title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Euroopan laajuisten energiaverkkojen ulkoinen ulottuvuus

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy grid
management of resources
natural gas
security of supply
trans-European network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 03. 1997 KOM(97) 125 lopuli. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN ULKOINEN ULOTTUVUUS EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN ULKOINEN ULOTTUVUUS A. TIIVISTELMÄ SISÄLTÖ B. TILANNE ENERGIAVERKKOJEN YHTEENLIITTAMISESSA KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA 1. Mitä merkitystä on energiaverkkojen yhteenliittämisellä kolmansien maiden kanssa 2. Tilanne maakaasuverkkojen yhteenliittämisessä kolmansien maiden kanssa 3. Tilanne sähköverkkojen yhteenliittämisessä kolmansien maiden kanssa YHTEISÖN TOIMINTA ENERGIAVERKKOHANKKEIDEN YKSILÖIMISEKSI JA EDISTÄMISEKSI KOLMANSISSA MAISSA 4. Molemminpuolisen edun mukaisten Euroopan laajuisten energiaverkkohankkeiden yksilöiminen 5. Alueellisen edun mukaisten merkittävien energiaverkkohankkeiden yksilöiminen 6. Muu luonteeltaan poliittinen yhteisön toiminta 7. Yhteisön taloudellinen toiminta D. PÄÄTELMÄT LIITTEET I. Molemminpuolisen edun mukaiset sähköverkkohankkeet (luettelo ja kartta) II. Molemminpuolisen edun mukaiset maakaasuverkkohankkeet (luettelo ja kartta) III. Yhteenveto Euroopan yhteisön rahoitusmahdollisuuksista energiapolitiikkojen ja energiaverkkohankkeiden edistämiseksi kolmansissa maissa EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIA VERKKO JEN ULKOINEN ULOTTUVUUS A. TIIVISTELMÄ Tämän komission tiedonannon tarkoituksena on tarkastella niitä tärkeimpiä tekijöitä, jotka on otettava huomioon maakaasu- ja sähköverkkojen yhteenliittämisessä kolmansien maiden kanssa ja näiden verkkojen kehittämisessä alueella, johon sisältyvät Manner- Eurooppa, Välimeren alue ja mikäli tarkoituksenmukaista, myös Keski-Aasia ja Lähi-Itä. Komission tarkastelussa nousee esiin neljä keskeistä näkökohtaa: (i) energiaverkkojen yhteenliittämisessä Euroopan ja Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa on olemassa hyvä lähtötaso, mutta joitakin yhteyksiä puuttuu vielä erityisesti Balkanin ja Itämeren alueilta, (ii) molemminpuolisen edun mukaisten Euroopan laajuisten energiaverkkohankkeiden yksilöiminen on edennyt pitkälle Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien yhteisön suuntaviivojen yhteydessä; tähän mennessä on yksilöity 28 tällaista hanketta, joihin kaikkiin osallistuu sekä yhteisön jäsenvaltioita että yhteisön ulkopuolisia maita, alueellisen edun mukaisten energiaverkkohankkeiden yksilöiminen kyseisissä kolmansissa maissa on alkanut; tämä on kuitenkin pitkäaikainen yhteistyöprosessi, jonka tukemista yhteisö jatkaa energiapolitiikkaa koskevan SYNERGIA-ohjelman sekä PHARE-, TACIS- ja MEDA-avustusohjelmien yhteydessä, (iii) puitteet ovat olemassa yhteisön poliittiselle toiminnalle Euroopan laajuisten ja alueellisten energiaverkkohankkeiden toteuttamiseksi kyseisissä kolmansissa maissa (EY:n perustamissopimus, Euroopan koskevat suuntaviivat, Euroopan energiaperuskirja, assosiointisopimukset) ja yhtenäisen energiapolitiikan toteuttamiseksi näissä maissa (SYNERGIA- ja PHARE-, TACIS- ja MEDA-ohjelmien kautta). energiaverkkoja laajuisia tutkimuksia (iv) myös sellaiset yhteisön rahoitusmekanismit ovat jo olemassa, joilla tuetaan i) molemminpuolisen edun mukaisiin Euroopan laajuisiin energiaverkkohankkeisiin liittyviä koskevasta budjettikohdasta maksettava tuki), ii) alueellisia energiaverkkohankkeita koskevia tutkimuksia kyseisissä maissa (PHARE-, TACIS- ja MEDA-ohjelmien kautta annettava tuki) ja iii) erityistapauksissa edellä mainittuihin hankkeisiin liittyviä investointeja kyseisissä maissa (PHARE-ohjelman kautta annettava tuki ja Euroopan investointipankin myöntämät lainat). energiaverkkoja (Euroopan laajuisia tukeakseen Yleisenä päätelmänä komissio sitoutuu hyödyntämään käytettävissä olevia suuntaviivoja ja ja poliittisia ja rahoitusmekanismeja alueellisten energiaverkkohankkeiden kehittämistä kyseisissä kolmansissa maissa ja näiden verkkojen yhteenliittämistä yhteisön verkkojen kanssa. Energiaverkkojen laajemmassa mittakaavassa toteutettava yhteenliittäminen edistää osaltaan energian toimitusvarmuutta, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja sisämarkkinoiden toimintaa. Lisäksi se edistää kilpailukykyä, ympäristönsuojelua, laajentumista ja ulkoista yhteistyötä koskevia yhteisön tavoitteita. tarvittaessa Euroopan laajuisten B. TILANNE ENERGIA VERKKOJEN YHTEENLIITTAMISESSA KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA 1. Mitä merkitystä on energiaverkkojen yhteenliittämisellä kolmansien maiden kanssa Pyrkimykseen yhdentää sähkön ja maakaasun siirron infrastruktuurit yhteisön sisällä liittyy väistämättä yhteyksien kehittäminen kolmansien maiden kanssa. Näiden yhteyksien taustalla ovat sekä kaupan alalla tapahtunut kehitys että tarve parantaa energian toimitusvarmuutta (hankintalähteiden ja siirtoreittien monipuolistaminen). Lisätekijöitä ovat taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuluvuuden parantaminen, mikä johtaa poliittisen vakauden ja rauhan näkymien myönteiseen kehittymiseen, ja sisämarkkinoiden toiminta laajentuneessa yhteisössä. Vielä selvempää kuin liikenteen ja televiestinnän aloilla on, että yhteisön energiaverkkojen yhdentämistä ei voida ajatella irrallaan ulkoisista yhteenliittymistä. Yhteisön maakaasuverkkojen yhdentämistä ei voida ajatella irrallaan ulkoisista yhteenliittymistä, koska tärkeimmät kaasuvarat sijaitsevat yhteisön ulkopuolella ja ne on yhdistettävä yhteisön sisällä oleviin verkkoihin. Sähkön ulkoiset yhteenliittymät mahdollistavat tehokkuuden ja paremman toimitusvarmuuden. suuremman taloudellisen Vaikka tässä tiedonannossa keskitytään niihin hankkeisiin, joilla on Euroopan laajuinen ulottuvuus ja jotka ovat yhteisön ja kyseisten kolmansien maiden yhteisen edun mukaisia, viitataan siinä myös hankkeisiin, jotka ovat pikemminkin alueellisia siten, että ne hyödyttävät kahta tai useampaa asianomaista kolmatta maata. Energiaverkkoja käsitellessään komissio pitää koko ajan mielessä tarpeen etsiä ratkaisuja, joissa otetaan ympäristö huomioon hankkeiden ympäristövaikutuksia koskevan arvioinnin pohjalta. 2. Tilanne maakaasuverkkojen yhteenliittämisessä kolmansien maiden kanssa • Toimitusvarmuus Maakaasuverkkojen kehittäminen tapahtuu tilanteessa, jossa maakaasun kysyntä ja markkinaosuus ovat kasvussa käytännöllisesti katsoen kaikissa EU:n jäsenvaltioissa: koko EU:ssa maakaasun osuuden energiataseesta odotetaan kasvavan nykyisestä 20 prosentista noin 26 prosenttiin vuonna 2010. Koska EU:n sisäinen kaasuntuotanto vähenee samaan aikaan, kasvaa riippuvuus kolmansista maista tulevasta tuonnista huomattavasti nykyisestä vajaasta 40 prosentista noin 60 prosenttiin vuonna 2010, ja mahdollisesti niinkin korkeaksi kuin 75 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. luominen Komission lokakuussa 1995 julkaiseman tiedonannon "Euroopan yhteisön kaasuntoimitukset ja tulevaisuudennäkymät"1 tarkoituksena oli tarjota perusta EY:n kaasualan tulevasta kehityssuunnasta käytävälle keskustelulle ja tutkia toimitusvarmuutta ja sitä, mitä EY:n tasolla pitäisi tehdä toimitusvarmuuden varmistamiseksi pitkälle ensi vuosituhannelle. Eräs tiedonannossa esitetyistä päätelmistä oli, että sekä EY:n kaasujärjestelmien yhteenliittäminen että tiettyjen EY:n ulkopuolisten maiden kanssa ovat yhteyksien välttämättömiä toimitusvarmuuden ylläpitämiseksi Euroopan yhteisössä. Tiedonannossa huomautettiin, että eräät strategiset yhteenliittymät oli jo yksilöity laajuisia energiaverkkoja yhteisen edun mukaisiksi hankkeiksi Euroopan koskevissa suuntaviivoissa2, tiedonannossa yksilöityjen "puuttuvien" yhdysputki- ja varastointihankkeiden, kaikkein haavoittuvimpien jäsenvaltioiden tarpeet mukaan lukien, lisääminen nykyiseen luetteloon edistäisi toimitusvarmuuden parantamista Euroopan yhteisössä. Energianeuvosto esitti 7 päivänä koskevat johtopäätöksensä, joissa vahvistettiin, että on olemassa tarve kehittää kaasuverkkoja edelleen ja lisätä niiden yhteenliittämistä yhteisön sisällä ja sen ulkopuolella ulkopuolisten toimittajien kanssa ja että tämä vaatii huomattavia investointeja. edellä mainittua tiedonantoa toukokuuta ja että tiettyjen 1996 • Nykyinen tilanne Nykyinen tilanne yhteisön maakaasuverkkojen yhteenliittämisessä kolmansien maiden kanssa näyttää seuraavalta: (i) Venäjän kaasuvarat useisiin yhteisön jäsenvaltioihin yhdistäviä kaasujohtoja kulkee jo muiden IVY-maiden kautta (Ukraina, Valko-Venäjä, Moldavia) ja useiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kautta (Puola, Slovakia, Tsekin tasavalta, Romania, Bulgaria), 1 KOM (95) 478 lopullinen, 18. 10. 1995 2 EYVLN:oL 161,29. 6. 1996 (ii) Algerian kaasua toimitetaan Italiaan Tunisian kautta (Välimeren poikki kulkevaa putkijohtoa pitkin) ja Espanjaan ja Portugaliin Marokon kautta (uutta Maghreb-Eurooppa-putkijohtoa pitkin); algerialaista kaasua kuljetetaan myös laivoilla useille nesteytetyn maakaasun käsittelyasemille Belgiassa, Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa, (iii) kolme merenalaista kaasujohtoa yhdistää Norjan Pojanmerellä sijaitsevat kaasukentät Euroopan mantereen luoteiskulmaan ja neljäs johto yhdistää ne Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Tulevaisuuden haasteet ja sisällä joustavuutta yhteisön Tilanteessa, jossa riippuvuus ulkopuolisista toimittajista tulee yhä kasvamaan, yhteisön olisi kaasuverkkojen tulevassa kehittämisessä pyrittävä pitämään nykyisistä ja mahdollisista uusista toimittajamaista peräisin olevien ulkopuolisten kaasuntoimittajien valikoima mahdollisimman monipuolisena, parantamaan lisäämään maanalaista kaasunsiirtojen varastointikapasiteettia. Keskipitkällä aikavälillä kaasuyhtiöiden olisi asetettava investointisuunnitelmissaan etusijalle kaasun tuonnin kasvattaminen jokaiselta nykyiseltä toimittajalta. Pitemmällä aikavälillä kaasuyhtiöt tutkivat kuitenkin (putkijohtoja pitkin tai myös mahdollisia uusia kaasun hankintalähteitä nesteytetyn maakaasun käsittelyasemien kautta). Näissä olosuhteissa olisi otettava riittävästi huomioon se, että Keski-Aasian ja Kaspianmeren alue on nousemassa uudeksi öljyn ja kaasun tuotantoalueeksi, jolla on huomattavat vientimahdollisuudet Euroopan markkinoille. Edellyttäen, että tekniseen liittyvät toteutettavuuteen näkökohdat otetaan huomioon, voitaisiin Kaspianmeren alueen ja Euroopan välille kehittää uusia itää ja länttä yhdistäviä siirtoverkkoja. Kaasun toimitusmahdollisuuksien laajentamista voidaan perustella EY:n tarpeella monipuolistaa hankintalähteitään ja luoda kilpailutilanne nykyisten ja mahdollisten tulevien toimittajien välille, joihin kuuluvat IVY-maat (Venäjä, Turkmenistan, Kazahstan ja Uzbekistan), Euroopan yhteisöä ympäröivät maat (Algeria, Norja ja (nesteytetyn tulevaisuudessa mahdollisesti Iran) sekä muut kaukaisemmat maakaasun) (Nigeria) ja Latinalaisessa Amerikassa. (Qatar), Länsi-Afrikassa toimittajat Lähi-Idässä sekä ympäristöön taloudelliseen ja liittyvät haasteet (Venäjästä), kaasuntoimittajasta Keski- ja Itä-Euroopan maiden osalta, jotka ovat yleensä riippuvaisia yhdestä ulkopuolisesta tulevan parantaa ennen kehittämisen toimitusvarmuutta pyrkien samalla monipuolistamaan hankintalähteitä. Tyypillisiä hankkeita näissä maissa ovat verkkojen yhteenliittäminen Länsi-Euroopan maiden kanssa, maanalaisen varastointikapasiteetin rakentaminen ja osallistuminen uusiin hankintalähteisiin liittyviin kaasujohtohankkeisiin. Koska useat näistä maista ovat hakeneet Euroopan unionin tulee niiden kaasuntoimitusten varmuudesta yhteisöä koskeva asia, kun ne liittyvät EU:hun. kaasuverkkojen tarpeeseen jäsenyyttä, kaikkea Niiden Välimeren alueen kolmansien maiden osalta, joilla on vähän tai ei ollenkaan kaasuntuotantopotentiaalia, haasteena on osallistuminen alueellisiin kaasunsiirtohankkeisiin, jotta niillä olisi mahdollisuus käyttää kaasua, joka on tuotettu samalla alueella naapurimaissa tai naapurialueilla. 3. Tilanne sähköverkkoien yhteenliittämisessä kolmansien maiden kanssa • Nykyinen tilanne Sähköverkkojen osalta CENTREL-järjestelmä (Puola, Tsekin tasavalta, Slovakia ja Unkari) liitettiin synkronisesti UCPTE-järjestelmään vuoden 1995 lopussa. Tämän tuloksena syntynyt yhteenliitetty verkko, joka tunnetaan nimellä TESIS (Trans European Synchronously Interconnected System), kattaa nyt suurimman osan Manner-Euroopasta Portugalista Puolaan ja Tanskan mannermaasta Italiaan. Lokakuusta 1996 alkaen osa Ukrainan verkosta on toiminut koeluontoisesti TESIS-verkon yhteydessä. Vaikka Kreikka on UCPTE-järjestön jäsen, sen yhteys UCPTE-verkkoon on ollut poikki entisessä Jugoslaviassa käydyn sodan alusta lähtien. Sveitsi on täysin yhdentynyt UCPTE-verkkoon, jossa se toimii aktiivisena yhteistyökumppanina, sillä suuriin osa Saksan, Ranskan ja Italian välisestä vaihdosta tapahtuu Sveitsin verkon kautta. Slovenia on ollut yhdistetty UCPTE-verkkoon vuodesta 1975 lähtien, jolloin se oli vielä osa entistä Jugoslaviaa, ja nykyisin se on järjestön jäsen. Norja kuuluu yhteenliitettyyn NORDEL-verkkoon yhdessä Tanskan saarien, Ruotsin ja Suomen kanssa. NORDEL-verkko on liitetty UCPTE-verkkoon kuudella merenalaisella suurjännitteisellä tasasähkökaapelilla (kaksi kaapelia Norjan ja Tanskan mannermaan välillä, kaksi Ruotsin ja Tanskan mannermaan välillä, yksi Ruotsin ja Saksan välillä ja yksi Tanskan ja Saksan välillä). NORDEL-verkko on liitetty myös Venäjän sähköverkkoon suurjännitteisen sijaitsee vaihtosähkö-tasasähkö-vaihtosähkö-muuttaja-aseman Pietarin alueella lähellä Suomen ja Venäjän välistä rajaa. kautta, joka • Tulevaisuuden haasteet Balkanin maita ei ole liitetty UCPTE-verkkoon. Niiden liittämistä tutkitaan ja tutkimuksessa on tarkoitus myös suositella tarvittavia valmistelevia toimenpiteitä ja vaiheita kullekin kyseessä olevalle maalle. Näissä maissa on kuitenkin olemassa alueellisen tason yhteenliitetty järjestelmä, joka toimii Albanian, Bulgarian ja Kreikan verkkojen ja entisen Jugoslavian verkon erään osan välillä. Baltian maita ei ole liitetty NORDEL- tai CENTREL/UCPTE-järjestelmiin. reuna-alueiden tutkitaan parhaillaan Niiden yhteenliittämistä sähköhankkeen yhteydessä. Itämeren Sen jälkeen kun CENTREL-järjestelmä liitettiin UCPTE-verkkoon, ovat IVY- maiden kanssa aikaisemmin olemassa olleet yhteenliittymät olleet väliaikaisesti poikki. Niiden käyttö toteuttaa yhteenliittymä ja kuinka kauas?), joihin on etsittävä vastauksia. Käynnissä tai suunnitteilla on useita tutkimuksia, jotka kattavat perusratkaisut (synkronoitu yhteenliittymä vai yhteenliittymä tasasähköjohtojen ja muuttaja-asemien kautta) ja tekniset laitteistot, joita tarvitaan sähkön vaihdon mahdollistamiseksi toisaalta Länsi- ja Keski-Euroopan ja BalKnin alueen ja toisaalta Itä-Euroopan välillä. laajempia ongelmia synnyttää (miten Välimeren maita ei ole liitetty UCPTE-verkkoon, mutta tekeillä (Espanja- Marokko) tai suunnitteilla (Kreikka-Turkki) on hankkeita, joiden tuloksena syntyvät ensimmäiset sähköyhteydet yhteisön ja Välimeren alueen keski- ja itäosien maiden välille. C. YHTEISÖN TOIMINTA ENERGIAVERKKOHANKKEIDEN YKSILÖIMISEKSI JA EDISTÄMISEKSI KOLMANSISSA MAISSA 4. Molemminpuolisen edun mukaisten Euroopan laajuisten energiaverkkohankkeiden yksilöiminen • TEN-suuntaviivat Kesäkuussa 1996 annetuissa Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) energia-alaa koskevissa ja toimintaperiaatteet ja yksilöidään yhteisen edun mukaiset hankkeet. suuntaviivoissa3 painopistealueet vahvistetaan yhteisön Näissä painopistealueissa otetaan nimenomaisesti huomioon ulkoinen ulottuvuus, ja niihin sisältyvät sähkö- ja maakaasuverkkojen osalta seuraavat tekijät: "sellaisten yhteenliitettyjen verkkojen kehittäminen Euroopan kolmansien maiden ja Välimeren alueen maiden kanssa, jotka parantavat osaltaan yhteisön sähköverkkojen tai parantavat yhteisön sähkönhankintamahdollisuuksia", ja ja varmuutta luotettavuutta 3 EYVL N:o L 161, 29. 6. 1996 "siirtokapasiteetin maakaasu) ja tyydyttämiseksi monipuolistaminen". (kaasunsiirtoverkot), vastaanottokapasiteetin varastointikapasiteetin sekä maakaasun lisääminen ja hankintalähteiden tarvittava (nesteytetty kysynnän siirtoreittien Näiden painopisteiden mukaisesti suuntaviivoissa yksilöityjen yhteisen edun mukaisten hankkeiden luetteloon sisältyy jo joukko hankkeita, jotka toteutetaan osittain kolmansien maiden alueella. Suuntaviivojen nykyiseen luetteloon sisältyvät kuitenkin ainoastaan kaikkein pisimmälle kehitetyt hankkeet. Muita hankkeita on kuitenkin jo valmisteilla, ja kaikkein kehittyneimmistä hankkeista on nyt laadittu uusi komission ehdotus4, jonka tarkoituksena on nykyisen luettelon täydentäminen. Laajennettu luettelo nykyisistä ja uusista yhteisen edun mukaisista hankkeista on tärkeä välivaihe Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin liittyvien hankkeiden yksilöinnissä. Molemminpuolisen edun mukaiset TEN-hankkeet Tähän laajennettuun luetteloon sisältyy muiden hankkeiden ohella 28 hanketta, jotka koskevat samalla sekä yhteisön etua että yhden tai useamman kolmannen maan etua. Tällaisia TEN-hankkeita, joihin osallistuvat sekä yhteisö että yhteisön ulkopuoliset maat, kutsutaan jäljempänä molemminpuolisen edun mukaisiksi hankkeiksi. Luettelo näistä molemminpuolisen edun mukaisista hankkeista on liitteenä; siihen sisältyy: (i) 11 molemminpuolisen edun mukaista sähköverkkohanketta. joukossa: joiden • 2 yhteenliittymähanketta Välimeren alueella, • 4 yhteenliittymähanketta Manner-Euroopassa, • 5 yhteenliittymähanketta Pohjois-Euroopassa, ja (ii) 17 molemminpuolisen edun mukaista kaasuverkkohanketta. joiden joukossa: • 2 putkijohtohanketta Välimeren akselilla, • 8 putkijohtohanketta Itä-Euroopan akselilla, • 2 putkijohtohanketta Pohjois-Euroopan akselilla, • 5 nesteytetyn maakaasun vastaanottoasemaa. Näistä 28:sta molemminpuolisen edun mukaisesta hankkeesta 12:sta on mukana yksi tai useampi kolmas maa, joka on hakenut Euroopan unionin jäsenyyttä. Näistä 28:sta molemminpuolisen edun mukaisesta hankkeesta kuuteen osallistuu Euroopan talousalueen jäsenvaltio. 4 KOM (96) 390 lopullinen, 24. 7. 1996, ja neuvoston yhteinen kanta, 28. 1. 1997 9 5. Alueellisen edun mukaisten energiaverkkohankkeiden yksilöiminen Molemminpuolisen edun mukaisten TEN-hankkeiden yksilöimisen lisäksi on tarvetta yksilöidä sellaiset energiaverkkohankkeet, jotka koskevat kyseisten kolmansien maiden etujen mukaisia. Näitä hankkeita kutsutaan jäljempänä alueellisen edun ja mukaisiksi hankkeiksi. Tällainen yksilöinti vaatii erityistä yhteistyötä koordinointia kyseisten kolmansien maiden kesken ja yhteisön kanssa. Energiapolitiikkaa koskeva SYNERGIA-ohjelma ja PHARE-, TACIS- ja MEDA- avustusohjelmien energiaa koskevat "aliohjelmat" tarjoavat nyt ja tulevaisuudessa tehokkaat välineet tähän työhön. Keski- ja Itä-Euroopan maiden (nnkaan lukien Baltian maat) ja IVY:n osalta PHARE- ja TACIS-ohjelmat edistävät osaltaan alueellisen edun mukaisten energiaverkkohankkeiden yksilöimistä sellaisten tutkimusten kautta kuten Tutkimus kaasuverkkojen yhteenliittämisestä tai Tutkimus Länsi-Euroopan sähköjärjestelmän ja sen itäisten naapureiden välisestä rajapinnasta. laajennetun Komissio on muun muassa järjestänyt SYNERGIA-ohjelman yhteydessä kaksi merkittävää tapahtumaa eli Budapestissa pidetyn konferenssin ("Idän ja lännen väliset kaasu-ja sähköverkkojen yhteenliittymät" lokakuussa 1994) ja Bratislavassa järjestetyn seminaarin ("Rajat ylittävä yhteistyö maakaasu-alalla Euroopassa" huhtikuussa 1996), joissa käsiteltiin alueen energiaverkkojen yhteenliittämistä. Erityisesti olisi syytä panna merkille, että Bratislavan seminaarin jälkeen perustettiin EU:n ja KTE-maiden kaasu-alan asiantuntijoiden kontaktiryhmä, joka muiden aiheiden ohella käsittelee Euroopan ja myös mm. yhteenliittymien tarpeiden ja painopistealueiden yksilöimistä. Ryhmän ensimmäinen kokous pidettiin Brysselissä lokakuussa 1996. Lisäksi Itämerta ympäröivien valtioiden sähköyritykset ovat aloittaneet keskinäisen yhteistyön Itämeren reunavaltioiden sähköhankkeeseen tutkimusten yhteydessä. laajuisia kaasuverkkoja liittyvien Komissio on aloittanut yhteensovitetun toiminnan Balkanin alueella perustamalla Mustanmeren alueellisen energiakeskuksen (joka sijaitsee Sofiassa) yhteyteen Balkanin alueen verkkojen yhteenliittymiä käsittelevän erityisryhmän, jota tuetaan SYNERGIA-ohjelman kautta. Ajatus tällaisen erityisryhmän perustamisesta esitettiin Balkanin Thessalonikin yhteenliittämistä konferenssissa (lokakuussa 1995). Erityisryhmä piti perustavan kokouksensa Brysselissä syyskuussa 1996 ja päätti toimia yksivuotisen ohjelman pohjalta. Ohjelman mukaan ryhmä kerää tietoja ja arvioi hankkeita vuoden 1997 loppuun saakka tavoitteenaan painopistealueiden määrittäminen. energiaverkkojen käsitelleessä Komissio tukee TACIS-ohjelmaan sisältyvässä valtioiden välisessä öljy- ja kaasujohto-ohjelmassa (Inter-State Oil and Gas Pipeline Programme, INOGATE) yhteensovitettua laajuisen putkijohtoinfrastruktuurin kehittämiseen IVY-maissa. lähestymistapaa alueellisen Euroopan ja 10 1996) perustettiin Välimeren alueen maiden osalta useissa konferensseissa on luotu perusta energia- alan yhteistyön jatkumiselle mm. verkkohankkeina. Triesten konferenssissa ohjaamaan (kesäkuussa energiayhteistyötä myös energiaverkkojen alalla. Lisäksi vuonna 1995 Välimeren alueen maiden sähköyhtiöt (yhteisön jäsenvaltioista ja kolmansista maista) perustivat SYSTMED-tutkimusryhmän hankkeita energiaverkkojen tavoitteenaan yhteenliittäminen. tietoa reunavaltioiden keräämään Välimeren energiafoorumi arvioimaan erityinen kaikkien ja Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden kolmansien maiden osalta useimmat tämän toiminnan yhteydessä yksilöitävät alueellisen edun mukaiset hankkeet ovat sellaisia, että niistä voisi näiden maiden liittymisen toteuduttua tulla yhteisen edun mukaisia TEN-hankkeita. 6. Muu luonteeltaan poliittinen yhteisön toiminta Sen lisäksi, että yhteisö suorittaa perustehtävänsä eli osallistuu molemminpuolisen ja alueellisen edun mukaisten hankkeiden yksilöintiin, se aikoo myös jatkossa edistää energiaverkkojen yhteenliittämistä Euroopan mantereen tasolla toteuttamalla muita luonteeltaan poliittisia toimia, joiden tavoitteena on investointien turvaaminen ja kauttakuljetusoikeuksien vahvistaminen, poliittisen tuen hankkiminen yksittäisille molemminpuolisen edun mukaisille hankkeille sekä yhtenäisen energiapolitiikan toteuttaminen. • Energiaperuskirjasta tehty sopimus sopimus koskeva Energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen tehokas täytäntöönpano edistää osaltaan energiainvestointien turvaamista sopimuksen allekirjoittaneissa kolmansissa maissa ja kauttakuljetusoikeuksien vahvistamista näiden maiden verkoissa. Energiaperuskirjaa liittyvä energiatehokkuutta ja siihen liittyviä ympäristönäkökohtia koskeva pöytäkirja allekirjoitettiin 17 päivänä joulukuuta 1994, jonka jälkeen sopimuksen ratifiointiprosessi on ollut käynnissä Euroopan yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa. Vähintään 30 maan on ratifioitava sopimus, jotta se voisi tulla voimaan. Siihen saakka useimmat sopimuspuolet soveltavat sopimusta väliaikaisesti. Neuvottelut ovat alkaneet pelisääntöjen määrittämiseksi hankkeiden investointeja edeltävälle vaiheelle. energiaperuskirjaan ja Peruskirjan sihteeristö on komission tuella ryhtynyt myös alustaviin toimiin, jotta useammat Välimeren alueen kolmannet maat allekirjoittaisivat sopimuksen sen assosioituneina jäseninä. n • Poliittisen tuen hankkiminen Euroopan laajuisille molemminpuolisen edun mukaisille hankkeille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 c artiklan 3 kohdan mukaisesti yhteisö voi toimia yhteistyössä kolmansien maiden kanssa yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämiseksi ja verkkojen yhteentoimivuuden turvaamiseksi. Tähän liittyen Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen 6 artiklan 7 kohdassa säädetään, että "jos yhteistä etua koskevista hankkeista osa sijaitsee kolmannen maan alueella, komissio voi kyseisten jäsenvaltioiden suostumuksella tehdä ehdotuksia,. jotta kyseiset kolmannet maat tunnustaisivat nämä hankkeet molemminpuolista toteuttamisen helpottamiseksi". Jos jossakin rr iemminpuolisen edun mukaisessa hankkeessa ilmenisi ongelmia, komissio voisi viipymättä aloittaa tämän menettelyn. hankkeiden koskeviksi näiden etua Yhteenliittäminen ja yleisemmin ottaen energiainfrastruktuurit ovat niiden yhteisen edun mukaisten aiheiden joukossa, jotka sisältyvät useimpien tässä tehtyihin tiedonannossa assosiointisopimuksiin, kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin tai kauppa- ja yhteistyösopimuksiin. Nämä sopimukset voivat toimia oikeudellisena perustana erityisaloitteiden kehittämiselle. kolmansien maiden tarvittaessa mainittujen kanssa siten Yhtenäisen energiapolitiikan toteuttaminen tervettä kehitystä. Energia-alojen rakenneuudistus ja yhtenäisten energiapolitiikkojen asteittainen toteuttaminen kyseisissä kolmansissa maissa, joista useimmat kärsivät taloudessaan alhaisesta energiatehokkuudesta ja energiatoimituksissaan suuresta ulkoisesta riippuvuudesta, ovat myös tekijöitä, jotka osaltaan edistävät päättää energiaverkkohankkeiden energiapoliittisista toimenpiteistä (ympäristöä ja verotusta koskevat näkökohdat mukaan lukien), joiden avulla edistetään kaikkien energiatuotteiden järkiperäistä käyttöä. Lisäksi hintojen olisi asteittain katettava ainakin energiatuotteiden tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset (hinta lähteellä tai rajalla ja siirto- ja jakelukustannukset). Kyseisissä kolmansissa maissa toimivat energiaverkkoyhtiöt voisivat näin juoksevat kustannuksensa, huoltotöiden kustannukset ja osuutensa investointiohjelmista. Kehitys kohti yhtenäisempää energiapolitiikkaa riippuu kuitenkin myös siitä, kuinka nopeasti kyseiset kolmannet maat pystyvät toteuttamaan talouksiensa yleisen rakenneuudistuksen. josta ne voisivat maksaa luoda kassavirran, syytä Olisi TACIS-ohjelman valtioiden välisestä öljy- ja kaasujohto-ohjelmasta (INOGATE) rahoitettava "öljy- ja kaasujohtoaloite" on syytä mainita tässä samassa yhteydessä, kun on kyse yhtenäisten energiapolitiikkojen toteuttamisesta ryhmässä maita, joissa putkijohtoinfrastruktuurin kehittäminen pysyy edelleen avainkysymyksenä. 12 7. Yhteisön taloudellinen toiminta Euroopan yhteisö on jo ohjelmiensa ja rahoituslaitostensa kautta luonut joukon rahoitusmekanismeja, joita voidaan käyttää energiaverkkohankkeiden hyväksi kyseisissä kolmansissa maissa. Tavoitteena on vaadittavien energiapoliittisten taloudellinen puitteiden tukeminen toteutettavuustutkimusvaiheessa pääomainvestointivaiheessa toimijoiden omien varojen täydentäjänä. hankkeiden tarvittaessa näiden ja luominen ja • Yhtenäisen energiapolitiikan toteuttamisen tukeminen Energiapolitiikkaa koskeva SYNERGIA-ohjelma antaa yhteisölle mahdollisuuden toimia yhteistyössä kolmansien maiden kanssa yhtenäisen energiapolitiikan kehittämisessä, mukaan lukien toimenpiteet, joilla tuetaan energiayhteenliittymien ja -verkkojen kehittämistä. Mitä tulee muuhun toimintaan, useimmille edellä luvussa 5 mainituille idän ja lännen välistä sekä Balkanin ja Välimeren alueen energiaverkkojen yhteenliittämistä käsitteleville konferensseille ja seminaareille, samoin kuin Balkanin erityisryhmälle on myönnetty tukea SYNERGIA-ohjelman yhteydessä. Myös PHARE- ja TACIS-ohjelmista tuetaan toimintaa, joka edistää energia- alojen sama voi tulevaisuudessa koskea myös MEDA-ohjelmaa. Vastaavaa toimintaa voitaisiin ehdottaa Lomén yleissopimuksen yhteydessä, sillä sopimuksen 107 artiklassa määrätään AKT-maiden välisen yhteistyön edistämisestä energia-alalla erityisesti energiaverkkojen laajentamiseksi AKT- maiden välillä ja yhteistyön luomiseksi näiden maiden ja niiden sellaisten naapurimaiden kesken, jotka saavat yhteisön taloudellista tukea (esim. Algeria ja Marokko). rakenneuudistusta kyseisissä kolmansissa maissa, taloudellista ja • Energiaverkkohankkeita koskevien tutkimusten rahoittaminen toteutettavuus- laajuisiin energiaverkkoihin osoitettuja erityisiä Euroopan rahoitusvaroja (budjettikohta TEN-Energia) voidaan käyttää Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa yksilöityihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin yhteisrahoitukseen. liittyvien Molemminpuolisen edun mukaisten Euroopan laajuisten hankkeiden osalta tätä mahdollisuutta voidaan käyttää myös hankkeen niiden osien tutkimiseen, jotka tätä sijaitsevat kolmansien maiden alueella. Komissio on jo käyttänyt mahdollisuutta vuosina 1995 ja 1996 tekemissään päätöksissä taloudellisen tuen antamisesta TEN-hankkeisiin liittyville tutkimuksille. ja muiden tutkimusten 13 tutkimusten (yhteisrahoitukseen Alueellisen edun mukaisten energiaverkkohankkeiden osalta toteutettavuus- ja nykyisissä muiden avustusohjelmissa (PHARE. TACIS. MEDA) saatavilla olevia varoja. Joukko tutkimuksia on (esim. Itämeren kaasuverkkojen yhteenliittämistä koskeva kaasututkimus (1996)) ja TACIS-ohjelmasta. Tämän tyyppisen rahoituksen odotetaan jatkuvan tarvittaessa. rahoitettu PHARE-ohjelmasta itse asiassa käytettävä tutkimus (1995) on ja jo Energiaverkkohankkeita koskevien investointien rahoitus ei alueella taloudellisesti Yhteisön toteuttamiskelpoisten energiaverkkohankkeiden rahoituksessa esiinny ylipääsemättömiä ongelmia. Hankkeet ovat yleensä kannattavia, eli energiayhtiöt pystyvät kattamaan kustannukset maksuilla, mikä auttaa hankkimaan hankkeille yksityistä rahoitusta energialaitosten omien varojen lisäksi. Näissä olosuhteissa investointituet on rajoitettu rakenteellisista syistä annettavaan tukeen (pääasiassa Euroopan aluekehitysrahastosta). Yhteisön luotonantovähneet (pääasiassa EIP) voivat myös pyydettäessä antaa lisärahoitusta joillekin energiaverkkohankkeille. Nämä ovat "pelisäännöt" yhteisössä. Liittymistä edeltävän strategian mukaisesti näiden samojen olosuhteiden olisi asteittain vallittava myös Keski- ja Itä-Euroopan ja Välimeren alueen jäsenyyttä hakeneissa maissa, ja niiden käyttöön olisi vähitellen annettava vastaavia rahoitusvälineitä energiaverkkohankkeisiin liittyvien investointien rahoittamiseksi. Itse asiassa Kööpenhaminan huippukokouksessa (kesäkuussa 1995) tehdyn päätöksen mukaisesti, mikä päätös on sittemmin vahvistettu, 25 % PHARE- ohjelman kokonaisrahoituksesta voidaan osoittaa TEN-hankkeiden rahoitukseen annettavan tuen muodossa, mikäli yhteisö ja kyseiset kolmannet maat ovat asettaneet nämä hankkeet etusijalle. Yhteistyörakenteiden yhteydessä luotavia molemminpuolisen edun mukaisia Euroopan laajuisia hankkeita ja alueellisen edun mukaisia hankkeita, kuten edellä luvussa 5 kuvattiin, olisi pidettävä hyvinä ehdokkaina tällaiselle investointeja koskevalle rahoitustuelle, mikäli sitä tarvitaan. energiaverkkoja Myös luotonantovähneet (pääasiassa EIP) ovat jo olemassa. Niiden pitäisi pystyä kyseisissä koskevia käsittelemään kolmansissa maissa omien rahoitusperusteidensa mukaisesti ja tarvittaessa yhteistyössä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa (esimerkiksi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Maailmanpankin). investointihankkeita 14 Myös Euroopan investointirahaston (EIR) luottotakuita voitaisiin antaa tällaisille hankkeille, jos ne edistävät osaltaan yhteisön tavoitteiden toteuttamista, kuitenkin ainoastaan siinä tapauksessa, että kyse on naapurimaiden kanssa toteutettavista rajat ylittävistä hankkeista. Taulukon muodossa esitetty yleiskatsaus edellä mainituista mahdollisuuksista saada yhteisön rahoitusta on tämän tiedonannon liitteenä. D. PÄÄTELMÄT Edellä esitetyn energiaverkkojen ulkoista ulottuvuutta koskevan perusteella voidaan tuoda esiin seuraavat näkökohdat: tarkastelun a) Yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan ja Välimeren alueen kolmansien maiden välisten energiaverkkojen yhteenliittämisen nykyisen tilanteen tarkastelu osoittaa, sähköverkkojen että yhteenliittämisen yhteenliittämistä Välimeren alueen kanssa sekä sähkö- ja maakaasuverkkojen yhteenliittämistä Balkanin ja Itämeren alueiden kanssa. Maakaasun tuonnin ja sähkökaupan odotetaan kasvavan Euroopassa, minkä vuoksi on ehdotettu sarjaa energiaverkkohankkeita. lukuun ottamatta taso on hyvä, b) Molemminpuolisen edun mukaisten Euroopan laajuisten hankkeiden yksilöinti on edennyt pitkälle: 28 tällaista hanketta on yksilöity (ks. liitteenä oleva luettelo). Näistä hankkeista useat maakaasuhankkeet ovat jo rakenteilla, ja eräät ovat jo hyvin lähellä valmistumista. Yksi suuri maakaasuhanke (Algeria-Marokko- Espanja-putkijohto) on juuri valmistunut. Sähköverkkohankkeet ovat yleisesti tai ottaen edenneet hitaammin, luvanhankintavaiheessa. Tietoja kaikkien näiden hankkeiden etenemisestä annetaan liitteessä. ja useimmat niistä ovat tutkimus- Komissio on tehnyt aloitteen sellaisten yhteistyörakenteiden luomiseksi, joiden avulla voidaan yksilöidä alueellisen edun mukaiset hankkeet kyseisillä Keski- ja Itä-Euroopan ja Välimeren tärkeimmillä alueilla. 15 c) Molemminpuolisen edun mukaisiin Euroopan laajuisiin hankkeisiin liittyvien toteutettavuus- ja muiden tutkimusten rahoittaminen voidaan ottaa huomioon TEN-energiaohjelman yhteydessä, jos hankkeilla, joiden tutkimista ehdotetaan, on selviä vaikutuksia yhteisön sähkö- ja kaasutoimitusten kannalta. Alueellisen edun mukaisiin energiaverkkohankkeisiin liittyviin tutkimuksiin voi saada tukea PHARE-, TACIS- ja MEDA-avustusohjelmista. d) Kyseisissä kolmansissa maissa toteutettaviin hankkeisiin liittyvien investointien rahoituksen osalta on pyrittävä nrjestelmällisesti toimijoiden omien varojen ja muiden yksityisten rahoituslähteiden käyttöön. Yhteisö voi tarvittaessa antaa rahoitusta erityisavustuksena (kuten PHARE-ohjelman tapauksessa), lainoina (EIP) tai luottotakuina (EIR), jos hankkeet täyttävät näiden rahoitusvälineiden tai -laitosten erityisvaatimukset ja jos kyseiset kolmannet maat ovat asettaneet ne ja rahoituslaitokset kuten Euroopan etusijalle. Muut kehityspankki ja Maailmanpankki voivat myös osallistua näihin investointeihin. jälleenrakennus- Komissio esittää energiaverkkojen ulkoista ulottuvuutta koskevan analyysinsä perusteella seuraavat viisi johtopäätöstä: e) Yhteisön olisi jatkettava yhtenäisten energiapolitiikkojen toteuttamisen tukemista (energiapolitiikkaa koskevan SYNERGIA- kyseisissä kolmansissa maissa ohjelman ja PHARE-, TACIS- ja MEDA-avustusohjelmien kautta), mikä on edellytys energiaverkkojen järkiperäiselle kehittämiselle. f) Komissio on tarvittaessa valmis ryhtymään kaikkiin täydentäviin poliittisiin toimiin asianmukaisessa yhteydessä (energiaperuskirjasta tehty sopimus, EY:n perustamissopimus, ja muut luodakseen suotuisammat olosuhteet molemminpuolisen edun sopimukset) edun mukaisten (Euroopan mukaisten energiaverkkohankkeiden toteuttamiselle kyseisissä kolmansissa maissa. assosiointisopimukset TEN-suuntaviivat, alueellisen laajuisten) ja g) Komissio jatkaa käytettävissä olevien yhteisön ohjelmien hyödyntämistä tukeakseen energiaverkkohankkeiden kehittämistä kyseisissä kolmansissa maissa. Tämä koskee erityisesti seuraavia aloja: 16 Energiaverkkohankkeisiin Uittyville tutkimuksille voidaan tarvittaessa antaa yhteisrahoitusta TEN-budjettikohdasta, jos kyse on molemminpuolisen edun mukaisista Euroopan laajuisista hankkeista, ja PHARE-, TACIS- ja MEDA- ohjelmista, jos kyse on alueellisen edun mukaista hankkeista. Energiaverkkohankkeisiin liittyviin investointeihin voidaan tarvittaessa antaa yhteisrahoitusta sellaisille hankkeille myönnettävän tuen muodossa, jotka toteutetaan Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneissa kolmansissa maissa (esim. PHARE-ohjelman yhteydessä). h) Komissio jos se on suosittelee, että yhteisön rahoitusvälineitä (EIP:n lainat ja EIR:n takuut) käytetään kutakin välinettä koskevien sääntöjä noudattaen molemminpuolisen edun mukaisten (Euroopan laajuisten) ja alueellisen edun mukaisten energiaverkkohankkeiden toteuttamisen edistämiseksi kyseisissä kolmansissa maissa. tarkoituksenmukaista, i) Komissio pyytää jäsenvaltioiden ja kyseisten kolmansien maiden viranomaisia läheisessä yhteistyössä ja ryhtymään toimiin energiaverkkojen toimimaan kehittämiseksi ja yhteenliittämiseksi laajemmassa mittakaavassa tavoitteenaan energian toimitusvarmuuden, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sisämarkkinoiden kilpailukykyä, ympäristönsuojelua, laajentumista ja ulkoista yhteistyötä koskevien yhteisön tavoitteiden edistäminen. parantaminen toiminnan sekä 17 LIITE I EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN ULKOINEN ULOTTUVUUS I. LUETTELO SÄHKÖVERKKOHANKKEISTA MOLEMMINPUOLISEN EDUN MUKAISISTA Yhteisön sähköverkkojen liittämisen keluttäminen kolmansien maiden kanssa koskee kolmea aluetta: Välimeren aluetta, Manner-Eurooppaa ja Pohjois-Eurooppaa. Välimeren alue d9 Kreikka-Turkki (*): maiden väliset yhteydet Koillis-Kreikan kautta Ensimmäinen osa (Kreikassa): rakenteilla dl3 Espanja - Marokko (*): Etelä-Espanjan merikaapelilla ja Marokon verkon yhdistäminen Rakenteilla Manner-Eurooppa d2 Saksa - Puola (**): maiden välisten yhteyksien vahvistaminen Toteutettavuustutkimukset d5 Italia - Sveitsi (*): Pohjois-Italian vahvistaminen ja Sveitsin välisten yhteyksien Ensimmäinen linja: rakenteilla Toinen linja: lupamenettelyt d8 Kreikka - Balkanin maat(**): Kreikan yhteyksien vahvistaminen Albanian, Bulgarian ja entisen Jugoslavian kanssa, mukaan lukien yhteyden palauttaminen ja UCPTE-verkkoon Jugoslavian pohjoisosiin entisen Toteutettavuustutkimukset At dl6 EU - Valkovenäjä - Venäjä - Ukraina (**): yhteyksien ja (laajennetun) rajapinnan kehittäminen UCPTE-verkon ja Itä-Euroopan kolmansien maiden verkkojen välillä, mukaan lukien aiemmin Itävallan ja Unkarin, Itävallan ja Tsekin tasavallan sekä Saksan ja Tsekin tasavallan välillä toimineiden suurjännitteisten tasasähkön muuttaja-asemien (HVDC) siirtäminen Liitäntätutkimus ja toteutettavuustutkimukset Pohjois-Eurooppa d3 Saksa - Norja (*): Pohjois-Saksan (UCPTE) ja Etelä-Norjan (NORDEL) välinen yhteys merikaapelilla Lupamenettelyt dlO Yhdistynyt kuningaskunta - Norja (*): dll Alankomaat - Norja (*): Koillis- ja Itä-Englannin ja Etelä-Norjan (NORDEL) välinen yhteys merikaapelilla Toteutettavuustutkimukset ja Koillis-Alankomaiden (NORDEL) välinen yhteys merikaapelilla (UCPTE) Etelä-Norjan Toteutettavuustutkimukset kartoittaminen ja merenpohjan dl4 Itämeren reuna-alueet: Saksa - Puola - Venäjä - Viro - Latvia - Liettua - Ruotsi - Suomi - Tanska - Valko-Venäjä (*): maiden verkkojen vahvistaminen yhteyksien kehittäminen merikaapeleiden välityksellä ja niiden välisten ja/tai ilmajohtojen Toteutettavuustutkimukset • IS dl5 Ruotsi - Norja (**): maiden välisten yhteyksien vahvistaminen Toteutettavuustutkimukset ja lupamenettelyt (*) Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa yksilöity yhteistä etua koskeva hanke (**) Hanke, jota komissio on ehdottanut yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi (ks. KOM (96) 390) o EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN ULKOINEN ULOTTUVUUS H. KARTTA MOLEMMINPUOLISEN EDUN MUKAISISTA SAHKÖVERKKOHANKKEISTA 2-1 LHTEH EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIAVERKKOJEN ULKOINEN ULOTTUVUUS I. LUETTELO MAAKAASUVERKKOHANKKEISTA MOLEMMINPUOLISEN EDUN MUKAISISTA Yhteisön maakaasujohtoyhteyksien kehittäminen kolmansien maiden kanssa tapahtuu kolmella akselilla (Välimeren, Itä-Euroopan ja Pohjois-Euroopan akselit), jotka vastaavat kolmea tärkeintä yhteisön ulkopuolista tuotantoaluetta (Algeria, Venäjä, Norja), joista yhteisön toimitukset ovat riippuvaisia. Nesteytetyn maakaasun vastaanottokapasiteetin kehittäminen on toinen tapa yhdistää yhteisö sen ulkopuolisten tuotantoalueiden kanssa. Välimeren akseli h4 Algeria - Espanja - Portugali - Ranska (*): uuden kaasujohdon rakentaminen, mikä mahdollistaa toimitukset Algeriasta Marokon kautta ensimmäisessä ja myöhemmin vaiheessa Espanjaan Ranskaan ja Portugaliin - Espanja - Marokko Algeria -putkijohto: toiminnassa marraskuusta 1996 alkaen Laajennukset ja kohti toteutettavuustutkimukset ja lupamenettelyt koillista (Cordobaan asti) luodetta: h5 Algeria - Tunisia - Italia (*): Välimeren vahvistaminen Algerian tuotantolähteiltä Italiaan kaasujohdon laajuisen siirtokapasiteetin Ensimmäinen putkijohto: toiminnassa useita vuosia Toinen putkijohto: rakentaminen lähellä valmistumista Itä-Euroopan akseli f9 Itävalta - Unkari (**): maiden kaasuverkkojen välinen yhteys Ensimmäinen putkijohto: toiminnassa vuodesta 1996 Toinen putkijohto: toteutettavuustutkimukset Z Z flO Itävalta - Slovakia (**): Itävallan verkon ja Slovakian maanalaisen varastokapasiteetin välinen yhteys Rakentaminen lähellä valmistumista fl2 Kreikka- Albania (**): maiden kaasuverkkojen välinen yhteys Toteutettavuustutkimukset h6 Venäjä-Ukraina-EU (*): siirtokapasiteetin vahvistaminen Venäjän tuotantolähteiltä Euroopan unioniin nykyisen pääasiallisen siirtoreitin eli Ukrainan, Slovakian ja Tsekin tasavallan kautta Putkijohtojärjestelmä on ollut toiminnassa useita vuosia Investointeja järjestelmän kehittämiseksi tarvitaan h7 Venäjä - Valko-Venäjä - Puola - EU (*): toisen siirtoreitin rakentaminen Venäjän tuotantolähteiltä Euroopan unioniin Valko-Venäjän ja Puolan kautta Itä-Saksan ja Länsi-Puolan välinen osuus: toiminnassa vuodesta 1996 Muut osuudet: lupamenettelyt tai rakenteilla hll Bulgaria - Kreikka (*) Bulgarian kaasunsiirtoverkon parantaminen toimitusten varmistamiseksi Venäjän tuotantolähteiltä Kreikan uuteen kaasuverkkoon Ensimmäinen vaihe: tilattu vuonna 1996 hl3 Saksa - Tsekin tasavalta - Itävalta - Italia (**): liitäntäkaasujohtojen järjestelmän rakentaminen Saksan, Tsekin tasavallan, Itävallan ja Italian kaasuverkkojen välille Ensimmäinen osuus Itävallan länsiosassa: rakenteilla Toinen osuus (PENTA-pääjohto) Itävallan keskiosassa: toteutettavuustutkimukset zi hl4 Venäjä - Ukraina - Slovakia - Unkari - Slovenia - Italia (**): kaasujohdon uuden tuotantolähteiltä Italiaan rakentaminen Venäjän Toteutettavuustutkimukset Pohjois-Euroopan akseli hl Norja- Ranska (**): neljännen kaasujohdon tuotantolähteiltä (Pohjanmeri) mantereelle rakentaminen Norjan Rakenteilla h3 Norja - Tanska - Ruotsi - Suomi - Venäjä - Baltian maat (**): yhteyksien luominen ja kehittäminen näiden maiden verkkojen välillä yhdennetyn kaasuverkon perustamiseksi Toteutettavuustutkimukset Nesteytetyn vastaanottoasemat maakaasun e4 Espanja (*): • nesteytetyn maakaasun käsittelyasema Huelvassa (nykyisen aseman laajentaminen) Toiminnassa vuodesta 1996 • nesteytetyn maakaasun käsittelyasema Cartagenassa (nykyisen aseman laajentaminen) Alustavat toteutettavuustutkimukset • nesteytetyn maakaasun käsittelyasema Galiciassa (uusi asema) Hanketta lykätty e5(a) Portugali (**): nesteytetyn maakaasun käsittelyasema Atlantin rannikolla (uusi asema) Toteutettavuustutkimukset e6 Kreikka (*): nesteytetyn maakaasun käsittelyasema Attikassa (uusi asema) Rakenteilla z-W g3 Ranska (*) nesteytetyn maakaasun käsittelyasema Länsi-Ranskassa (nykyisen aseman laajentaminen) g4 Italia (*): Alustavat toteutettavuustutkimukset nesteytetyn maakaasun uuden käsittelylaitoksen rakentaminen hankinnan monipuolistamiseksi erityisesti sähköntuotannon osalta Lupamenettelyt (*) Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevissa suuntaviivoissa yksilöity yhteistä etua koskeva hanke (**} Hanke, jota komissio on ehdottanut yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi (ks. KOM(96)390) ZS EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIA VERKKOJEN ULKOINEN ULOTTUVUUS H. KARTTA MOLEMMINPUOLISEN EDUN MUKAISISTA MAAKAASUVERKKOHANKKEISTA Nykyiset verkot Molemminpuolisen edun mukaiset Euroopan hankkeet laajuiset Muut Euroopan laajuiset hankkeet k*~*^> zé LHTEHI EUROOPAN LAAJUISTEN ENERGIA VERKKOJEN ULKOINEN ULOTTUVUUS YHTEENVETO EUROOPAN YHTEISÖN RAHOITUSMAHDOLLISUUKSISTA ENERGIA VERKKOHANKKEIDEN ENERGIAPOLITIIKKOJEN EDISTÄMISEKSI KOLMANSISSA MAISSA JA SOTISI KIE-MAAT iiii W&ÊÊÊÊ. Energiapolitiikan toteuttamisen tukeminen: • Yhteisön aloitteet • Kolmansien maiden aloitteet Tutkimusten yhteisrahoitus: • Molemminpuolista etua koskevat TEN-hankkeet • Alueellista etua koskevat verkko hankkeet Investointien rahoittaminen: • Tuki • Lainat • Luottotakuut rajat ylittäville hankkeille naapurimaissa SYNERGIA SYNERGIA SYNERGIA PHARE TACIS MEDA TEN TEN TEN TEN PHARE TACIS MEDA EIP EIR PHARE EIP EIR n EIP EIR EIR ISSN 1024-4492 KOM(97) 125 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 11 Luettelonumero : CB-CO-97-120-FI-C ISBN 92-78-17497-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^s


title: REGULAMENTO (CE) Nº 555/97 DA COMISSÃO de 26 de Março de 1997 que fixa as restituições à exportação, tal qual, para os xaropes e alguns outros produtos do sector do açúcar

eurovoc_concepts:
export refund
sugar product
syrup


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1158/97 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Crollo delle "finanziarie truffa" in Albania

eurovoc_concepts:
Albania
fraud
sale
territorial jurisdiction

formats: html print


title: Reglamento (CE) nº 574/97 de la Comisión de 26 de marzo de 1997 por el que se dispone una nueva asignación de derechos de importación en el marco del Reglamento (CE) nº 1382/96, relativo a la apertura y modo de gestión de un contingente arancelario de importación de carne de vacuno congelada destinada a la transformación

eurovoc_concepts:
beef
customs duties
food processing
frozen product
import
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Verordening (EG) nr. 573/97 van de Commissie van 26 maart 1997 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1382/96 houdende opening van een tariefcontingent voor de invoer van bevroren rundvlees, bestemd voor verwerking

eurovoc_concepts:
beef
food processing
frozen product
import
tariff quota


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 15/97, 26. märts 1997, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
chemical industry
chemical product
dangerous substance
directory
exchange of information
health risk

formats: html pdf print

text: 11/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 257 21997D0710(14) 10. 7. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 182/47 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 15/97, 26. märts 1997, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu II lisa muudeti EMP Ühiskomitee 28. oktoobri 1996. aasta otsusega nr 57/96; (1) lepingusse tuleb lisada komisjoni 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 142/97 teabe edastamisest teata- vate registreeritud kemikaalide kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93; (2) lepingusse tuleb lisada komisjoni 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 143/97 kemikaalide kolmanda erinimekirja kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, (3) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 1. Lepingu II lisa XV peatüki punkti 12 g (komisjoni otsus 94/643/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt: “12h. 397 R 0142: komisjoni määrus (EÜ) nr 142/97, 27. jaanuar 1997, teabe edastamisest teatavate registreeritud kemikaalide kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 (EÜT L 25, 28. 1. 1997, lk 11). ” 2. Lepingu II lisa XV peatüki punktile 12e (nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93) lisatakse järgmine taane: “— 397 R 0143: komisjoni määrus (EÜ) nr 143/97, 27. jaanuar 1997 (EÜT L 25, 28. 1. 1997, lk 13). ” Artikkel 2 Komisjoni määruste (EÜ) nr 142/97 ja 143/97 islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub 1. aprillil 1997 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. (1) Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata. (2) EÜT L 25, 28. 1. 1997, lk 11. (3) EÜT L 25, 28. 1. 1997, lk 13. 258 ET Euroopa Liidu Teataja 11/2. kd Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 26. märts 1997 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja C. DAY


title: Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 15/97 от 26 март 1997 година за изменение на приложение II (Технически регламенти, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИП

formats: html pdf print xhtml

text: (cid:18)(cid:25) (cid:35)(cid:40) (cid:853)(cid:891)(cid:879)(cid:893)(cid:879)(cid:871)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:873)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:881) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:879)(cid:902) (cid:888)(cid:897)(cid:901)(cid:878) (cid:18)(cid:18)(cid:16)(cid:889)(cid:15) (cid:22)(cid:23) (cid:19)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24)(cid:37)(cid:17)(cid:24)(cid:18)(cid:17)(cid:9)(cid:18)(cid:21)(cid:10) (cid:18)(cid:17)(cid:15)(cid:24)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:853)(cid:859)(cid:847)(cid:861)(cid:847)(cid:839)(cid:850)(cid:844)(cid:852) (cid:841)(cid:844)(cid:856)(cid:857)(cid:852)(cid:847)(cid:849) (cid:852)(cid:839) (cid:844)(cid:841)(cid:855)(cid:853)(cid:854)(cid:844)(cid:848)(cid:856)(cid:849)(cid:847)(cid:857)(cid:844) (cid:853)(cid:840)(cid:864)(cid:852)(cid:853)(cid:856)(cid:857)(cid:847) (cid:45) (cid:18)(cid:25)(cid:19)(cid:16)(cid:21)(cid:24) (cid:855)(cid:844)(cid:863)(cid:844)(cid:852)(cid:847)(cid:844) (cid:852)(cid:839) (cid:856)(cid:865)(cid:841)(cid:851)(cid:844)(cid:856)(cid:857)(cid:852)(cid:847)(cid:870) (cid:849)(cid:853)(cid:851)(cid:847)(cid:857)(cid:844)(cid:857) (cid:852)(cid:839) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:1504) (cid:18)(cid:22)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:885)(cid:889) (cid:19)(cid:23) (cid:883)(cid:871)(cid:887)(cid:889) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:885)(cid:875)(cid:879)(cid:884)(cid:871) (cid:878)(cid:871) (cid:879)(cid:878)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:884)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:885)(cid:877)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:42)(cid:42) (cid:9)(cid:857)(cid:876)(cid:892)(cid:884)(cid:879)(cid:894)(cid:876)(cid:888)(cid:881)(cid:879) (cid:887)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889)(cid:879)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:871)(cid:884)(cid:875)(cid:871)(cid:887)(cid:889)(cid:879)(cid:13) (cid:879)(cid:878)(cid:886)(cid:879)(cid:889)(cid:873)(cid:871)(cid:884)(cid:879)(cid:902) (cid:879) (cid:888)(cid:876)(cid:887)(cid:889)(cid:879)(cid:891)(cid:879)(cid:893)(cid:879)(cid:887)(cid:871)(cid:884)(cid:876)(cid:10) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:856)(cid:865)(cid:841)(cid:851)(cid:844)(cid:856)(cid:857)(cid:852)(cid:847)(cid:870)(cid:857) (cid:849)(cid:853)(cid:851)(cid:847)(cid:857)(cid:844)(cid:857) (cid:852)(cid:839) (cid:844)(cid:847)(cid:854)(cid:13) (cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:885) (cid:873)(cid:878)(cid:876) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:873)(cid:879)(cid:875) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:881)(cid:885)(cid:884)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:894)(cid:876)(cid:888)(cid:881)(cid:885) (cid:886)(cid:887)(cid:885)(cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:871)(cid:884)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:885)(cid:13) (cid:879)(cid:878)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:876)(cid:884)(cid:885) (cid:888) (cid:854)(cid:887)(cid:885)(cid:889)(cid:885)(cid:881)(cid:885)(cid:882) (cid:878)(cid:871) (cid:871)(cid:875)(cid:871)(cid:886)(cid:889)(cid:879)(cid:887)(cid:871)(cid:884)(cid:876) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:881)(cid:885)(cid:884)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:894)(cid:876)(cid:888)(cid:881)(cid:885) (cid:886)(cid:887)(cid:885)(cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:871)(cid:884)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:885)(cid:13) (cid:885)(cid:889)(cid:889)(cid:890)(cid:881) (cid:884)(cid:871)(cid:889)(cid:871)(cid:889)(cid:897)(cid:881) (cid:884)(cid:871)(cid:887)(cid:879)(cid:894)(cid:871)(cid:884)(cid:885) (cid:1353)(cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885)(cid:1351)(cid:13) (cid:879) (cid:886)(cid:885)(cid:14)(cid:888)(cid:886)(cid:876)(cid:893)(cid:879)(cid:871)(cid:882)(cid:884)(cid:885) (cid:894)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:26)(cid:25) (cid:885)(cid:889) (cid:884)(cid:876)(cid:874)(cid:885)(cid:13) (cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:883)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:873)(cid:879)(cid:875)(cid:13) (cid:894)(cid:876) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:885)(cid:877)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:42)(cid:42) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:872)(cid:876)(cid:895)(cid:876) (cid:879)(cid:878)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:876)(cid:884)(cid:885) (cid:888) (cid:855)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:1504) (cid:22)(cid:24)(cid:16)(cid:26)(cid:23) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:883)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:902) (cid:881)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:889) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:9)(cid:18)(cid:10)(cid:28) (cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:883)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:873)(cid:879)(cid:875)(cid:13) (cid:894)(cid:876) (cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:9)(cid:844)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:18)(cid:21)(cid:19)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:884)(cid:871) (cid:849)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:888)(cid:879)(cid:902)(cid:889)(cid:871) (cid:885)(cid:889) (cid:19)(cid:24) (cid:902)(cid:884)(cid:890)(cid:871)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15) (cid:878)(cid:871) (cid:888)(cid:897)(cid:885)(cid:872)(cid:896)(cid:871)(cid:873)(cid:871)(cid:884)(cid:876) (cid:884)(cid:871) (cid:875)(cid:871)(cid:884)(cid:884)(cid:879) (cid:878)(cid:871) (cid:884)(cid:902)(cid:881)(cid:885)(cid:879) (cid:888)(cid:897)(cid:896)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:890)(cid:873)(cid:871)(cid:896)(cid:879) (cid:873)(cid:876)(cid:896)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:871) (cid:888)(cid:897)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:888)(cid:884)(cid:885) (cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:9)(cid:844)(cid:847)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:24)(cid:26)(cid:20)(cid:16)(cid:26)(cid:20) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:871) (cid:9)(cid:19)(cid:10) (cid:889)(cid:887)(cid:902)(cid:872)(cid:873)(cid:871) (cid:875)(cid:871) (cid:872)(cid:897)(cid:875)(cid:876) (cid:873)(cid:881)(cid:882)(cid:901)(cid:894)(cid:876)(cid:884) (cid:873) (cid:888)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885)(cid:13) (cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:883)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:873)(cid:879)(cid:875)(cid:13) (cid:894)(cid:876) (cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:9)(cid:844)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:18)(cid:21)(cid:20)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:884)(cid:871) (cid:849)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:888)(cid:879)(cid:902)(cid:889)(cid:871) (cid:885)(cid:889) (cid:19)(cid:24) (cid:902)(cid:884)(cid:890)(cid:871)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15) (cid:878)(cid:871) (cid:889)(cid:887)(cid:876)(cid:889)(cid:879)(cid:902) (cid:888)(cid:886)(cid:879)(cid:888)(cid:897)(cid:881) (cid:884)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:885)(cid:887)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:889)(cid:884)(cid:879) (cid:873)(cid:876)(cid:896)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:871) (cid:888)(cid:897)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:888)(cid:884)(cid:885) (cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:9)(cid:844)(cid:847)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:24)(cid:26)(cid:20)(cid:16)(cid:26)(cid:20) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:871) (cid:9)(cid:20)(cid:10) (cid:889)(cid:887)(cid:902)(cid:872)(cid:873)(cid:871) (cid:875)(cid:871) (cid:872)(cid:897)(cid:875)(cid:876) (cid:873)(cid:881)(cid:882)(cid:901)(cid:894)(cid:876)(cid:884) (cid:873) (cid:888)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885)(cid:13) (cid:855)(cid:844)(cid:863)(cid:847)(cid:27) (cid:862)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:18) (cid:18)(cid:15) (cid:843)(cid:885)(cid:872)(cid:871)(cid:873)(cid:902) (cid:888)(cid:876) (cid:888)(cid:882)(cid:876)(cid:875)(cid:884)(cid:871)(cid:889)(cid:871) (cid:889)(cid:885)(cid:894)(cid:881)(cid:871) (cid:888)(cid:882)(cid:876)(cid:875) (cid:889)(cid:885)(cid:894)(cid:881)(cid:871) (cid:18)(cid:19)(cid:877) (cid:9)(cid:855)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:26)(cid:21)(cid:16)(cid:23)(cid:21)(cid:20)(cid:16)(cid:844)(cid:853) (cid:884)(cid:871) (cid:849)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:888)(cid:879)(cid:902)(cid:889)(cid:871)(cid:10) (cid:885)(cid:889) (cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:873)(cid:871) (cid:860)(cid:55) (cid:884)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:885)(cid:877)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:42)(cid:42) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885)(cid:27) (cid:1353)(cid:18)(cid:19)(cid:878)(cid:15) (cid:20)(cid:26)(cid:24) (cid:51) (cid:17)(cid:18)(cid:21)(cid:19)(cid:27) (cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:9)(cid:844)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:18)(cid:21)(cid:19)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:884)(cid:871) (cid:849)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:888)(cid:879)(cid:902)(cid:889)(cid:871) (cid:885)(cid:889) (cid:19)(cid:24) (cid:902)(cid:884)(cid:890)(cid:871)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15) (cid:878)(cid:871) (cid:888)(cid:897)(cid:885)(cid:872)(cid:896)(cid:871)(cid:873)(cid:871)(cid:884)(cid:876) (cid:884)(cid:871) (cid:875)(cid:871)(cid:884)(cid:884)(cid:879) (cid:878)(cid:871) (cid:884)(cid:902)(cid:881)(cid:885)(cid:879) (cid:888)(cid:897)(cid:896)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:890)(cid:873)(cid:871)(cid:896)(cid:879) (cid:873)(cid:876)(cid:896)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:871) (cid:888)(cid:897)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:888)(cid:884)(cid:885) (cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:9)(cid:844)(cid:847)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:24)(cid:26)(cid:20)(cid:16)(cid:26)(cid:20) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:871) (cid:9)(cid:853)(cid:841) (cid:45) (cid:19)(cid:22)(cid:13) (cid:19)(cid:25)(cid:15)(cid:18)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:15) (cid:18)(cid:18)(cid:10)(cid:15)(cid:1351) (cid:19)(cid:15) (cid:843)(cid:885)(cid:872)(cid:871)(cid:873)(cid:902) (cid:888)(cid:876) (cid:888)(cid:882)(cid:876)(cid:875)(cid:884)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:889)(cid:879)(cid:887)(cid:876) (cid:873) (cid:889)(cid:885)(cid:894)(cid:881)(cid:871) (cid:18)(cid:19)(cid:875) (cid:9)(cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:9)(cid:844)(cid:847)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:24)(cid:26)(cid:20)(cid:16)(cid:26)(cid:20) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:871)(cid:10) (cid:885)(cid:889) (cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:873)(cid:871) (cid:860)(cid:55) (cid:884)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:885)(cid:877)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:42)(cid:42) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885)(cid:27) (cid:1353)(cid:1343) (cid:20)(cid:26)(cid:24) (cid:51) (cid:17)(cid:18)(cid:21)(cid:20)(cid:27) (cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:9)(cid:844)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:18)(cid:21)(cid:20)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:884)(cid:871) (cid:849)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:888)(cid:879)(cid:902)(cid:889)(cid:871) (cid:885)(cid:889) (cid:19)(cid:24) (cid:902)(cid:884)(cid:890)(cid:871)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15) (cid:9)(cid:853)(cid:841) (cid:45) (cid:19)(cid:22)(cid:13) (cid:19)(cid:25)(cid:15)(cid:18)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:15) (cid:18)(cid:20)(cid:10)(cid:15)(cid:1351) (cid:857)(cid:876)(cid:881)(cid:888)(cid:889)(cid:885)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:876) (cid:884)(cid:871) (cid:855)(cid:876)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889)(cid:879) (cid:9)(cid:844)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:18)(cid:21)(cid:19)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:879) (cid:9)(cid:844)(cid:853)(cid:10) (cid:1504) (cid:18)(cid:21)(cid:20)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:884)(cid:871) (cid:849)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:888)(cid:879)(cid:902)(cid:889)(cid:871) (cid:884)(cid:871) (cid:879)(cid:888)(cid:882)(cid:871)(cid:884)(cid:875)(cid:888)(cid:881)(cid:879) (cid:879) (cid:884)(cid:885)(cid:887)(cid:873)(cid:876)(cid:877)(cid:881)(cid:879) (cid:876)(cid:878)(cid:879)(cid:881)(cid:13) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:885)(cid:877)(cid:876)(cid:884)(cid:879) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:888)(cid:897)(cid:885)(cid:889)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:889)(cid:876) (cid:876)(cid:878)(cid:879)(cid:881)(cid:885)(cid:873)(cid:879) (cid:873)(cid:876)(cid:887)(cid:888)(cid:879)(cid:879) (cid:884)(cid:871) (cid:884)(cid:871)(cid:888)(cid:889)(cid:885)(cid:902)(cid:896)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:887)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:13) (cid:888)(cid:871) (cid:871)(cid:873)(cid:889)(cid:876)(cid:884)(cid:889)(cid:879)(cid:894)(cid:884)(cid:879)(cid:15) (cid:862)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:19) (cid:852)(cid:871)(cid:888)(cid:889)(cid:885)(cid:902)(cid:896)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:887)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:873)(cid:882)(cid:879)(cid:878)(cid:871) (cid:873) (cid:888)(cid:879)(cid:882)(cid:871) (cid:884)(cid:871) (cid:18) (cid:871)(cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:886)(cid:887)(cid:879) (cid:890)(cid:888)(cid:882)(cid:885)(cid:873)(cid:879)(cid:876) (cid:894)(cid:876) (cid:873)(cid:888)(cid:879)(cid:894)(cid:881)(cid:879) (cid:884)(cid:885)(cid:889)(cid:879)(cid:891)(cid:879)(cid:881)(cid:871)(cid:893)(cid:879)(cid:879) (cid:888)(cid:897)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:888)(cid:884)(cid:885) (cid:894)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:18)(cid:17)(cid:20)(cid:13) (cid:886)(cid:871)(cid:887)(cid:871)(cid:874)(cid:887)(cid:871)(cid:891) (cid:18) (cid:885)(cid:889) (cid:888)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:888)(cid:871) (cid:872)(cid:879)(cid:882)(cid:879) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:888)(cid:889)(cid:871)(cid:873)(cid:876)(cid:884)(cid:879) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:883)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:902)(cid:889) (cid:881)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:889) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854)(cid:15) (cid:862)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:20) (cid:9)(cid:18)(cid:10) (cid:841)(cid:888)(cid:876) (cid:885)(cid:896)(cid:876) (cid:884)(cid:876)(cid:886)(cid:890)(cid:872)(cid:882)(cid:879)(cid:881)(cid:890)(cid:873)(cid:871)(cid:884)(cid:885) (cid:873) (cid:853)(cid:891)(cid:879)(cid:893)(cid:879)(cid:871)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:873)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:881)(cid:15) (cid:9)(cid:19)(cid:10) (cid:853)(cid:841) (cid:45) (cid:19)(cid:22)(cid:13) (cid:19)(cid:25)(cid:15)(cid:18)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:15) (cid:18)(cid:18)(cid:15) (cid:9)(cid:20)(cid:10) (cid:853)(cid:841) (cid:45) (cid:19)(cid:22)(cid:13) (cid:19)(cid:25)(cid:15)(cid:18)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:15) (cid:18)(cid:20)(cid:15) (cid:18)(cid:18)(cid:16)(cid:889)(cid:15) (cid:22)(cid:23) (cid:35)(cid:40) (cid:853)(cid:891)(cid:879)(cid:893)(cid:879)(cid:871)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:873)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:881) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:879)(cid:902) (cid:888)(cid:897)(cid:901)(cid:878) (cid:18)(cid:26) (cid:852)(cid:871)(cid:888)(cid:889)(cid:885)(cid:902)(cid:896)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:887)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:888)(cid:876) (cid:886)(cid:890)(cid:872)(cid:882)(cid:879)(cid:881)(cid:890)(cid:873)(cid:871) (cid:873) (cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:875)(cid:876)(cid:882)(cid:871) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:879) (cid:873) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:889)(cid:890)(cid:887)(cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:871) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:853)(cid:891)(cid:879)(cid:893)(cid:879)(cid:871)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:873)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:881) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:879)(cid:889)(cid:876) (cid:885)(cid:872)(cid:896)(cid:884)(cid:885)(cid:888)(cid:889)(cid:879)(cid:15) (cid:862)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:21) (cid:856)(cid:897)(cid:888)(cid:889)(cid:871)(cid:873)(cid:876)(cid:884)(cid:885) (cid:873) (cid:840)(cid:887)(cid:901)(cid:881)(cid:888)(cid:876)(cid:882) (cid:884)(cid:871) (cid:19)(cid:23) (cid:883)(cid:871)(cid:887)(cid:889) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:885)(cid:875)(cid:879)(cid:884)(cid:871)(cid:15) (cid:846)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:883)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:902) (cid:881)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:889) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:854)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:888)(cid:876)(cid:875)(cid:871)(cid:889)(cid:876)(cid:882) (cid:36)(cid:15) (cid:37)(cid:34)(cid:58)


title: 97/365/EG: Entscheidung der Kommission vom 26. März 1997 zur Aufstellung der vorläufigen Listen der Drittlandsbetriebe, aus denen die Mitgliedstaaten die Einfuhr von Erzeugnissen aus Fleisch von Rindern, Schweinen, Equiden, Schafen und Ziegen zulassen (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
import (EU)
import licence
meat product
originating product
third country


title: 1997 m. kovo 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 16/97, iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
derogation from EU law
exchange of information
free movement of goods
marketing
technical specification
trade restriction

text: 11/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 259 21997D0710(15) 1997 7 10 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 182/49 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 16/97 1997 m. kovo 26 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 1997 m. kovo 14 d. EEE jungtinio komiteto spren- dimu Nr. 4/97 (1), kadangi 1995 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 3052/95, nustatantis pasi- keitimo informacija apie nacionalines priemones, neatitinkančias laisvo prekių judėjimo principo, tvarką Bendrijoje (2), turi būti įtrauktas į Susitarimą, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo II priedo XIX skyriuje po 3e punkto (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/11/EEB) įterpiamas šis punktas: „3f. 395 D 3052: 1995 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 3052/95, nustatantis pasikeitimo informacija apie nacionalines priemones, neatitinkančias laisvo prekių judėjimo principo, tvarką Bendrijoje (OL L 321, 1995 12 30, p. 1). “. 2 straipsnis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 3052/95/EB tekstai pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. islandų ir norvegų kalbomis, kurie Šis sprendimas įsigalioja 1997 m. balandžio 1 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi praneši- mai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 1997 m. kovo 26 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas C. DAY (1) OL L 182, 1997 7 10, p. 32. (2) OL L 321, 1995 12 30, p. 1


eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
bearing
import
originating product

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 26. 03. 1997 COM(97)134 final Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de rodamientos de bolas cuyo diámetro exterior mayor no exceda de 30 mm originarios de Japón y por el que se derogan las medidas antidumping impuestas sobre dichas importaciones (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS Asunto: procedimiento antidumping importaciones de rodamientos de bolas cuyo diámetro exterior mayor no exceda de 30 mm originarios de Japón relativo a las 1. Se adjunta una propuesta de reglamento del Consejo por el que se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de rodamientos de bolas cuyo diámetro exterior mayor no exceda de 30 mm originarios de Japón y se derogan las medidas antidumping impuestas sobre dichas importaciones. 2. La propuesta adjunta es el resultado de una reconsideración provisional de las medidas antidumping en vigor por lo que se refiere a las importaciones en cuestión que solicitó la industria comunitaria y que la Comisión inició en marzo de 1995. 3. Tras la investigación realizada por los servicios de la Comisión, se constató que aunque la industria comunitaria todavía no se había recuperado completamente de las dificultades anteriores, las importaciones en cuestión, por separado, no tenían efectos de perjuicio importante para dicha industria. Por consiguiente, se refutan las alegaciones expuestas en la solicitud de una reconsideración provisional presentada por la industria comunitaria de que las medidas en vigor eran insuficientes para compensar el perjuicio cada vez mayor. Efectivamente, el parecer de los servicios de la Comisión es que la difícil situación de la industria comunitaria podía deberse en gran medida a las importaciones procedentes de terceros países y a la producción japonesa en la Comunidad. 4. Además, los servicios de la Comisión comprobaron que no es probable que la derogación de las medidas antidumping vigentes crease una situación en la que estas importaciones volvieran a causar un perjuicio importante. 5. Dadas las conclusiones anteriores, se considera que el resultado de la reconsideración provisional de las medidas antidumping en vigor en relación con las importaciones citadas es que debe darse por concluido el procedimiento antidumping relativo a importaciones previamente mencionadas y que deben derogarse las medidas antidumping en vigor. las Propuesta de REGLAMENTO (CE) HFL CONSEJO por el que se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de rodamientos de bolas cuyo diámetro exterior mayor no exceda de 30 mm originarios <fe Japón y por el que se derogan las medidas antidumping impuestas sobre dichas importaciones EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) n9 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea1, y en particular su artículo 9 y el apartado 3 de su artículo 11, Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al del Comité Consultivo, 1 DO n9 L 56, 6. 3. 1996, p. 11, cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n9 2331/96 del Consejo, DO n9 L 317, 6. 12. 19, p. 1. •^ CONSIDERANDO LO QUE SIGUE: A. PROCEDIMIENTO 1) En julio de 1994, la Comisión recibió una solicitud de reconsideración provisional de impuestas por el Reglamento (CE) n9 2849/922 del Consejo, por el que se modificaba el derecho las medidas antidumping definitivas antidumping definitivo sobre las importaciones de rodamientos de bolas cuyo diámetro exterior mayor no exceda de 30 mm (en lo sucesivo denominados "SBB") originarios de Japón impuesto por el Reglamento (CEE) n81739/852. La solicitud fue presentada por la Federación de la Asociación Europea de Fabricantes de Rodamientos (FAEFR) en nombre de los productores comunitarios cuya producción colectiva se alegaba representaba una proporción importante de la producción comunitaria total de SBB. 2) En la solicitud se alegaba que las medidas antidumping en vigor ya no eran suficientes para contrarrestar los efectos perjudiciales del dumping puesto que tanto sus márgenes como el perjuicio consiguiente habían aumentado. DO n9L 286,1. 10. 92, p. 2. DO n2L 193, 21. 7. 84, p. 1. 3) Considerando que existían pruebas suficientes para justificar la apertura de una reconsideración provisional con arreglo al apartado 3 del artículo 11 del Reglamento (CE) ns 3283/94 del Consejo, sobre defensa contra las importaciones objeto de dumping originarias de países no miembros de la Comunidad Europea3, el 23 de marzo de 19954 la Comisión publicó un anuncio de apertura de una reconsideración provisional de las medidas antidumping relativas a las importaciones de SBB originarios de Japón. 4) La Comisión notificó oficialmente a los productores comunitarios, a los importadores y a los productores japoneses interesados, así como a los representantes de Japón, la apertura de la investigación y ofreció a las partes afectadas la posibilidad dé presentar sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia. 3 DO nQ L 349. 31. 12. 1994, p. 1, reemplazado por el Reglamento (CE) del Consejo, de 22 de diciembre de 1995. 4 DO n9C 71,23. 3. 95, p. 4. 5) La Comisión recabó y comprobó toda la información que consideró necesaria a fin de llegar a una conclusión. 6) El período de investigación del presente procedimiento es el comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 1994. El período comprendido entre el 1 de enero de 1991 y el 31 de diciembre de 1994 se utilizó para analizar las tendencias de los factores examinados a fin de determinar si la industria comunitaria había sufrido un perjuicio a causa de las importaciones en cuestión. 7) Para analizar el perjuicio y asegurarse de que los datos recogidos durante el período mencionado en el considerando 6 eran comparables se aplicaron datos relativos a la Comunidad de los quince incluso en el período previo a la ampliación de la Comunidad a Suecia, Finlandia y Austria. 8) La investigación superó el plazo normal debido a la complejidad de la evaluación del perjuicio y del nexo causal, como consecuencia principalmente del gran número y diversidad de los tipos del producto investigado. 9) La industria comunitaria en nombre de la que se presentó la solicitud de una reconsideración provisional está formada por los siguientes productores: SKF France S. A. (Francia), SKF Industrie SpA (Italia), SKF Española S. A. (España), SKF Deutshland GmbH (Alemania), SKF (UK) Ltd (Reino Unido), FAG Kugelfischer (Alemania), FAG Cuscinetti SpA (Italia), Umbra Cuscinetti SpA (Italia), ROL Rolamentos Portugueses SARL (Portugal) y SNR Roulements (Francia). 10) Durante el período de investigación, las empresas que figuran a continuación exportaron SBB de Japón a la Comunidad Europea y colaboraron con la Comisión en la investigación de reconsideración: Sapporo Precision Ltd, NTN Corporation Ltd. , Nankai Seiko Co. Ltd. , Nachi-Fujikoshi Corp. , Koyo Seiko Co. Ltd. , NSK Ltd. , Inoue Jikuuke Kogyo Ltd, Izumoto Seiko Co. Ltd. , Nakai Bearings So. Ltd. , Tottori Yamakei Bearing Seisakusho Ltd. , Wada Seiko Ltd. , Fujino Iron Works Ltd. y NSK Micro Precision Ltd. 11) El siguiente importador independiente colaboró con la Comisión en la investigación: I. S. O. Import Standard Office (Francia). 12) Asimismo, numerosos usuarios finales presentaron comentarios que fueron tomados en consideración cuando iban acompañados dé pruebas documentales. B. PRODUCTO EXAMINADO Y PRODUCTO SIMILAR 13) El producto en cuestión son los rodamientos de bolas radiales de una ¿ola fila de camino de rodadura profundo, cuyo diámetro exterior mayor no exceda de 30 mm, clasificados en el código de la NC 84821090. La aplicación principal de los SBB es como productos intermedios utilizados en el mdntáje de bienes de consumo y de equipo o como piezas de repuesto. 14) Tanto en Japón como en la Comunidad, los rodamientos de bolas se venden sobre todo a dos categorías de clientes, los usuarios y los distribuidores industriales. 15) Se constató que los rodamientos de bolas producidos en Japón vendidos en el mercado nacional y exportados a la Comunidad, y los SBB fabricados por los productores comunitarios tienen unas características físicas y aplicaciones similares, por lo que fueron considerados como producto similar con arreglo al apartado 4 del artículo 1 del Reglamento (CE) ns 384/96 del Consejo. C. DEFINICIÓN DE INDUSTRIA COMUNITARIA 16) A efectos de aplicación del reglamento reconsiderado5, las empresas de propiedad japonesa que producen en la Comunidad no se consideran parte de la industria comunitaria con arreglo a la letra a) del apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CE) ns 384/96. Este planteamiento se estimó justificado debido a 5 Considerandos 24 y 25. que esas empresas están relacionadas con los exportadores japoneses del producto objeto de investigación; venden toda su producción a las filiales ée ventas establecidas en la Comunidad y vinculadas asimismo a exportadores japoneses que participan también en la venta de SBB importados originarios de Japón. Por lo tanto, se considera que en esas circunstancias las empresas productoras establecidas en la Comunidad se pueden beneficiar de las prácticas comerciales desleales. En tales circunstancias, ios productores no fueron considerados como productores comunitarios normales, sino como-una fuente suplementaria de suministro de los exportadores acusados de practicar el dumping. 17) Uno de los productores comunitarios mencionados no respondió al cuestionario de la Comisión dentro del plazo fijado por ésta; dado que esta empresa no colaboró, fue excluida de la industria comunitaria definida en la denuncia y, en consecuencia, de la determinación del perjuicio efectuada por la Comisión a efectos de la presente investigación. En adelanté, el término industria comunitaria hace referencia a los productores comunitarios que colaboraron y presentaron la denuncia cuya producción conjunta de SBB constituye una proporción importante de la producción comunitaria total con arreglo al apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CE) n° 384/96. D. PERJUICIO Consumo 18) Entre 1991 y 1994, el consumo de SBB en la Comunidad Europea de los quince aumentó de aproximadamente 409 a 513 millones de piezas, es decir, alrededor del 25%. Esta expansión del mercado es el resultado de la influencia del ciclo económico general del mercado de rodamientos de bolas, durante el cual las dimensiones del mercado varían de acuerdo con el nivel de actividad de los usuarios de SBB. 10 Volumen y cuota de mercado de las importaciones 19) Entre 1991 y el período de investigación, las importaciones de ÔSB originarios de Japón pasaron de 10 225 a 7 872 toneladas, es decir, disminuyeron en un 23%. Las ventas de SBB originarios dé Japón en la Comunidad, por piezas, descendieron de 30,6 a 29,8 millones de piezas, es decir, el 2,3% durante el mismo período. 20) De acuerdo con este descenso y contrariamente a lo alegado por la industria comunitaria, la cuota de mercado de las importaciones estudiadas disminuyó de forma constante desde 1991, pasando de una cuota de mercado del 7,7% en 1991 al 5,9 % en 1994. n Precios de las importaciones 21) Los precios aplicados a determinados tipos por una selección representativa de los productores japoneses que habían aportado datos relativos a los precios de venta se compararon con los precios aplicados por los productores comunitarios a tipos idénticos, por categorías de clientes de cuatro Estados miembros (Alemania, Reino Unido, Francia e Italia). Dada su magnitud general, y de conformidad con investigaciones anteriores en relación con rodamientos de bolas o de rodillos, se consideró que estos mercados eran representativos de la situación en toda la Comunidad. Sobre la base de este examen, se constató que las importaciones japonesas habían provocado una cierta subcotización de precios tal como se estableció en el reglamento reconsiderado6. Sin embargo, no se consideró pertinente extraer conclusiones de este análisis porque las empresas japonesas implicadas venden solamente un pequeño número de tipos idénticos o directamente comparables a los fabricados por los productores comunitarios en cantidad suficiente para que la comparación con los productores europeos sea significativa. Dadas las circunstancias, y al igual que en el reglamento reconsiderado, no se han establecido márgenes individuales de subcotización de precios para cada empresa. Considerando 28. 12 Situación de la industria comunitaria Ventas v cuotas de mercado 22) Las ventas de SBB fabricados en la Comunidad por la industria comunitaria aumentaron de 190 a 200 millones dé piezas entre 1991 y el período de investigación, es decir el 5,3%. La cuota de mercado resultante de la industria comunitaria disminuyó en el mismo período del 46¿6% al 39,1%, Precios 23) La industria comunitaria ha alegado que la subcotización o la oferta de precios más bajos por parte de los exportadores japoneses ejerció una presión sobre los precios y forzó a los productores de SBB de la Comunidad Europea a bajarlos para preservar sus cuotas de mercado, lo que les ocasionó grandes gastos. Según la industria comunitaria, está subcotización le impidió aumentar los precios en 1994, que fue un período de expansión tras un periodo de recesión. 13 24) Por lo que se refiere a la evolución de los precios en la Comunidad Europea entre 1991 y el fin del período de investigación (1994) de los SBB vendidos por los productores comunitarios, se realizó un análisis detallado, por categorías de clientes, en Alemania, Reino Unido, Francia e Italia respecto a los tipos cuyo volumen de negocios representó el 50% del volumen de negocios total en la Comunidad Europea. Sobre esta base, se constató que por término medio entre 1991 y 1994 los precios bajaron un 1,74% (ventas a todas las categorías de clientes). Entre 1993 y 1994 los precios descendieron un 0,17%. Por categorías de clientes, las ventas a grandes fabricantes industriales, que representan la mayor parte del volumen total de negocios de los productores disminuyeron entre 1991 y 1994 yn 1,49%, y entre 1993 y 1994 un 0,16%. En relación con las ventas a distribuidores, entre 1991 y 1994 los precios bajaron un 2,33%, y entre 1993 y 1994 un 0,18%. 14 25) Dado que el volumen de ventas de la industria cortiunitaria aumentó, reduciendo por tanto el coste de producción, la relativa estabilidad de los precios benefició a la industria comunitaria. De todos modos, se considera que la subcotización de precios, muy limitada, no ejerció una presión importante a la baja sobre los precios por lo que respecta a la industria comunitaria. En apoyo de lo anterior, la Comisión comprobó que el precio medio ponderado dé los SBB de origen japonés vendidos en la Comunidad aumentó considerablemente durante el período de investigación utilizado para la determinación de la existencia del perjuicio. Rentabilidad 26) Según la industria comunitaria, la subcotización y la consiguiente evolución de los precios tuvieron efectos importantes sobre sus resultados económicos. Sin embargo, un análisis de los datos presentado por los productores comunitarios a efectos de la presente reconsideración muestra que, contrariamente a lo afirmado, los beneficios netos referidos específicamente al producto investigado, sin contar los costes o ingresos extraordinarios, pasaron de pérdidas del 12% en 1991 a ganancias del 4% en 1994, lo que representa una recuperación importante en este último año. 15 Producción, capacidad v utilización de la capacidad 27) Entre 1991 y 1994, la producción de la industria comunitaria aumentó de 216 a 262 millones de piezas, es decir, el 20%. Durante el mismo período, la capacidad de la industria comunitaria, en toneladas , disminuyó un 4,6%, y la utilización de la capacidad, también en toneladas, descendió ligeramente del 76,9% al 76,2%. Empleo 28) Entre 1991 y el período de investigación, el empleo en la industria comunitaria se caracteriza por un descenso del número de trabajadores que pasaron de 9 238 a 6 482, es decir, una reducción del 30%. Hay que señalar que durante la investigación se observó que la mayoría de los productores comunitarios había llevado a cabo una reestructuración importante durante el período examinado a fin de aumentar la productividad en términos generales. Habida cuenta de las declaraciones públicas de los principales productores comunitarios, se considera que la reestructuración era necesaria para superar deficiencias estructurales y aumentar la productividad a largo plazo. Una comparación de la evolución de la capacidad, la utilización de la capacidad y la producción demuestra que se lograron estos fines, lo que se refleja en el aumento de la rentabilidad. 16 Conclusiones sobre el perjuicio 29) El análisis de los factores de perjuicio previamente mencionados como la rentabilidad de la industria comunitaria, la producción, la capacidad, la utilización de la capacidad y las ventas, indica una tendencia positiva, mientras que el empleo muestra una tendencia negativa. En cuanto a la rentabilidad, la tendencia citada muestra cierta recuperación de la industria comunitaria, aunque muestra también que ésta no había superado totalmehte las dificultades anteriores. E. CAUSALIDAD 30) La industria comunitaria ha aducido que las importaciones procedentes de Japón tuvieron un efecto perjudicial en sus resultados, es decir, se supone qué éstos habrían sido mejores si no hubiera estado obligada a bajar ios precios para poder competir con los de los exportadores japoneses. 17 31) De conformidad con las disposiciones del Reglamento (CE) ns 384/96, la Comisión realizó investigaciones para determinar si el volumen y los precios de las importaciones en cuestión eran responsables de la situación de la industria comunitaria y tenían efectos sobre ella que pudiesen ser considerados importantes con arreglo al apartado 6 del artículo 3 del Reglamento (CE) n° -384/96. En esta investigación se procuró evitar que los efectos de otros factores fuesen atribuidos a las importaciones citadas. 32) A este respecto, en primer lugar, el análisis detallado de los precios aplicados por los productores comunitarios durante el período examinado, como se ha expuesto en los apartados precedentes, demuestra que las importaciones en cuestión no tuvieron efectos importantes sobre los precios aplicados por los productores comunitarios y por consiguiente tampoco sobre los resultados financieros de éstos ni sobre los demás factores citados. 18 33) En segundo lugar, se recuerda que durante el período de investigación las importaciones originarias de Japón disminuyeron tanto en términos absolutos como en términos de cuota de mercado. La Comisión reconoce que también disminuyó la cuota de mercado de la industria comunitaria, aunque en porcentaje bajaron más las importaciones japonesas. Por lo tanto parece razonable concluir que, contrariamente a las alegaciones de la industria comunitaria, ésta no perdió cuota de mercado a causa de las importaciones japonesas. 34) En tercer lugar, todo el período de investigación se caracterizó por importaciones significativas de otros países, cuya cuota de mercado aumentó del 25% en 1991 al 33,4% en 1994. 35) En cuarto lugar, la cuota de las empresas japonesas que producen en la Comunidad y están asociadas a los exportadores investigados en el presente procedimiento fue significativa durante todo el período y disminuyó del 19% en 1991 al 20,9% en 1994. 19 36) En quinto lugar, la industria comunitaria ha sostenido que, debilitada por el dumping anterior, fue incapaz, en un período de recuperación económica, de hacer frente a la demanda de sus clientes y que para poder invertir en nueva capacidad hubiese necesitado un rendimiento de las ventas mucho mayor que el registrado durante la investigación. Sin embargo, el parecer de la Comisión es que el comportamiento empresarial normal es reducir costes, sobre todo en un momento de recesión económica; por otra parte, en un período de expansión del mercado también es normal aumentar la capacidad y financiar este aumento con recursos financieros normales. Por consiguiente, esta restricción de capacidad no debe atribuirse a las importaciones en cuestión, especialmente cuando el volumen de dichas importaciones descendió más que la restricción de capacidad de la industria comunitaria. 37) Por último, en lo que respecta a la disminución del empleo, hay que señalar que en la investigación se observó que durante el período examinado la mayoría de los productores comunitarios habían llevado a cabo una importante reestructuración a fin de aumentar la productividad. Habida cuenta de las declaraciones públicas de los principales productores comunitarios, se considera que esta reestructuración era necesaria para superar deficiencias estructurales y aumentar la productividad a largo plazo. Una comparación de la evolución de la capacidad, la utilización de la capacidad y la producción demuestra que se lograron estos fines, hecho que se refleja también en el aumento de la rentabilidad. 20 Conclusión por lo que respecta a la causalidad 38) Sobre la base de lo anteriormente expuesto, se concluye que las importaciones en cuestión no tuvieron, por separado, un efecto importante sobre la situación de la industria comunitaria y por consiguiente se refutan las alegaciones expuestas en la solicitud de reconsideración provisional presentada por la industria comunitaria en el sentido de que las medidas en vigor eran insuficientes para contrarrestar un perjuicio cada vez mayor. El hecho de que la industria comunitaria no registrase resultados mejores es posible que se debiera a las importaciones de otros terceros países y a la producción japonesa en la Comunidad. F. POSIBLES EFECTOS DE LA DEROGACIÓN DE LAS MEDIDAS EN VIGOR 39) Como se ha demostrado, los hechos establecidos muestran que las medidas reconsideradas redujeron el efecto perjudicial de las importaciones en cuestión por debajo de un grado que permita calificarlo como perjuicio importante con arreglo al apartado 6 del artículo 3 del Reglamento (CE) n° 384/96. 21 40) La industria comunitaria alegó que si se deroga la medida actualmente en vigor, es probable que se repita el perjuicio importante provocado por las importaciones en cuestión. La industria comunitaria basa sus argumentos en las siguientes consideraciones: en primer lugar, que las importaciones procedentes de Japón, en términos absolutos, aumentaron después del período de investigación y que éstas continuaron provocando la bajada o la subcotización de los precios. A pesar de los datos presentados por la industria comunitaria, no es posible concluir sobre la base de los datos disponibles que un aumento del volumen de las importaciones modifique la tendencia de las cuotas de mercado y los precios de la industria comunitaria de manera importante. En segundo lugar, respecto a que las importaciones en cuestión sigan teniendo efectos perjudiciales independientemente de que su cuota de mercado sea relativamente baja y de las importantes cuotas de mercado de los productores japoneses establecidos en la Comunidad, se recuerda que la cuota de mercado de las importaciones japonesas está disminuyendo mucho; en segundo lugar, que las importaciones procedentes de terceros países siguen en aumento y en tercer lugar, que la cuota de mercado de los centros de producción japonesa establecidos en la Comunidad continúa siendo estable. 22 41) Dadas estas tendencias económicas y la conclusión citada de que los efectos de las importaciones japonesas sobre la situación de la industria comunitaria durante el período de investigación no fueron importantes y que esta industria se ha recuperado del dumping precedente, la Comisión considera improbable que la expiración de las medidas antidumping en vigor cree una situación en la que estas importaciones volvieran a tener un efecto perjudicial importante. 42) En cuanto a las circunstancias de los exportadores, las estadísticas oficiales demuestran que de 1990 a 1994 la capacidad de producción de rodamientos en Japón siguió siendo estable y aumentó posteriormente debido a la recuperación de la demanda mundial, lo que apoya las conclusiones del párrafo anterior. 23 43) Por lo que se refiere a las condiciones de mercado, se reitera que la situación de la industria comunitaria durante 1994 registró una recuperación significativa del mercado de SBB y un aumento de la rentabilidad. Esta evolución fue duradera y mejoró tras el período de investigación como demuestran los resultados generales de los principales productores comunitarios publicados en 1995. No es probable que esta situación cambie a consecuencia de la extinción de las medidas actuales. G. DUMPING 44) Habida cuenta de las conclusiones expuestas, la Comisión consideró que no era necesario analizar si las importaciones en cuestión eran objeto de dumping y, en caso afirmativo, si el margen de dumping había aumentado o no puesto que ello no tendría importancia alguna en el análisis mencionado y por lo tanto no hubiese modificado las conclusiones a que se había llegado. 24 H. CONCLUSION 45) Sobre la base de las conclusiones expuestas, la reconsideración provisional de las medidas antidumping en vigor por lo que concierne a las importaciones de rodamientos de bolas originarios de Japón indica que debe darse por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones previamente mencionadas y que se deben derogar las medidas antidumping actualmente en vigor. 46) La Comisión informó a las partes interesadas, incluida la industria comunitaria, de sus conclusiones. Tras haber sido informados por la Comisión de estos hechos y conclusiones, los representantes de la industria comunitaria presentaron otras observaciones, tanto por escrito como oralmente, sobre el efecto de las importaciones japonesas en cuestión en la industria comunitaria. No obstante, se consideró que dichas observaciones no modifican las conclusiones ya mencionadas. Algunos Estados miembros plantearon objeciones con respecto a esta decisión. 25 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se da por concluido el procedimiento antidumping por lo que respecta a las importaciones de rodamientos de bolas cuyo diámetro exterior mayor no exceda de 30 mm, clasificados en el código NC 84821090 originarios de Japón y quedan derogadas las medidas antidumping impuestas por el Reglamento (CEE) n9 2849/92 relativas a dichas importaciones. Artículo 2 El presente reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, Por el Consejo 26 ISSN 0257-9545 COM(97) 134 final DOCUMENTOS ES 02 11 N° de catálogo : CB-CO-97-122-ES-C ISBN 92-78-17510-2 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo jrt


title: REGOLAMENTO (CE) N. 563/97 DELLA COMMISSIONE del 26 marzo 1997 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 565/97, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1997, oliiviöljyn enimmäisvientitukien vahvistamisesta asetuksella (EY) N:o 2081/96 avatun pysyvän tarjouskilpailun osana toteutettua yhdeksättä osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
olive oil


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 557/97 av den 26 mars 1997 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
import licence


title: Reglamento (CE) nº 571/97 de la Comisión de 26 de marzo de 1997 por el que se establecen las disposiciones de aplicación, en el sector de la carne de porcino, del régimen previsto en el acuerdo interino sobre comercio y medidas de acompañamiento entre la Comunidad Europea, la Comunidad Europea del Carbón y del Acero y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y la República de Eslovenia, por otra

eurovoc_concepts:
Slovenia
import (EU)
import licence
pigmeat
tariff quota


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 564/97 DER KOMMISSION vom 26. März 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Olivenöl

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1162/97 dell'on. Richard HOWITT alla Commissione. Reclami dell'Age Concern (Essex)

eurovoc_concepts:
EU financing
United Kingdom
disease of the nervous system
elderly person
facilities for the disabled
non-governmental organisation
retired person
telematics


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 570/97 av den 26 mars 1997 om ändring av det korrektionsbelopp som tillämpas på exportbidraget för malt

eurovoc_concepts:
export refund
malt


title: WRITTEN QUESTION No. 1161/97 by Richard HOWITT to the Commission. Future of New Holland Tractor Plant (Basildon, UK)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
collective dismissal
motor vehicle industry
subsidiary
trade union
worker consultation
worker information
works council


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 567/97 of 26 March 1997 fixing the rates of refunds applicable to certain products from the sugar sector exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
sugar product
white sugar


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1195/97 af Ernesto CACCAVALE til Kommissionen. Strukturfonde: risici for Campanien

eurovoc_concepts:
Structural Funds
administrative formalities
regions of Italy
use of aid


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 556/97, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1997, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar