title: Förslag till rådets förordning (EG) om stöd till vissa skeppsvarv som genomgår omstrukturering och om ändring av rådets förordning (EG) nr 3094/95

eurovoc_concepts:
State aid
aid for restructuring
control of State aid
industrial restructuring
shipbuilding

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 19. 03. 1997 KOM(97) 132 slutlig 97/0113 (ACC) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om stöd till vissa skeppsvarv som genomgår omstrukturering och om ändring av rådets förordning (EG) nr 3094/95 (framlagt av Kommissionen) FÖRSLAG RÅDETS FÖRORDNING OM ÄNDRING AV FÖRORDNING (EG\ NR 3094/95 OM STÖD TILL VARVSINDUSTRIN MOTIVERING Inledning Såsom anges i rådets förordning (EG) nr 1904/96 förblir relevanta regler i rådets sjunde direktiv om stöd till varvsindustrin (90/684/EEG, hädanefter benämnt "direktivet") tillämpliga till dess det förestående OECD-varvsavtalet träder i kraft, dock senast till och med den 31 december 1997. I enlighet med direktivet lyder driftsstöd som beviljas till varv, inklusive kontraktsrelaterat produktionsstöd (vare sig det är direkt eller indirekt) under reglerna om en gemensam maximigräns för stöd. Det enda driftsstöd som undantas från detta maximigräns är kreditförmåner som uppfyller 1981 års OECD-överenskommelse om exportkrediter för fårtyg (artikel 4. 6) och stöd som beviljas som utvecklingsbistånd till utvecklingsländer (artikel 4. 7). Beträffande investeringsstöd krävs enligt direktivet att dessa måste vara förbundna med en omstruktureringsplan som inte innebär någon ökning av varvets skeppsbyggnads-kapacitet eller som måste vara direkt förbunden med en motsvarande oåterkallelig minskning av kapaciteten vid andra varv i det berörda medlemslandet. Huvudvillkoret för nedläggningsstöd är att den kapacitetsminskning som blir följden är faktisk och oåterkallelig. Bortsett från dessa allmänna regler ger direktivet även ett antal tidsbegränsade undantag, för vissa medlemsstater, som nu har upphört att gälla. I ett antal fall har dock målen för de bakomliggande omstruktureringsprogrammen inte kunnat uppnås inom planerad tid eller också kräver ny marknadsutveckling ytterligare åtgärder. Därför har ett antal medlemsstater till kommissionen anmält sina planer på att bevilja stöd till nödvändiga ytterligare omstruktureringar av ett antal varv. Stödprogrammen inkluderar olika åtgärder som inte är förenliga med befintliga gemenskapsregler. Därför skulle de endast kunna godkännas av kommissionen om rådet antar en ändring av förordningen som i huvudsak skulle aktualisera tidigare undantag. Bakgrunden och de tekniska detaljerna i de berörda fallen finns beskrivna i detta dokuments bilaga 1 (Tyskland), 2 (Grekland) och 3 (Spanien). Förslag Mot bakgrund av upplysningarna i bilaga 1- 3 föreslås således att rådet, efter samråd med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén, antar bifogade' "Rådets förordning om stöd till vissa skeppsvarv som genomgår omstrukturering och om ändring av rådets förordning (EG) 3094/95". AOL Förslag Rådets förordning om stöd till vissa skeppsvarv som genomgår omstrukturering och om ändring av rådets förordning (EG) nr 3094/95 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÂD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 92. 3 e och 113 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och med beaktande av följande: Enligt rådets förordning (EG) nr 3094/951, senast ändrad genom rådets förordning (EG)" nr 1904/962 är bestämmelserna i rådets direktiv 90/684/EEG3, ändrat genom rådets direktiv 92/68/EEG4, tillämpliga på stöd till varvsindustrin antingen till dess OECD. s "Avtal om normala konkurrensvillkor inom den kommersiella skeppsbyggnads- och fartygsreparations-industrin"5 träder i kraft, dock senast till och med senast den 31 december 1997. Varvsindustrin är viktig för att lindra strukturproblemen i en rad regioner inom gemenskapen. En direkt tillämpning av det gemensamma maximigränsen omöjliggör omfattande omstruktur eringsåtgärder vid ett antal varv i dessa regioner, varför ett speciellt övergångsarrangemang bör införas. I rådets direktiv 92/68/EEG medgavs att varvsindustrin inom f. d. Tyska demokratiska republikens territorium krävde en brådskande och omfattande omstrukturering för att bli konkurrenskraftig, vilket mål inte till fullo uppnåtts för två varv under den ursprungligen planerade omstruktureringsperioden på grund av oförutsebara omständigheter utom dessa varvs kontroll. För de två varv som ligger inom f. d. Tyska Demokratisk republikens territorium är ett ytterligare övergångsarrangemang nödvändigt för att slutföra omstruktureringen, vilken skall möjliggöra för dem att rätta sig efter de stödregler som tillämpas i gemenskapen i övrigt. Skeppsbyggnadskapaciteten inom f. d. Tyska demokratiska republikens territorium minskades till 327 000 cgt den 31 december 1995 och den tyska regeringen har förbundit sig att tillse att denna kapacitetsbegränsning till fullo respekteras åtminstone fram till slutet av år 2000, och att förlänga den fram till utgången av 2005, såvida inte kommissionen medger att kapacitets-begränsningarna upphävs tidigare. EGT nr L 332/1, 30. 12. 1995. EGT nr L 251/5, 3. 10. 1996. EGT nr L 380/27, 31. 12. 1990. EGT nrL 219/54,4. 8. 1992. KOM(94) 460 slutlig, 3. 11. 1994. AL En ytterligare minskning av skeppsbyggnadskapaciteten i Tyskland kommer att ske i och med nedläggningen av nybyggnationen vid Bremer Vulkan Werft i Bremen- Vegesack före utgången av 1997. Trots den grekiska regeringens ansträngningar att privatisera alla landets statsägda varv före utgången av mars månad 1993 hade endast Hellenikon Naupegeion sålts i september 1995 till ett kooperativ bestående av varvets arbetare. Staten har av försvarsskäl behållit en majoritetsandel av aktierna på 51 %. För att uprätthålla den finansiella lönsamheten vid omstruktureringen av Hellenikon Naupegeion behövs stöd som gör det möjligt för företaget att skriva av skulder som ackumulerats före dess försenade privatisering. En ytterligare omstrukturering av statsägda varv i Spanien är nödvändig så att vart och ett av dessa varv, som är grundade som individuella självbärande resultatenheter, kommer att uppnå finansiell lönsamhet senast den 31 december 1998. Genom denna omstruktureringsplan kommer en kapacitetsminskning att ske vid dessa varv från 240 000 cgt till 210 000 cgt, kompletterat av att det statsägda varvet i Astano inte kommer att återuppta varvsverksamheten (135 000 cgt) och ytterligare kapacitetsminskningar annorstädes i Spanien som tillsammans uppgår till ytterligare 17 500 cgt. Inget ytterligare stöd för omstruktureringsändamål (inklusive förlustkompensationer, förlustgarantier och undsättningsstöd) kommer att göras tillgängligt för de varv som omfattas av denna förordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. 2. 3. Trots bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 3094/95 får kommissionen, när det gäller de varv under omstrukturering som omnämns i punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel, förklara driftsstöd vara förenligt med gemenskapsreglerna, för de specifika ändamål och intill de belopp som där anges. Inom f. d. Tyska demokratiska republikens territorium kan driftsstöd för perioden från och den 1 mars 1996 till och med den 31 december 1998 till MTW-Schiffswerft och Volkswerft Stralsund anses vara förenliga med reglerna för den inre marknaden upp till ett totalt belopp av 333 milj. respektive 395 milj. DM. Nämnda belopp inbegriper stöd för att underlätta fortsatt drift av varven, socialstöd, kontraktsrelaterat stöd i samband med Wettbewerbshilfe- programmet och stödekvivalenten på garantierna. För dessa varv skall kapitel II i direktiv 90/684/EEG inte vara tillämpligt under omstrukturerings-perioden, med undantag för artikel 4, punkterna 6 och 7. Dessutom får inget annat driftsstöd utbetalas för arbeten på kontrakt eller förluster under den relevanta perioden. För kontrakt som undertecknas under omstruktureringsperioden, men som fullföljts efteråt, skall de gemenskapsregler om kontraktsrelaterat stöd som gällde vid datumet för undertecknandet vara tillämpliga. Stöd i form av en skuldbefrielse för Hellenikon Naupegeion intill en summa av 54 525 miljarder GDR, motsvarande skulder för varvets civila arbeten per den 31 december 1991 med tillägg för upplupen ränta och dröjsmålsränta per den 31 januari 1996, kan betraktas som förenligt med Fördraget. Bortsett från artikel 5 skall alla övriga bestämmelser i direktiv 90/684/EEG vara tillämpliga för detta varv. AL 4. Stöd till omstrukturering av statsägda varv i Spanien kan anses förenliga med reglerna för den inre marknaden intill ett belopp av 135 028 miljarder pesetas i följande former: Räntebetalningar upp till 62 028 miljarder pesetas 1988-1994 för lån som • tagits för att täcka tidigare beviljat stöd som ej utbetalats. • pesetas. • Kapitaltillskott under 1997 intill ett belopp av 15 miljarder pesetas. Skattekrediter under perioden 1995-1999 intill ett belopp av 58 miljarder Alla övriga regler i direktiv 90/684/EEG skall vara tillämpliga för dessa varv. Artikel 2 För de omstruktureringsprogram som rar stöd enligt artikel 1 skall anmälan kompletteras med ett program för övervakning av den faktiska användningen av investerings- och driftsstödet, i enlighet med omstruktureringsplanen och genomförandet av kapacitetsbegränsningar på sätt som är godtagbart för kommissionen. Artikel 3 Denna förordning skall träda i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall vara tillämpligt till den 31 december 1998. Denna förordning skall vara bindande i sin helhet och direkt tillämplig i samtliga medlemsstater. Aå. BILAGA 1 Bakgrund Undantag för Tyskland att bevilja stöd för slutförande av omstruktureringen av två skeppsvarv i östra Tyskland till varvsindustri) genom Den 20 juli 1992 antog rådet direktiv 92/68/EEG om ändring av direktiv 90/684/EEG (sjunde direktivet om stöd tillägg av artikel 10 a med en undantagsbestämmelse för skeppsvarv inom den tidigare Tyska demokratiska republikens område. Den nya artikel 10 a tillät varven i Tysklands nya delstater att undantas från de bestämmelser som i övrigt gäller för skeppsvarven i EU i syfte att göra det möjligt för dem att genomföra en brådskande och omfattande omstrukturering för att de skall bli konkurrenskraftiga. Parallellt med detta skulle den tyska regeringen genomföra en faktisk och definitiv nedskärning av skeppsbyggnadskapaciteten med 40% före den 31 december 1995. Från och med början av 1996 har skeppsbyggnadskapaciteten i nämnda område således varit begränsat till 327 000 cgt. Vid denna tidpunkt fanns fortfarande sju aktiva skeppsvarv i området, av vilka ett (Neptun Werft i Rostock) redan hade stängts för nyproduktion och nu drivs som ett reparations- och ombyggnadsvarv med en årlig kapacitetsbegränsning på 300 000 timmar/år. Ett annat varv, Rofilauer Schiffswerft, har stängts under mellantiden. I området finns i dag alltså fem skeppsvarv som bygger nya sjögående fartyg. För att kunna uppfylla kravet i artikel 10 a om en kapacitetsnedskärning på 40 % införde den tyska regeringen från och med den 31 december 1995 en särskild kapacitetsbegränsning för vart och ett av de fem skeppsvarven. Kapacitetsbegränsningen för de olika varven är som följer: Tabell 1: Skeppsbyggnadskapaciteten i Mecklenburg-Vorpommern Elbewerft Boizenburg KvaernerWarnow Werft MTW-Schiffswerft Peene-Werft Volkswerft Stralsund Totalt : Mecklenburg-Vorpommern (i f. d. DDR) | 22 000 cgt 85 000 cgt 100 000 cgt 35 000 cgt 85 000 cgt 327 000 cgt Omstruktureringen av Elbewerft Boizenburg, Kvaerner Warnow Werft och Peene-Werft slutfördes planenligt 1995. Dessa skeppsvarv drivs nu på grundval av de gemensamma EU- reglerna. De två andra, dvs. MTW-Schiffswerft (MTW) och Volkswerft Stralsund (VWS), har övertagits av Bremer Vulkan Verbund (BW). Omstruktureringen av dem inleddes med viss försening. Vid en tidpunkt fanns planer på att flytta MTW till ny ort. Dessa planer ändrades våren 1994, och den egentliga omstruktureringen kom i gång först på hösten 1994. VWS privatiserades först 1993, och de första stegen i omstruktureringen togs alltså inte förrän i slutet av det året. På dessa två varv pågick med andra ord en rad mycket stora anläggningarbeten när BW fick allvarliga ekonomiska svårigheter på hösten 1995. Det hela slutade med att BW efter ett misslyckat ackordsförfarande i februari 1996 försattes i konkurs i maj 1996. Efter privatiseringen mottog båda varven statligt omstruktureringsstöd i form av trancher, vilket godkändes av kommissionen. Totalt godkändes 597,2 milj. DM i from av driftsstöd till MTW genom stöd N 692/B/91 den 20 december 1992 och stöd N 692/1/91 den 11 maj 1994. AL Totalt 288;8 milj. DM av de planerade 382,2 milj. DM i investeringsstöd och 18,0 milj. DM i form av nedläggningsstöd godkändes den 20 december 1992 (N692/B/91) och den 20 september 1995 (N 572/95). För VWS del godkändes ett belopp på 680,5 milj. DM i form av driftsstöd den 20 december 1993 genom stöd N692/F/91. Totalt 309,6 milj. DM av de planerade 398,7 milj. DM i investeringsstöd och 8,1 milj. DM av de 8,5 milj. DM i form av nedläggningsstöd godkändes den 21 december 1993 (N692/F/91), den 21 juni 1995 (N 84/95) och den 14 november 1995 (N 801/95). Enligt direktivets artikel 10 a fick det utbetalda stödet uteslutande användas till verksamheter vid dessa varv. Det ställdes krav om rapporter från oavhängiga revisorer för att säkerställa att detta förbud mot "sidoeffekter" ("spill-over") till fullo respekterades. En betydande del av detta stöd användes emellertid oriktigt, vilket i detalj beskrivs i "Kommissionens meddelande, enligt artikel 93. 2 i Romfördraget, till övriga medlemsstater och berörda parter om sidoeffekter av omstruktureringsstöd till MTW-Schiffswerft och Volkswerft på andra verksamheter i Bremer Vulkan Verbund AG"1. Enligt en rapport från en revisionsfirma som av den tyska privatiseringsbyrån BvS anlitades för att undersöka ursprung och användning av de medel som kom varven till del, och som placerats i BW-koncernens s. k. cash concentration system, såg situationen ut enligt följande: Tabell 2: i milj. DM) Sidoeffekter av omstruktureringsstödet till MTW och VWS (alla belopp Totalt belopp placerat i cash concentration- systemet I (per 21. 2. 1996) härav: investeringsstöd driftsstöd nedläggningsstöd godkänt stöd totalt icke godkänt stöd räntor och icke- stödrelaterade överföringar MTW 577,2 Volkswerft ~"~ 268,9 " 55,3 268,1 1,5 324,9 120,82 131,7 | I | | 36,8 60,7 0,0 97,5 76J3 94,7 De två varven hade alltså placerat 846,1 milj. DM i cash concentration-systemet vid den tidpunkt då BW var tvungen att begära ackord. BW hade tvingat varven att delta i cash concentration-systsmet. Ledningen för skeppsvarven hade i stort sett inget inflytande över denna placering. Under konkursförfarandet har krav rests om att pengarna skall återföras. Dessutom har såväl straffrättsliga som civilrättsliga åtal väckts mot medlemmar ur B W :s tidigare ledning och en parlamentarisk undersökning har igångsatts för att få full klarhet i dessa omfattande finansiella oegentligheter. Kommissionen har utvidgat sitt pågående undersökningsfbrfarande för att utröna om beslut bör fattas om att delvis återkräva de EGT nr C 150, 24. 5. 1996. Betr. utvidgning av förfarandet se EGT nr C 65, 1. 3. 1997. Häri ingår ett investeringslån på 112,4 miljoner DM som ingick i det ursprungliga stöd programmet, men som utbetalades utan tillstånd från kommissionen. Häri ingår ett investeringslån på 70,4 miljoner DM som ingick i det ursprungliga stödprogrammet men som utbetalades innan ett godkännande hade kommit från kommissionen. oegentligt använda medlen från de faktiska betalningsmottagarna, antingen dotterbolag eller företag som på andra sätt är knutna till B W-koncernen4. IL MTW-Schiffswerft5 och Volkswerft Stralsunds utveckling fr. o. m. febniari 1996 6. 7. 8. När Bremer Vulkan kollapsade i slutet av februari 1996 lämnades de två varven mitt i en omstruktureringsfas och hade i stort sett ingen likviditet. Av tekniska och affärsmässiga orsaker kunde man i denna fas inte stoppa vare sig de storskaliga anläggningsarbetena eller fartygsbyggandet om varven skulle kunna ha kvar någon chans till överlevnad. Finansieringen av fartygsbyggandet kunde till stor del tryggas genom lån från affärsbanker som säkrades dels genom inteckningar av fartygen och dels genom byggfinansieringsgarantier. Utvidgningen av Mecklenburg-Vorpommerns garantiprogram för att tillhandahålla denna typ av garantier godkändes av kommissionen i slutet av februari 1996 (stödnummer N 107/96)5. Medel för fortsatt fysisk omstrukturering och för att täcka förlusterna i driften kunde i den första fasen endast skaffas fram genom en långtgående försäljning av mark som inte längre behövdes. För MTW. s del kunde investeringarna delvis finansieras genom att frisläppa den sista tranchen på 48,4 milj. DM av omstruktureringsstödet till MTW från ett spärrat konto (stödnummer N 207/96)6. För att säkra fortsatta anläggningsarbeten på varven gav BvS ett antal kortfristiga lån från och med maj 1996. Den tyska regeringen ansåg att dessa lån inte kunde betraktas som något nytt statsstöd. För det första var de avsedda att ersätta godkänt statligt stöd för omstruktureringen av varven som inte hade haft någon effekt på marknaden eftersom de använts oriktigt, och för det andra eftersom lånen hade beviljats på marknadsvillkor. Kommissionen höll inte med om dessa argument. I sitt beslut av den 10 december 1996 om att inleda ett förfarande enligt artikel 93. 27 gjorde kommissionen gällande att undersökningarna kring den oegentliga användningen av stödet gav belägg för att de ursprungliga utbetalningarna hade mottagits av varven och det helt klart var fråga om statsstöd, även om de sedermera användes på ett oriktigt sätt. Kommissionen kunde heller inte godta påståendet att lånen beviljats på marknadsvillkor då det var uppenbart att ingen affärsbank skulle beviljat denna typ av lån, vars återbetalning är osäker. Delstaten Mecklenburg-Vorpommern och BvS lyckades slutligen avskilja varven från BW efter politiskt och juridiskt komplicerade turer under våren och sommaren 1996. Alltsedan dess ägs de två varven av delstaten Mecklenburg-Vorpommern8 och BvS i väntan på en senare förnyad privatisering. Ett konsultföretag anlitades av BvS för att genomföra en grundlig granskning av de nuvarande omstruktureringskoncepten. I huvudsak kom konsulterna fram till slutsatsen att det behövdes djupgående organisatoriska förändringar samt olika kostnadsminskande åtgärder för att säkra varvens överlevnad. Sysselsättningsgarantierna fram till 1996/97 enligt de ursprungliga privatiseringsavtalen var inte längre försvarbara, utan en ny drastisk minskning av personalstyrkan blev oundviklig. Med hänsyn till de långt av dock framskridna investeringsprogrammet möjliga. smärre modifikationer anläggnings-arbetena endast var För referens se fotnot 1. EGT nr C 150/96, 24. 5. 1996. EGT nr C 215/96, 25. 7. 1996. Stödnummer NN 102/103/96, EGT nr. (ej ute av trycket). Totalt gavs lån på 105 milj. DM till MTW och 195 milj. DM till VWS. I VWS innehar staden Stralsund alltfort 11 % av det egna kapitalet. Staden är emellertid inte inblandad i den fortsatta finansieringen av omstruktureringen. 9. 10. Anmälan av statsstöd för den fortsatta omstruktureringen försenades på grund av svårigheter att nå enighet om finansieringen mellan de nya ägarna. En första anmälan mottogs av kommissionen den 3 september 1996. Den var emellertid ofullständig särskilt som viss nyckelinformation om det planerade driftsstödet och planerna för den nya privatiseringen saknades. Dessutom ansåg kommissionen att vissa antaganden som var avgörande för om omstruktureringen skulle bli lönsam kunde ifrågasättas. I en skrivelse av den 16 september 1996 begärde kommissionen därför ytterligare uppgifter och aviserade att den skulle låta granska vissa aspekter av omstruktureringen av varven via en oavhängig konsult. Konsulten besökte de två varven i slutet av oktober 1996. 1 sin rapport kom han till slutsatsen att de investeringar som företagits låg i linje med den investeringsplan som godkänts av kommissionen i samband med den ursprungliga omstruktureringen. Investeringarna borde, när de väl slutförts, medge att man uppnår de produktivitetsnivåer som man räknat med, under förutsättning att de planerade organisatoriska förändringarna genomförs till fullo. Konsulten varnade dock för att lönsamheten, särskilt för Volkswerft, i hög grad kommer att bero på huruvida varven är framgångsrika när det gäller att bygga mer sofistikerade fartyg än de containerfartyg som de måste koncentrera sig på under omstruktureringsperioden. För att nå framgång med detta nya produktsortiment krävs det dock tillräcklig marknadsförings- och konstruktionskapacitet. Denna kan antingen tillhandahållas av utomstående i de fall där en etablerad skeppsbyggare tar över varvet. I annat fall måste den finnas inom varven. Kommissionen meddelade dessa slutsatser till den tyska regeringen och begärde att denna fråga, samt ett antal andra frågor, skulle behandlas i den reviderade anmälan. Som svar på kommissionens förfrågningar och arimärkningar ingav den tyska regeringen en reviderad anmälan i mitten av januari 1997 på vilken nedanstående text grundar sig. DL De nya omstruktureringsplanerna och det tilltänkta stödprogrammet 11. 12. BvS anlitade specialistkonsulter och en internationell handelsbank för att förbereda den förnyade privatiseringen av varven. För att kontakta potentiella investerare över hela världen utarbetades detaljerade handlingar. Dessa sändes till en lång rad potentiella investerare, som ansågs ha de nödvändiga förutsättningarna. Ett antal av dessa visade intresse och med dem har preliminära samtal inletts. Den tyska regeringen anser att utsikterna är goda för att hitta en eller flera köpare som är beredda att ta över varven och driva dem framgångsrikt. I värsta fall anses dock även en tillfällig lösning där varven står på egna ben vara framkomlig, dock finns en uppriktig intention att genomföra privatiseringen. Tills vidare anser sig den tyska regeringen dock inte ha några möjligheter att ge någon definitiv tidtabell för slutförandet av privatiseringarna och utfallet av dem, inte minst därför att detta i hög grad är beroende av rådets, och slutligen kommissionens beslut om olika aspekter av det statliga stödet. tilldela varven kontrakt med utgångspunkt Uppenbarligen beror de två varvens slutgiltiga produktionsprogram i hög grad även på resultaten av en framtida privatisering. Särskilt om köparen är en etablerad skeppsbyggare kommer denne att totala produktionskapaciteten i hela företagsgruppen. Orderböckema för 1997/98, med sin starka dominans av mindre containerfartyg, återspeglar de tekniska begränsningar som varven har under omstruktureringen, eftersom MTW:s docka och VWS fartygslyft fortfarande håller på att byggas. Till viss del är orderboken, särskilt för VWS, ett arv från BW-perioden, eftersom ett antal kontrakt slöts 1995 på tämligen ofördelaktiga villkor. Båda varven vidtar aktiva åtgärder för att diversifiera sina produktionsprogram, inte minst eftersom marknaden för containerfartyg verkar försvagas. MTW fick kontrakt på ett mellanstort kryssningsfartyg och två isbrytande tankfartyg och befinner sig i förhandlingar om ytterligare order av denna typ. Ansträngningarna att diversifiera produktionen har inte nått lika långt på VWS, men varvet har tagit hem kontrakt på två kombinationslastfartyg och ett mudderverk och flera projekt i den befinner sig i förhandlings-skedet. Varven förväntar sig därför £1 en bättre marknadsposition de närmaste åren med ett minskat beroende av contamerfartygsrnarknaden. Med sina moderna anläggningar förväntar sig de två varven dock att kunna producera containerfartyg till marknadspris när omstruktureringen väl är slutförd. 13. Den finansiella ramen och de tekniska huvudelementen i investeringsprogrammen är i stort sett oförändrade. När BvS konsulter gjorde sin ingående granskning av programmen, med tanke på potentiella kostnadsbesparingar, kom de till slutsatsen att det var för sent att göra några större modifikationer. Det stora flertalet av kontrakten var redan placerade och arbetena hade inletts på alla större investeringar. Vid sidan av detta fann man att lönsamhet för varvet inte skulle kunna uppnås utan dessa investeringar. Detta argument är särskilt viktigt för VWS, som behöver ställas om från produktion av fiskefartyg till att bli ett modernt mångsidigt varv för större fartyg. I enlighet med reviderade uppskattningar kommer de totala investeringskostnaderna att öka med ca 7% jämfört med planerna från 1992/93. För båda varven orsakas kostnadsökningen delvis av krav från leverantörer från tiden för B W :s kollaps (t. ex. krav för avbrott i arbetena och för försenade betalningar). För MTW orsakades återstoden av kostnadsökningen av oförutsedda besvärliga markförhållanden, medan investeringsprogrammet för VWS del modifierades något för att öka varvets flexibilitet. Följande tabell ger en överblick över den gamla och den nya investeringsbudgeten. Tabell 3: Investeringar i MTW och VWS Totala planerade investeringar i det ursprungliga omstrukturerings programmet (1992/93) Kostnadsökningar och -ändringar Totala planerade investeringar i det reviderade omstrukturerings programmet (1997) exkl. oförutsedda utgifter härav utbetalt t. o. m. slutet av 1995 utbetalt under 1996 (preliminärt) utbetalning 1997 utbetalning 1998 utbetalning 1999/2000 | MTW | VWS 562,2 637,0 36,0 598,2 42,0 679,0 "~ 233,5 148,1 169,6 4 7^ ÔÔ 286,4 158,7 Ï754 4 7^ Ï93 Oförutsedda utgifter ' 20^0 8T Ovanstående tabell visar att investeringarna redan hunnit mycket långt och att programmen kommer att vara så gott som slutförda i slutet av 1998. 14. Medan ändringarna i investeringsprogrammen är relativt små, har finansieringen av kostnaderna genomgått en betydande förändring: För det första skall staten som ny ägare nu gå in med den finansiering som BW själv förväntades bidra med. För det andra skall staten även täcka det underskott som hänger samman med den oegentliga användningen av en del av investeringsstödet. En överblick av den totala finansieringssituationen ser därför ut som följer: Tabell 4: Finansieringen av investeringarna i MTW och VWS 1 MTW 1 Totala planerade investeringar (inkl. oförutsedda utgifter) Totalt investeringsstöd (kontanter) som utgick inom det ursprungliga programmet t. o. m. slutet av 1995 led som i de härav oegentligt använda medel Investeringsstöd som verkligen mottagits och använts ursprungliga omstruktureringsprogrammen t. o. m. slutet av 1995 finansierat med egna resurser (1995/96) Resterande medel programmet som utgick i april 1996 (stödnummer N 207/96) Nytt förväntat stöd härav: från det ursprungliga. 618,2 288,8 -55,3 233,5. 10,9 48,4 VWS 687,7 380,0 -107,29 272,8 13,6 -"- 325,4 "" 401,4 lån från BvS/Delstaten M-V (på förmånliga villkor)10 statsbidrag (Inv. -Zuschûsse) oförutsedda utgifter (potentiellt lån) 129^ WJfi T76,0" 20,0 " 245,7 8,7 15. I de reviderade omstruktureringsplanema ingår en drastisk minskning av arbetskrafts- omkostnaderna för att vinna i konkurrenskraft. Därför har avtal slutits med personalen om en väsentlig lönesänkning. Dessutom kommer personalstyrkan att minskas stegvis till slutet av 1999, från 2 029 till 1 128 anställda vid VWS och från 1 859 till 1 184 anställda vid MTW. Man har gjort gällande att denna minskning endast orsakas av den strikta kapacitetsbegränsningen och den därav följande produktionsbegränsningen vid varven. Samtidigt tvingar det ökade konkurrenstrycket varven att begränsa sin personalstyrka till ett absolut minimum. Den nya och ytterligare personalnedskärningen är mycket smärtsam på grund av den situation som råder på arbetsmarknaden. Den skall därför åtföljas av ett socialt paket på 50,2 milj. DM för VWS och 26,5 milj. DM för MTW. Utbetalningarna inom detta paket är strikt begränsade till avgångsvederlag (beloppen varierar enligt vissa sociala kriterier) och kostnader för tillfälliga anställningar inom den kommunala sektorn och för omskolning för att personalen skall hitta nya arbeten utanför varvsindustrin. För detta syfte har s. k. ABS- Gesellschqften (sysselsättningsföretag) bildats, på samma sätt som i andra jämförbara fall i regionen. 16. Det driftsstöd som utbetalades till varven enligt det ursprungliga omstrukturerings- programmet hade främst tre syften: a) att täcka förluster på kontrakt som slutits under den gamla ordningen (före 1. 7. 1990), b) att täcka förluster på kontrakt som skulle fullgöras under omstruktureringsperioden (när produktivitetsvinsterna från omstruktur-eringen ännu inte uppnåtts och produktionen hindras av anläggningsarbetena) och c) att skapa en skälig 10 Häri ingår 70,4 milj. DM i investeringsstöd, som utbetalades som lån innan stöd utgick från kommissionen (jfr. C7/96) De förmånliga villkoren utgörs av en räntefri respit på omkring 2 år och återbetalningsvillkor (7 % ränta + 1 % återbetalning från och med år 2000). Häri ingår "Abgrenzung MwSt" på 3,8 milj. DM. 'mjuka' rörelsekapitalbas för varven. Den första målet är inte längre relevant, men det andra och tredje är det dock fortfarande. Av anmälningarna framgår att båda varven står inför avsevärda ytterligare produktions kostnader fram till slutet av 1998 eftersom anläggningamas nyckelkomponenter (huvudsakligen dockan och fartygslyften) ännu inte är färdigbyggda. Därtill kommer att de två varven tömdes på all tillgänglig likviditet och likvida tillgångar vid B W :s finansiella sammanbrott och till följd av den oriktiga användningen av stödmedlen. Därför förlorade de allt sitt rörelsekapital och alla sina reserver som skulle ha använts för att täcka eventuella förluster på befintliga kontrakt. Dessutom gick de även miste om en del förskottsbetalningar från kunder på grund av cash concentration-systemet. Eftersom varven inte har kvar något rörelsekapital och inte kan ställa några säkerheter har de ingen möjlighet att få finansieringen via bank, såvida inte en extern garanti kan ställas. Statliga garantier behövs även för att säkra förskottsbetalningar och fullgörandegarantier eftersom ingen affärsbank för närvarande är beredd att ställa sådana garantier utan kontanta insättningar eller en motgaranti från ägarna, Enligt anmälan planerar man att först lösa detta problem genom att statliga garantier inte endast tillhandahålls för den vanliga byggnadsfinansieringen utan också för rörelsekapitalkrediter och förskottsbetalning och fullgörandegarantier. Försåvitt detta visar sig vara otillräckligt skall enligt anmälan en ökning av det egna kapitalet göras med 50 milj. DM för MTW:s del och med 60 milj. DM för Volkwerfts del. Dessa belopp har därför karaktären av oförutsedda utgifter. Liksom alla andra varv i Tyskland kommer MTW och VWS att få motta kontraktsrelaterat stöd i form av bidrag från Wettbewerbshilfe-programmet. I nedanstående tabeller redovisas översiktligt beloppen för driftsstöd, inklusive det ovan beskrivna sociala stödpaketet: Tabell S: Totalt planerat driftsstöd till MTW 1996 (utfall) 1997 1998 1999 2000 1996-2000 65 783 38 233 24 051 0,0 -2 790 125 277 2 817 68 600 5 520 43 753 10 920 34 971 4 500 4 500 2 790 0,0 26 547 151 824 1061 0,0 0,0 0,0 1061 25 445 95 106 544 322 2 393 3 439 1669 1500 9 001 41513 94 267 562 493 6 918 1 187 1689 1500 11294 29 227 75 492 485 992 10 861 0,0 1 176 1 500 13 537 17 842 35 879 493 479 10 482 0,0 0,505 1500 12 484 7 244 19 728 474 796 31715 4 626 5,036 6 000 47 377 121 271 320 472 2 561 082 ' ,- <*7 ', , 17 Î6 r 4 Î3 17 50 000 370 472 Driftsstöd knutet till omstruktureringen AJ Kompensation för merkostnader för produktionen A. 2 Socialt stöd A totalt B. Driftsstöd mot svarande garantier B. l Byggfinansiering12 B. 2 Förskottsgarantier B. 3 Fullgörandesgarantier B. 4 Rörelsekapitalkredit B totalt C Wettbewerbshilfe Driftsstöd totalt Som referens: omsättning13 sammanlagt st<?d/ ÔïHSâttftiBt^) sammanlagt stöd / omsättning (%) under perioden 1996-98 D. Oförutsedda utgifter Potentiell ökning av rörelsekapitalet p. g. a. ökning av eget kapitalet Totalt driftsstöd inkl. oförutsedda utgifter 12 Kontraktsbetingat stöd, stödekvi valent på 10% per år av garanterat belopp i enlighet med 10%- regeln för varvssektorn. Bruttoomsältning +/- pågående arbeten, minus "Wettbewerbshilfe". 8 Tabell 6: Totalt kalkylerat driftsstöd till VWS A. Driftsstöd knutet till omstruktureringen Al Kompensation för merkostnader för produktionen A2 Socialt stöd A3 Fordringar på BvS14 A totalt B. Driftsstöd mot svarande garantier B. l Byggfinansiering B. 2 Förskottsgarantier B. 3 Fullgörandegarantier B. 4 Rörelsekapitalkredit B totalt C Wettbewerbshilfe driftsstöd totalt Som referens: omsättning16 sammarilagtstöd/ oiasätt&EBg (%) sammanlagt stöd / omsättning (%) under perioden 1996-98 D. Oförutsedda utgifter Potentiell ökning av rörelsekapitalet p. g. a. ökning av eget kapitalet Totalt driftsstöd inkl. oförutsedda utgifter 1996 (utfall) 1997 1998 1999 2000 1996-2000 65 042 57 631 5 365 0,09 0,0 128 029 5 233 0,0 70 275 35 772 0. 0 93 403 9 091 38 407 52 863 0. 09 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 50 186 38 407 216 541 1 50015 0,0 0,0 0,0 1500 8 653 80 428 399 512 20 13 200 2 589 2 800 1500 20 089 31018 144 510 418 617 35 26 13 540 1224 2 800 1500 19 064 23 854 95 781 400 049 10 950 0,0 2 800 1500 15 250 15 144 30 394 361 581 8 510 0,0 1400 1500 11410 6 648 18 058 338 654 46 200 3 813 9 800 6 000 67 313 85 317 369 171 1918 413 24 *. s * 60 000 429 171 För MTW:s del uppgår det sammanlagda nya driftsstödet som är kopplat till omstruktureringen17 till 167,5 milj. DM och är väsentligen mindre än det driftsstöd i det gamla programmet som användes oriktigt. För VWS. s del uppgår det nya driftsstöd som är kopplat till omstruktureringen till 236,2 milj. Arten av och rättmätigheten i dessa fordringar undersöks fortfarande av BvS; enligt anmälan avser fordringarna socialt stöd för 1995 och icke indrivningsbara medel från Schiffscommerz. Preliminär uppskattning. För definition se fotnot 10. Dvs. och byggfinansieringsgarantier. Dessa två poster skall räknas ifrån eftersom dessa former av stöd är tillgängliga för alla tyska varv upp till maximigränsen för stöd. utgifter) minus Wettbewerbshilfe oförutsedda totalt (före stöd DM, vilket kan jämföras med de 60,7 milj. DM som användes på ett oriktigt sätt. Ovanstående tabeller visar vidare att till följd av det nya driftsstödet överskrids maximigränsen under perioden 1996/98 medan den nuvarande maximigränsen skulle respekteras 1999 och 2000 om inte de oförutsedda utgifterna utbetalas under något av dessa år. 17. Enligt det nya omstruktureringskonceptet skall slutförandet av omstruktureringen finansieras av BvS och delstaten Mecklenburg-Vorpommern i egenskap av nya ägare. I så motto övertar de Bremer Vulkan Verbunds ( B W) roll. Alla varvens fordringar på BW som registrerades under konkursförfarandet (846,1 milj. DM, se 4 ovan) överlåts samtidigt på BvS, och BvS avstår från alla fordringar på varven. Fordringarna gäller - - ett investeringslån på 112,4 milj. DM från Treuhandanstalt (numera BvS) till MTW som inte användes till investeringar utan överfördes till B W, investeringsstöd till ett belopp av 70,4 milj. DM och nedläggningsstöd på 0,4 milj. DM beräknat inom ramen för Volkswerfts ursprungliga stödbudget men utbetalat som lån från BvS före kommissionens klartecken och missbrukat i cash concentration- systemet, regionalt utvecklingsstöd inom ramen för "Gemeinschaftsaufgabe zur Förderung der regionalen Wirtschaftsstruktur" till ett belopp av 8,15 milj. DM (MTW) och 6,3 milj. DM (VWS) som skulle ha återbetalats till BvS men i stället överfördes till B W :s cash concentration-system18. Genom detta arrangemang kan man undvika att varvens finansiella situation påverkas av eventuella återbetalningar när B W :s konkursförfarande avslutats. Återbetalningarna kommer alltså nu att ske till förmån för BvS, inte varven. På samma gång undviks att budgeten inflateras genom avsättningar för återbetalning av ovanstående fordringar som skulle behöva finansieras av mottagaren BvS, vilket uppenbarligen år föga meningsfullt. 18. Den tyska regeringen gav löftet att inget ytterligare stöd för ornstrukturering, undsättning, förlustkompensation eller privatisering kommer att beviljas till varven utöver de anmälda beloppen. Om man slutligen jämför de belopp som varven förlorat i cash concentration- systemet och de totala belopp som nu behövs för att slutföra omstruktureringen, ser situationen ut som följer: 18 Tilläggsbelopp på 5,65 milj. DM (MTW) och 6,0 milj. DM (VWS) användes för fmansering av investeringar i början av 1996; de har tagits med i investeringsbudgeten. 10 Tabell 7: Jämförelse mellan oriktigt använda medel och nödvändigt nytt stöd (milj. DM) MTW VWS MTW+VWS totalt Förlorade belopp i cash concentration-systemet härav godkänt stöd Nyanmält stöd totalt19 härav investeringsstöd nytt socialt stöd driftsstöd ev. ökning av eget kapital (oförutsett driftsstöd) IV. Kommissionens förslag 577,2 324,9 449,3 231,8 26,5 141,0 50,0 268,9 97,5 590,3 294,1 50,2 186,0 60,0 846,1 422,4 1039,6 525,9 76,7 327,0 110,0 19. 20. I motiveringen till kommissionens förslag till rådets direktiv 92/68/EEG om särskilda bestämmelser för omstruktureringen av skeppsvarv i f. d. Tyska demokratiska republiken20 framhöll kommissionen att det måste råda en balans mellan å ena sidan utvecklingen och sysselsättningen i regionen, för vilken en modernisering av den östtyska varvsindustrin är önskvärd, och å andra sidan den eventuella negativa påverkan på konkurrenssituationen för andra varv inom gemenskapen som ett resultat av moderniseringsstödet. Denna i alla större allmänna princip, som omstruktureringsfall, särskilt när ett undantag från respektive direktiv om stöd till varvsindustrin krävs, måste också tillämpas på de nya omstmktureringsprogrammen för MTW och VWS. En tillämpning av artikel 92. 2 c i fördraget är inte lämplig, anser kommissionen. Denna rättsliga bestämmelse åberopades inte heller för det ursprungliga programmet. Det är inte relevant att tillämpa denna bestämmelse i detta nya fall eftersom behovet av fortsatt stöd inte är ett resultat av Tysklands delning utan av de speciella misstag och fel som beskrivits ovan. Kommissionen kan acceptera att många av argumenten för det ursprungliga undantaget fortfarande är giltiga, men det krävs ändå en granskning i ljuset av de senaste årens utveckling. tillämpas av kommissionen och rådet De strukturella problemen i Mecklenburg-Vorpommern består. Alla delstater i östra Tyskland har nu klassificerats som regioner som enligt artikel 92. 3 a skall betraktas som områden med onormalt låg levnadsstandard och hög arbetslöshet. Mecklenburg- Vorpommern är i själva verket den fattigaste delstaten i östra Tyskland. Eftersom antalet arbetstillfällen inom jordbruk och industri har fortsatt att sjunka sedan 1992, ligger arbetslösheten på 18 procent, en siffra som är mycket högre än genomsnittet i Tyskland och gemenskapen, och detta trots att det skett en stor utflyttning från regionen under de senaste åren. Enligt aktuella prognoser kommer den ekonomiska tillväxten att vara mycket blygsam under de närmaste åren. Denna allmänna bild stämmer också in på Wismar, där MTW ligger, liksom på Stralsund, där VWS har sin verksamhet. I båda regionerna är skeppsvarven de främsta arbetsgivarna och stora delar av den lokala ekonomin är kopplade till dem. En nedläggning av varven skulle vara en katastrof för 19 20 Stödintensiteter och stödekvivalenter enligt kommissionens beräkningar (jämför tabellerna 4/5/6). SEC (92) 991 slutlig, 25. 5. 1992. 11 21. 22. 23. 24. båda städerna eftersom utsikterna till nya sysselsättningsmöjligheter på dessa platser är små, i synnerhet för varvens specialiserade arbetskraft. Utsikterna för varvsindustrin i gemenskapen under de närmaste åren är mindre positiva än 1991/92. Det råder en bestående överkapacitet inom denna sektor eftersom ny kapacitet växer fram framför allt i Korea och Kina, och prisnivån för nya fartyg är fortfarande låg. Detta har skapat allvarliga svårigheter för en rad varv i gemenskapen under den senaste åren, och i en hel del fall fortsätter svårigheterna. Å andra sidan förefaller det i nuvarande läge som om det nya stödet för slutförandet av omstniktureringen av MTW och VWS inte kommer att ha några nya effekter på konkurrensen jämfört med det ursprungligen godkända programmet. Kapacitetsgränserna på 100 000 cgt för MTW och 85 000 cgt för WVS kvarstår oförändrade. De är i kraft sedan den 1 januari 1996 och kommer att gälla under samma period som den som fastställts i artikel 7 i sjunde direktivet (dvs. minst 5 år, högst 10 år). Produktionen under åren 1995 och 1996 låg mindre än 10 procent under denna kapacitetsgräns, eftersom varven försökte kompensera sin minskade tekniska produktionskapacitet under omstruktureringen genom en större aroetskraftsinsats än vad som senare kommer att vara fallet. Det tycks därför vara rimligt att anta att effekten av den fortsatta och slutförda omstruktureringen kommer att bli mycket begränsad. I detta sammanhang kan också beaktas att den tyska regeringen tillkännagett att Bremer Vulkan Werft i Bremen-Vegesack kommer att lägga ned all produktion av handelsfartyg till sommaren 1997. Innan gruppen råkade i ekonomiska svårigheter arbetade nästan 2 000 anställda på varvet. Det är utrustat med två torrdockor och tre fartygsbäddar. Den första torrdockan är på 337 x 57 meter för produktion av fårtyg på upp till 300 000 dödviktston. Den andra torrdockan är täckt och mäter 170 x 25 meter för fartyg på upp till 25 000 dödviktston. Två av de tre fartygsbäddarna togs ur bruk 1988. Den tredje kan ta emot upp till 250 meter långa och 32 meter breda fartyg. Enligt uppgift från varvet uppgår dess totala kapacitet till 225 000 cgt. Även om denna siffra kanske är ett mått på den maximala kapaciteten snarare än på den aktiva kapaciteten, står det klart att nedläggningen av Bremer Vulkan Werft kommer att innebära en avsevärd rninskning av tysk skeppsbyggnadskapacitet. Dessutom kommer tysk skeppsbyggnadskapacitet att ytterligare reduceras genom en nedläggning av delar av Schichau Seebeckwerft i Bremerhaven. Konkursförvaltaren och delstaten Bremen har emellertid ännu inte slutgiltigt tagit ställning till framtiden för detta konkursdrabbade varv. Huvuddelen av det stöd som skall ges för att omstruktureringens avslutning ersätter stöd som ursprungligen redan har godkänts men inte använts för det avsedda syftet utan missbrukats. Undersökningarna av sidoeffekterna och oriktigt använt stöd21 har i själva verket visat att varven inte kan lastas för missbruket men väl den förra ledningen för deras förra moderbolag B W. Dessutom förlorade varven egna tillgångar på grund av dessa påtvingade överföringar. BvS har anmält krav på återbetalning av innehållna medel (inte bara stöddelen) inom ramen för B W :s konkursförfarande. Kommissionen undersöker ett återkrävande av stödbeloppet, i strävan att återkräva det oriktigt använda stödet från BW och eventuellt från företag som tidigare varit knutna till gruppen och dragit fördel av huvuddelen av de oriktigt använda beloppen. Det vore svårt att inte överväga ytterligare omstruktureringsstöd, eftersom varven inte varit ansvariga för missbruket av stödet och eftersom de och deras anställda redan har erfarit en därav följande avsevärd skada, som avsevärt överskrider missbrukets omfattning. Trots detta är emellertid kommissionen av den uppfattningen att stödet avsett för att slutföra omstruktureringarna måste betraktas som ett nytt stöd som kräver ett nytt godkännande. 21 Mål C 7/96 om statligt stöd, för referens se fotnot 1 ovan. 12 25. 26. Enligt kapitel Hl i sjunde direktivet är det främsta villkoret för omstruktureringsstöd till skeppsvarven att det finns en omstruktureringsplan som inte innebär en ökning av skeppsbyggnadskapaciteten. Som framgår ovan kommer varvens kapacitet att förbli oförändrad. En mer avancerad förståelse av kapacitetsbegreppet för skeppsvarv och ny praxis inom industrin, t. ex. ökad driftsentreprenad och utläggning på underleverantörer, leder emellertid till slutsatsen att ett varvs kapacitet inte bara beror på de centrala anläggningarnas storlek utan också på produktionsprogrammet och produktionens organisation. Kommissionen och den tyska regeringen har därför enats om att iakttagandet av kapacitetsgränsen för varven i östra Tyskland kommer att upprätthållas genom en sträng produktionskontroll. Kommissionen kommer att söka tekniskt bistånd för att kontrollera resultaten av det inrättade övervakningssystemet. I motsats till situationen 1992 föreligger nu, när arbetena är till hälften färdiga, mycket detaljerade omstruktureringsplaner. De finansiella ber&cningarna bör därför ha en hög grad av precision. Kvarstående risker vad beträffar omstrukturerings-kostnaderna skall motverkas med en reserv för oförutsedda utgifter som bara skall användas vid behov. Efter avslutade investeringar kommer båda varven att ha tnoderna och flexibla anläggningar som möjliggör en hög produktivitet. Huvudriskerna när det gäller varvens livskraft efter omstruktureringen är emellertid mindre kopplade till investeringarna än till marknadens utveckling och, särskilt när det gäller VWS, ett framgångsrikt genomförande av varvets omorganisering, vilket är absolut nödvändigt för att få konkurrenskraftiga produktionskostnader. Naturligtvis går det inte att undvika de höga marknadsriskerna som är typiska för varvsindustrin. Båda varven har vidtagit åtgärder för att minska sitt beroende av containerfartyg som delvis är ett arv från B W-perioden. Åtgärderna för differentiering och omorganisation är mer avancerade vid MTW. I detta fall visar tillgänglig information på ett övertygande sått att den enorma förlusten av 577 milj. DM placerade i cash concentration-systemet är orsaken till att ytterligare stöd behövs. Bortsett från det är varvets position på marknaden relativt god. I VWS fall är situationen mer komplicerad. Man måste komma ihåg att detta varv hade en svår ingångsposition eftersom det var specialiserat på fiskefartyg avsedda för länder i det tidigare östblocket. Det privatiserades först 1993 och behöver genomgå en fullständig omställning. Det stod klart från början att denna process skulle ta åtskillig tid. I själva verket beräknades det i privatiseringsavtalet att den första omstruktureringsetappen, som skulle finansieras huvudsakligen med statligt stöd, skulle pågå fram till slutet av 1997, medan den andra etappen, som helt skulle finansieras av B W, skulle vara fram till år 2005. 1 efterhand kan några aspekter av denna omstrukturering i etapper ifrågasättas. Det står också klart att inte bara pengar utan också värdefull tid gick förlorad genom störningarna orsakade av B W :s sammanbrott. På områden som marknadsföring var VWS mycket tätare knutet till BW än MTW. Viktiga förändringar i ledningen ägde rum så sent som för några månader sedan. Som framgår av anmälan och konsultrapporterna har de steg som tagits i fråga om ledning och rigorös kostnadskontroll förbättrat varvets form av utsikter. Differentierering kostnadsöverskridanden, men också eftersom VWS ännu inte är helt etablerat på de tilltänkta marknaderna. Trots dessa risker kan kommissionen godkänna det reviderade omstruktureringsprogrammet som realistiskt och genomförbart. Beaktas bör även att byggnadsarbetena har hunnit långt. Med tanke på riskerna anser emellertid kommissionen att det är nödvändigt att för båda varven fortsätta den intensiva övervakning som under tiden införts av BvS. Dessutom kommer kommissionen att vidta åtgärder, bl. a. besök vid anläggningarna, för att övervaka att stödvillkoren uppfylls och kapacitetsbegränsningen iakttas såsom överenskommits med medlems-staten. innebär emellertid också risker, främst i 27. Kornmissionen företräder uppfattningen att hela det planerade driftstödet skall bedömas enligt kapitel II i sjunde direktivet, även om den del som omfattar socialt stöd normalt 13 borde bedömas enligt artikel 7 och det skulle kunna hävdas att en viss del av det tilltänkta stödet för att täcka merkostnader för produktionen under omstruktureringen tekniskt sett är direkt kopplad till investeringarna och därför borde betraktas som omstruktureringsstöd enligt kapitel IQ. Skälet är att en tillämpning av artikel 7 (nedläggningsstöd) kräver en partiell eller fullständig nedläggning av varven i fråga. Detta villkor är här inte uppfyllt. Merkostnaderna för produktionen under omstruktureringen är snarare följdkostnader än kostnader direkt kopplade till investeringen så som krävs i artikel 6. 3. Det totala beräknade driftstöd som behövs för att orristruktureringarna skall kunna slutföras överskrider under perioden 1996/98 gällande maximigräns enligt sjunde direktivet på 9 procent av kontraktssumman före stöd (artikel 4)M och 9 procent av omsättningen (artikel 5). Därför behövs för denna period ett undantag från bestämmelserna i kapitel II i direktivet. För den rättsliga klarhetens skull föreslår kommissionen vidare att man i undantagets text fastställer de maximala stödbelopp som ska tillåtas för avslutningen av varje omstrukturering i stället för att arbeta med en maximigräns uttryckt i procent av framtida omsättning. Medan det behövs en viss flexibilitet för omfördelning av belopp mellan de enskilda punkterna på grund av förändringar i kontrakten, skall det däremot inte gå att omfördela det sociala stödet eller investeringsstödet för andra syften. I sin utvärdering av anmälningarna kommer kommissionen att bedöma motiveringen för och nödvändigheten av det driftsstöd som skall utbetalas och i synnerhet användningen av medlen för oförutsedda utgifter. Det planerade investeringsstödet för att slutföra omstrukteringarna måste bedömas enligt artikel 6 i sjunde direktivet. Som ovan anförts kräver bestämmelsen att stödet är knutet till en omstruktureringsplan som inte medför någon ökning av varvens kapacitet. Dessutom kräver artikel 6. 3 att stödintensiteten berättigas av omstruktureringens omfattning och att stödet är begränsat till utgifter direkt relaterade till investeringen. I nuvarande läge kan sägas att investeringsstödet och de väntade lånen täcker de direkta kostnaderna för varvens fysiska modernisering. Investeringsplanerna är utarbetade i detalj och den största delen av kontrakten för arbetena håller på att genomföras. Osäkerheterna beträffande de slutliga kostnaderna är därför marginella. Som ett led i sin bedömning kommer belägg för utgifternas art och storlek att begäras av kommissionen som villkor för överlämnandet av investeringsstödet. 28. som var Stödintensiteten exceptionellt hög i de ursprungliga omstruktureringskoncepten tilltar ytterligare, på grund av att det ursprungligen beräknade bidraget från den privata investeraren nu måste komma från staten. Eftersom varven knappt har något eget kapital kvar och eftersom den finansiella avkastningen på investeringarna är begränsad och instabil på grund av höga risker inom sektorn, är en lånefinansiering av investeringarna endast delvis möjlig. För denna lånedel kommer varven att betala ränta från och med år 2000. redan Med tanke på projektens speciella historia är kommissionen i nuvarande läge av den åsikten att den kan godkänna investeringsstödet enligt artikel 6 i sjunde direktivet så snart som undantaget för det planerade driftstödet har godkänts av rådet. 29. Kommissionen noterar uppgivandet av alla fordringar förbundna med tidigare lån till MTW och VWS och de oriktigt använda medlen inom ramen för "Gemeinschaftsaufgabe" och överlåtandet på BvS av alla anspråk på varvens insättningar i B W :s cash concentration-system. 14. 3. 97 22 Maximigränsen på 4,5 % för mindre fartyg och för ombyggnader kan bortses från här, eftersom varven knappast kommer att vara inblandade i sådana kontrakt. 14 Undantag för Grekland för att bevilja stöd till omstrukturering och privatisering av det grekiska varvet Hellenic B I L A G A ^; Bakgrund I artikel 5 i rådets direktiv 90/684/EEG föreskrivs att varv kan beviljas driftsstöd upp till det tak för kontraktrelaterat produktionsstöd som varje år fastställs av kommissionen. Taket har bibehållits oförändrat på 4,5 % av kontraktsvärdet för byggande och ombyggnad av fartyg med ett värde under 10 miljoner ecu och 9 % för nybyggen med ett värde på 10 miljoner ecu eller högre. Genom artikel 10 i direktivet blev Grekland undantaget från detta tak, och landet fick rätt att bevilja driftsstöd till statsägda varv till den 31 december 1991, om stödet beviljades som ett led i en privatisering av varven. IL Privatisering av statsägda varv i Grekland - Artikel 10 i direktiv 90/684/EEG På grundval av den grekiska regeringens löften om att de grekiska statsägda varven skall vara privatiserade före den 31 mars 1993, godkände kommissionen den 23 december 19921 att avskrivningen av skulden för de fyra varv som omfattades av artikel 10 i direktivet, till de belopp som anmälts, var förenlig med bestämmelserna i artikel 10. Elefsis såldes i juli 19922 och Nafsi 19933. Eftersom den grekiska regeringen underlät att fullgöra sina förpliktelser inom utsatt tid och eftersom förseningarna var avsevärda, vägrade kommissionen att förlänga fristen. Den 16 februari 19944 påbörjade kommissionen förfaranden enligt artikel 93. 2 i EG-fördraget gällande det stöd som Grekland hade beviljat till de två återstående varven, eftersom Hellenic och Neorion fortfarande var statsägda vid den tidpunkten. Sommaren 1994 lyckades den grekiska regeringen sälja Neorion Shipyard och underrättade kommissionen om detta genom en skrivelse av den 19 oktober 1994. Kommissionen försökte visa flexibilitet i samband med den grekiska regeringens upprepade försök att finna en lösning på privatiseringen av Hellenic, men fortsatte samtidigt att överväga alla rättsliga möjligheter för att säkerställa genomförandet av direktivet. Kommissionen beslutade därför den 26 juli 19955 att avsluta förfarandet enligt artikel 93. 2 i EG-fördraget med en positivt beslut om stödet till Neorion och ett negativt beslut om stödet till Hellenic. Efter begäran från den grekiska regeringen, som hävdade att försäljningen av varvet var omedelbart förestående, beslutade kommissionen emellertid att uppskjuta anmälan av Försäljningen redan godkänd genom kommissionens beslut av den 23 december 1992. Såsom meddelat av den grekiska regeringen genom skrivelse av den 2 juni 1993. 1 EGT nr C 88, 30. 3. 1993. 2 3 4 EGT nr C 138,20. 5. 1994. 5 PV(95) 1258, 26. 7. 1995, SEK(95) 1322, 24. 7. 1995, s. 2. AÇ sistnämnda beslut. Under sina möten i september uppskjöt kommissionen två gånger genomförandet av beslutet från juli 1995. >M I september 1995 anmälde den grekiska regeringen försäljningen av 49 % av Hellenics aktier till ett kooperativ som grundats av varvets anställda. Härmed tillämpade Grekland artikel 10. 3 i direktivet, enligt vilket regeringen tillåts behålla en aktiemajoritet på 51% i ett varv, om detta kan motiveras av försvarsskäl. Privatiseringen avslutades den 31 januari 1996, då appellationsdomstolen'i Aten ratificerade ett avtal som träfiats av varvets gäldenärer, och fastställde beloppen och villkoren för avskrivningen av varvets skuld. Efter försäljningen av varvet har det utarbetats en affärsplan for omstrukturering och modernisering av varvet. Antalet anställda skall minskas från 2 966 till 2 000, och efter moderniseringen förväntas det att varvet blir lönsamt igen 1998. Som ett led i privatiseringen och omstruktureringen anförtroddes ledningen av varvet i september 1996 ett privat, oberoende företag efter ett öppet anbudsförfarande. Varvet har sedan dess skötts av det privata företaget, vars huvudsakliga uppgift är ätt genomföra affärsplanen. Villkoren för att kommissionen skall kunna godkänna stödet till avskrivning av Hellenics skuld verkar ha uppfyllts. Enligt den grekiska regeringen har den skuld som skall avskrivas emellertid ökat på grund av de till den 31 januari 1996 ackumulerade räntorna på den skuld som varvet hade den 31 december 1991 (44 miljarder GRD). Varvets skuld uppgår för närvarande till 112,6 miljarder GRD. Av detta belopp gäller 11,765 miljarder GRD varvets nuvarande verksamhet och kommer även fortsättningsvis att förekomma i bokföringen. Ett belopp på 46,355 miljarder GRD gäller krediter för byggande av örlogsfartyg, en verksamhet som faller utanför EG-fördragets tillämpningsområde. Återstår således 54,525 miljarder GRD, som den grekiska regeringen inte kan avskriva utan kommissionens förhandsgodkännande. Detta belopp är 10,525 miljarder GRD högre än det stöd som kommissionen godkände 1992. Den nyuppkomna skulden (10,525 miljarder GRD) ingår i varvets passivsida. Även om den är förknippad med det belopp som ursprungligen godkändes, anser kommissionen att stöd för att täcka räntor på ett stöd som godkänts men inte utbetalts utgör nytt stöd, så länge den potentiella stödmottagaren inte har befriats från sina förpliktelser i samband med de ursprungliga skulderna. Kommissionen anser att utbetalning av det nya beloppet skulle motsvara driftsstöd. Direktivet innehåller ingen rättslig grund för att godkänna ett sådant stöd, och artikel 10 ger denna möjlighet endast till slutet av 1991. Å andra sidan kan det nya stödet inte godkännas enligt artikel 5 i direktivet, eftersom stödbeloppet överstiger det gällande taket. Den grekiska regeringen vidhåller att stödet har avgörande betydelse för varvets möjligheter att överleva och för att stödja den insats som har gjorts för att omstrukturera den grekiska varvsindustrin. Den framhäver betydelsen av att upprätthålla pålitliga varv för fartygsreparation i det östra Medelhavsområdet, som är en viktig marknad som inte har en tillräcklig täckning inom denna sektor. Den affärsplan som utarbetades för att göra varvet lönsamt har redan genomförts, men dess framgång är beroende av att alla åtgärder vidtas effektivt och vid rätt tidpunkt. Planen bygger på antagandet att varvets skulder avskrivs på det sätt som den grekiska investeringsplan skall appellationsdomstolen godkände i sitt beslut. En omfattande genomföras inom kort för att modernisera varvet. A(o Dessutom måste det noteras att osäkerheten, kring avskrivningen av varvets skulder har medfört att bankerna är ovilliga att bevilja varvet ytterligare krediter, vilket äventyrar hela omstruktureringsprocessen. m. Kommissionens bedömning Varvsindustrin har strategisk betydelse för Grekland på grund av det stora antalet sysselsatta inom denna sektor (ca 9 000) och på grund av landets geografi, där största delen av transporterna mellan de många öarna sker sjövägen. Kommissionen erkänner den stora insats som Grekland har gjort för att finna en lösning vad gäller privatiseringen av alla de grekiska varven inom ramen för direktivet. Kommissionen har därför godtagit dröjsmålet med försäljningen av varven, men anser att direktivet inte ger kommissionen en rättslig grund för att godkänna ett stöd som överstiger det belopp som godkändes 1992 och äom motsvarar skulderna per den 31 december 1991. Med beaktande av att villkoren för att göra varvet lönsamt har uppfyllts och mot bakgrund av det berörda varvets sociala och strategiska betydelse för regionen och hela landet, anser kommissionen dock att det är berättigat att skapa en grund för att förklara att stöd till avskrivning av den skuld som varvet hade vid privatiseringen och till det belopp som den grekiska domstolen har stadfäst är förenligt med den gemensamma marknaden. /?? Bilaga3 Undantag för Spanien att bevilja stöd till omstrukturering av de statliga varven 1. Bakgrund 1. 1 1. 2 a) b) c) 1. 3 Under det avslutande skedet av förhandlingarna om OECD-avtalet angående upprätthållande av normala konkurrensförhållanden inom varvsindustrin skisserade Spanien planer på ytterligare ornstniktureringar av sin varvsindustri, vilket skulle föra med sig ytterligare en kraftig minskning av antalet anställda och en minskning av kapaciteten med 30 000 kompenserade bruttoregisterton (från 400 000 kompenserade bruttoregisterton till 370 000 kompenserade bruttoregisterton). Enligt not 1 i bilaga II till avtalet1, som ännu inte har trätt i kraft, kan undantag göras för vissa medlemsstater, däribland Spanien. I Spaniens fall medger undantaget att omstruktureringsstöd på högst 180 miljarder pesetas får utbetalas fram till och med den 31 december 1998 enligt följande: Stöd till sociala åtgärder. Stöd till ornstruktureringskostnader som uppkommit innan avtalet ingicks och som utfösts av Spanien och godkänts av kommissionen före detta datum, men som inte betalats ut på grund av budgetsvårigheter. Annat stöd som utfästs och utbetalats på grundval av kostnader uppkomna före den 1 januari 1996 eller investeringsstöd utbetalat efter den 1 januari 1996 (högst 10 miljarder pesetas). I november 1995 anmälde den spanska regeringen till kommissionen sina planer på att i enlighet med undantaget bevilja stöd till omstruktureringen av de statliga varven inom Division de Construction Naval (DCN), som fram till och med den 31 juli 1995 ingick i Instituto Nacional de Industria (INI), men som nu ingår i det statliga holdingbolaget Agencia Industrial del Estado (AIE). 1. 4 Det stöd som anmäldes till kommissionen bestod av följande delar: Utestående stöd till förlusttäckning, som inte utbetalats på grund av budgetbegränsningar, den 31 december 1994 (kapital + ränta) Socialt stöd Investeringar miljarder pesetas 89,104 80 10 1. 5 I december 1995 beslutade kommissionen2 att godkänna stödet på 89,104 miljarder pesetas till förlusttäckning som förenligt med artikel 5a i direktivet om stöd till varvsindustrin (90/684/EEG, senast ändrat genom direktiv 94/73/EG)3, EGT nr C 375, 30. 12. 1994, s. 3. EGT nr C 75, 15. 3,1996, s. 2. EGT nr L 351, 31. 12. 1994, s. 10. /)% att inleda förärandet enligt artikel 93. 2 betränande de föreslagna framtida skattelättnaderna på ungear 48 miljarder pesetas under tiden 1995-1998, vilka skuUe kunna utgöra ytterligare stöd, och att fortsätta sin preliminära undersökning av de återstående delarna av ärendet (det sociala stödet på 80 miljarder pesetas och investeringsstödet på 10 miljarder pesetas, liksom ytterligare utbetalningar på sammanlagt 62 miljarder pesetas, vilka uppenbarligen gjorts redan under tiden 1988-1994 för att täcka ränteutgifter för obetalt stöd till förlusttäckning, kontraktsbundet produktionsstöd och omstruktureringsstöd). 1. 6 Den 8 januari 1997 beslutade kommissionen att utvidga förärandet4 enligt artikel 93. 2 för att formellt undersöka de ovannämnda återstående delarna av ärendet, de extra utbetalningarna år 1991 och 1993 på 7,355 miljarder pesetas som kan utgöra stöd, eftersom planen anmäldes för att varven skulle kunna fortsätta sin verksamhet trots växande förluster, och frågan om huruvida Astanovarvets verksamhet är förenlig med villkoret i 1991 års stödgodkännande3, nämligen att varvet skall upphöra med skeppsbyggnad. 1. 7 Mot bakgrund av detta har den spanska regeringen under februari och början av mars översänt kompletterande upplysningar och en omarbetad ornstruktureringsplan tillsammans med ytterligare och uppdaterade detaljuppgifter om de berörda statliga ekonomiska stödåtgärderna. 1. 8 Eftersom dessa åtgärder även omfattar stöd som är oförenligt med direktivet om stöd till varvsindustrin krävs ett undantag från detta direktiv innan kommissionen kan godkänna åtgärderna. 1. 9 I detta meddelande skisseras kommissionens förslag till ett sådant undantag liksom de villkor som skulle knytas till detta. 2. De statliga spanska varven 2. 1 Enligt de uppgifter som de spanska myndigheterna lämnade vid tiden för kravet på ett undantag från OECD-avtalet hade de statliga varven en sammanlagd kapacitet på 240 000 kompenserade bruttoregisterton, som fördelades över tre stora varv (Puerto Real, Sevilla och Sestao) med en sammanlagd kapacitet på 195 000 kompenserade bruttoregisterton och tre medelstora varv (Juliana, Barreras och Astander) med en sammanlagd kapacitet på 45 000 kompenserade bruttoregisterton. Resten av Spaniens sammanlagda produktionskapacitet på 400 000 kompenserade bruttoregisterton fanns 'inom den privata sektorn (21 varv) med en sammanlagd produktionskapacitet på 160 000 kompenserade bruttoregisterton. 2. 2 Vid de statliga varven bedrevs den 31 december 1994 följande verksamhet: AES A Puerto Real AESA Cadiz AESA Sevilla Nybyggnation Reparationer och ombyggnader Nybyggnation EGT nr C 53, 22. 2 1997, s. 3. Ärende C 26/89, EGT nr C 66, 14. 3. 1991, s. 10. 4*5 AESASestao Astander Juliana Astano Barreras Nybyggnation Reparationer och ombyggnader Nybyggnation Onshore och reparationer Nybyggnation T M' Astano, som hade en kapacitet på 135 000 kompenserade bruttoregisterton, förväntas lägga ned sin nybyggnation senast mars 1997 i enlighet med villkoret i 1991 års stödgodkännande. Försöken att omstrukturera den spanska varvsindustrin inleddes en kort tid före Spaniens inträde i gemenskapen. I punkt 2. 1 ovan nämndes att kapaciteten sedan 1984 har minskat från 1 miljon kompenserade bruttoregisterton till 400 000 kompenserade bruttoregisterton. Under samma period minskade antalet anställda från 40 000 till 14 750 (den 31 december 1993). För att underlätta omstruktureringen undantogs Spanien fram till och med den 1 januari 1992 enligt det sjätte och sjunde direktivet om stöd till varvsindustrin från direktivets bestämmelser om allmänt driftstöd, detta under förutsättning att omstruktureringen fortsatte och att stödnivån gradvis minskade. Utöver dessa stöd godkände kommissionen år 1991 (ärende C 26/89) stöd på 126,779 miljarder pesetas till förlusttäckning till de statliga varven för åren 1987-1992. Trots de olika åtgärder som vidtagits har de statliga varven fortfarande allvarliga ekonomiska problem, vilket beror på en mängd faktorer, t. ex. den svåra situationen på marknaden (som kännetecknas av att varven i hög grad är undersysselsatta) och betalningsförseningar på grund av budgetbegränsningar. De statliga varven har därför fortsatt att göra stora förluster, vilket framgår av följande tabell. 1990 1991 1992 1993 1994 Omsättning Nettoförlust efter skatt 91478 98 283 106137 95 593 85 983 9 179 6 654 15 843 32 525 27 221 Under denna period var förlusterna efter skatt ungefär 28 % lägre än förlusterna före skatt, eftersom INI kunde utnyttja DCN:s förluster till att uppväga vinsterna i andra delar av gruppen, och de skattelättnader som blev följden av detta kom DCN till godo. ingår erhållet kontraktsbundet driftstöd och (I omstruktureringsstöd, men inte stöd till förlusttäckning). för omsättningen siffrorna 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 7 Rörelseförlusterna uppgick under 1995 till 40 miljarder pesetas och under 1996 till 37 miljarder pesetas. 2. 8 Mot denna bakgrund utarbetades under 1995 en ny omstruktureringsplan för de statliga varven. Delar av denna plan, särskilt vad gäller minskningen av antalet anställda, har genomförts sedan den 1 januari 1996. Andra delar av ursprungsplanen har förstärkts genom tilläggsåtgärder. V 2. 9 Målet med omstnjktiireringspla^ de enskilda varven och för DCN som hdhet Planens viktigaste delar kan s a m ^^ på följande sätt: Omstrukturering av företagsstrukturen så att varje varv behandlas som en separat enhet. En minskning av materialkostnaderna med 8 %. En minskning av antalet anställda från 10 017 i slutet av 1994 (jämfört med över 25 000 år 1984) till 6 100 i slutet av 1998 (av vilka endast 3 789 kommer att arbeta med nybyggnation). En frysning av lönerna under 1997 och 1998. Större flexibilitet vad gäller arbetsrutiner och en ökning av arbetskraftens rörlighet mellan varven. En optimal användning av den tillgängliga kapaciteten med utgångspunkt från den befintliga orderstocken, undertecknade kontrakt och kontrakt som man ännu förhandlar om. Investeringar i bättre teknik. En 35-procentig ökning av nybyggnationsproduktiviteten (för närvarande ungefår 36 kompenserade bruttoregisterton per anställd jämfört med 16 kompenserade bruttoregisterton under 1988). En minskning av de finansiella utgifterna till 4 % av omsättningen. 3. Föreslaget ekonomiskt stöd 3. 1 Statligt ekonomiskt stöd på sammanlagt 179,104 miljarder pesetas föreslås till dessa nya omstruktureringsåtgärder, som består av följande delar: i) ii) iii) Socialt stöd Investeringsstöd Utestående förlusttäckning Socialt stöd 3. 2 Det sociala stödet består av följande delar: miljarder pesetas 80 10 89,104 miljarder pesetas Kostnader för minskningen av antalet anställda före den 31 december 1995 Kostnader för senare minskningar av antalet anställda Oförutsedda utgifter 5,229 65,777 8,994 ai 3. 3 Minskningen av arbetsstyrkan har redan till stor dd genomförts och antalet anställda är nu ungear 7000. Den 31 december 1996 hade man redan utbetalat stöd på 66,816 miljarder pesetas och avsikten var att den ateretåendeddenr^ 13,184 mfljawier pesetas skulle utbetalas under 1997. 3. 4 Minskningen av antalet anställda fördelas på följande sätt över de olika varven: Varv Antal anställda i slutet av 1994 Antal anställda i slutet av 1994 Minskning 2031 Puerto Real 2458 Sestao 679 Sevilla 720 Juliana 454 Barreras 1971 Astano 615 Cadiz Astander 433 Företagstjänster osv. 656 Summa 10017 Investeringsstöd 1390 1230 364 450 355 1 180 390 292 449 6100 641 1228 315 270 99 791 225 141 207 3 917 3. 5 Investeringsstöd på sammanlagt 10 miljarder pesetas skall utbetalas till slutet av 1997. Stödet täcker en rad investeringar på alla varven, bland annat integrerade tekniska system, förbättrade produktionsprocesser och produktflöden (inklusive CAD/CAM), inrättande av ett forsknings- och utvecklingscenter, miljöåtgärder osv. Stödet fördelas på följande sätt: «a flöden Teknisk information Ombyggnad av anläggningarna för ett bättre produktflöde Förbättring av verkstäder, och Anpassning för nya produkter Förbättring av stapelbäddar och dockor Införande av ny teknik Uklnmgsutmstning ökad miljövänlighet Förbättring av stödtjänster Förbättrat underhåll av anläggningarna Anpassning av lager Underhåll och ersättning av utrustning Förbättrad säkerhet Kvalitetskontroll Förbättrade informationssystem Förbättrade reparationsverkstäder och -maskiner Förbättrade maskinverkstäder Maskinverktyg Diverse SUMMA miljoner pesetas 476 2 511 1327 900 1034 660 120 1080 116 516 77 277 237 26 36 170 227 85 125 10000 3. 6 Dessa investeringar kommer att fördelas på följande sätt över de olika varven: Varv miljoner pesetas Puerto Real Sestao Sevilla Juliana Barreras Astano Cadiz Astander Företagstjänster osv. SUMMA 1,75 3,3 0,35 0,35 0,3 1,85 0,35 0,25 1,5 10,0 Förlusttäckning 3. 7 inte hade utbetalats av det stöd Stödet till förlusttäckning på 89,104 miljarder pesetas består av två delar. Den ena delen uppgår till 64,196 miljarder pesetas, vilket täcker det belopp som den 31 december 1994 till förlusttäckning på 126,779 miljarder pesetas för åren 1987-1991 som godkändes år 1991, men som försenades på grund av budgetbegränsningar. Den andra delen uppgår till 24,908 miljarder pesetas, vilket till följd av täcker betalningsförseningarna. Denna del av stödpaketet godkändes av kommissionen i december 1995. De utestående betalningarna skulle ha fördelats på följande sätt över de olika varven: ränta som uppkommit *K> miljarder pesetas AESA Barreras Astano Juliana Astander Summa 1995 1996 1997 1998 24,706 30,194 12,244 3,476 0,381 0,104 0,210 0 5,924 1,579 3,025 1,180 2,045 1,580 0,719 0,153 0,59 0,468 0,461 0,075 33,646 33,925 16,659 4,884 Summa 70,610 0,695 11,708 4,497 1,594 89,104 3. 8 Enligt de spanska myndigheterna hade endast 39,376 miljarder pesetas betalats ut den 31 december 1996. Man har planerat att i år betala ut 47,047 miljarder pesetas och att 1998 betala den återstående delen av stödet (2,681 miljarder pesetas). Andra åtgärder 3. 9 Förutom de ovannämnda åtgärderna har de spanska myndigheterna meddelat kommissionen att det kommer att krävas ytterligare ett kapitaltillskott på 15 miljarder pesetas på grund av att de förutsedda förlusterna för 1997 är större än de man har räknat med i planen. Därtill kommer varven också att erhålla förmåner i form av skattelättnader som man idag räknar med kommer att uppgå till 58 miljarder pesetas fram till slutet av 1998 (vilket är mer än de 48 miljarder pesetas som omfattas av förfarandet enligt artikel 93. 2). (I punkt 2. 6 ovan nämns att den stadiga aktieägaren INI minskade DCN:s förluster genom att enligt vedertaget spanskt bruk för aktieinnehav uppväga förlusterna före skatt mot vinster inom andra delar av gruppen. I omstruktureringsplanen för DCN räknar man med att få sådana skattelättnader också i framtiden, trots att DCN sedan den 1 augusti 1995 ingår i det förlustgivande statliga holdingbolaget AIE). 3. 10 Förutom dessa åtgärder verkar det som om varven under tiden 1988-1994 erhöll ytterligare utbetalningar på sammanlagt 62,068 miljarder pesetas för att täcka räntor för lån som tagits som kompensation för de försenade utbetalningarna av tidigare godkänt stöd. Denna summa består av 24,325 miljarder pesetas för obetalt kontraktsbundet stöd och omstruktureringsstöd och 37,703 miljarder pesetas för obetalt stöd till förlusttäckning. Varven fick år 1991 och 1993 också extra utbetalningar från INI på sammanlagt 7,355 miljarder pesetas för att täcka kostnaderna för minskningen av antalet anställda under de åren (sammanlagt 3,980 miljarder pesetas och 300 anställda) och skadeståndskostnaderna efter olyckan i Amoco Cadiz år 1978, vilka uppgick till 3,375 miljarder pesetas. 4. Kapacitetsminskningar 4. 1 • • • • I omstruktureringsplanen 30 000 kompenserade bruttoregisteiton genom föreslås att kapaciteten omedelbart minskas med att man upphör med nybyggnation vid Astander-varvet (det senaste fartyget blev klart 1990) och koncentrerar sig helt på ombyggnader och reparationer, att man stänger en torrdocka (146,6 m x 21,8 m) vid Sestao-varvet, att man slutar att använda en torrdocka ( 148,7 m x 22,5 m) vid Sevilla-varvet, att man stänger en stapelbädd (60 m x 15 m) vid Sevilla-varvet, och IM att man stänger en stapelbädd (67 m x 14 m) vid Barreras-varvet. 4. 2 Detta skulle leda till att den sammanlagda kapaciteten vid de statliga varven minskade från 240000 kompenserade bruttoregisterton till 210000 kompenserade brutto registerton. Denna minskning skulle fördelas på följande sätt över de olika varven: Nuvarande kompenserade bruttoregisterton Föreslagen Minskning Puerto Real Sestao Sevilla Barreras Juliana Astander 80000 85 000 30000 18 500 18 500 8 000 240000 75 000 75 000 23 000 18 500 18 500 __0 210000* 5000 10000 7000 0 0 8000 30000 (•Denna sammanlagda kapacitet skulle inte överskridas, men de enskilda varvens kapacitet skulle kunna variera. ) 4. 3 De spanska myndigheterna har också garanterat att Astanovarvet (kapacitet 135 000 kompenserade bruttoregisterton), som enligt det stödgodkännande från 1991 som nämns i punkt 2. 2 ovan åter skulle kunna öppnas för skeppsbyggnad i slutet av mars 1997, också i fortsättningen kommer att vara stängt för sådan verksamhet. 4. 4 Dessutom skulle kapaciteten vid de privata varven minskas med 17 500 kompenserade bruttoregisterton genom nedläggningar och/eller förändringar av verksamheten. 4. 5 Den privata sektorn skulle bidra med följande: Varv Kapacitetsminskning (kompenserade BRD Nedlagt år (nybyggnation) Nv verksamhet (om någon) Atlantico 10 000 Ardeag Luzuriaga 2 000 2 5006 Mallorca 3 000 5. Kommissionens ståndpunkt 1990 1993 1995 1995 Helt nedlagt (utrustningen nedmonterad). Helt nedlagt (utrustningen nedmonterad). Ägarbyte. Nu främst ombyggnader/reparationer och nybyggnation av små fartyg. Reparationer. 5. 1 5. 2 I OECD-avtalet förutsågs att det skulle behövas ytterligare omstruktureringar av de statliga spanska varven. Avsikten är att avtalets bestämmelser om statligt stöd skall verkställas genom rådets förordning 3094/95. OECD-avtalet har dock ännu inte har trätt i kraft och därför föreskrivs i rådets förordning 1904/96 att bestämmelserna i det sjätte direktivet om En minskning från 5 000 kompenserade bruttoregisterton. as stöd till varvinsdustrin (90/684/EEG, senast ändrat genom direktiv 94/73/EG), skall fortsätta att gälla tills avtalet träder i kraft och längst till och med den 31 december 1997. 5. 3 Av detta följer att kommissionen vid bedömningen av detta ärende skall utgå från bestämmelserna i direktivet, men samtidigt ha bakgrunden till bestämmelserna i OECD-avtalet i åtanke. Kommissionen måste vid behandlingen av ärendet framför allt fastställa om och i vilken utsträckning de berörda statliga ekonomiska åtgärderna utgör statligt stöd och, om så är Met, huruvida detta är förenligt med direktivet om varvsindustrin, om kaparitetsminskningarna till sin karaktär och omfattning utgör en tillräcklig motvikt till stödet för att snedvridningen av konkurrensen skall bli så liten som möjligt och framför allt för att kraven i direktivet skall uppfyllas (med beaktande också av bakgrunden till undantaget i OECD-avtalet), och om de åtgärder som förutses i planen kommer att leda till att varven åter blir lönsamma. ' Lönsamhet 5. 4 5. 5 5. 6 Om alla de åtgärder som nämns i planen genomförs fullt ut, kommer varven enligt de spanska myndigheterna mycket snabbt att återfå sin lönsamhet, nämligen till slutet av 1998. Även om något enskilt varv inte skulle bli lönsamt till dess, kommer det inte att få något mer stöd förutom nedläggningsstöd och kontraktsbundet stöd knutet till framtida kontrakt, vilket beviljas i enlighet med de bestämmelser som då gäller för varvsindustrin. Kommissionen anser i detta skede att prövningen av lönsamheten är tillräcklig och kommer att se till att den genomförs genom att ställa den som villkor för att godkänna stödet. Ett godkännande förutsätter också en noggrann övervakning från kommissionens sida, om så krävs med hjälp av oberoende experter, så att man kan försäkra sig om att en tillräckligt hög lönsamhet uppnås (dvs. nollresultat). Kapacitetsminskningar Vad gäller kapacitetsminskningarna uppger de spanska myndigheterna att de statliga varven förra året utnyttjade nästan 100 % av sin kapacitet och producerade ungefär 230 000 ton. De kapacitetsminskningar som föreslagits Innebär därför att den faktiska kapaciteten verkligen minskar. De spanska myndigheterna har också garanterat att produktionen vid varven inte kommer att överstiga den kapacitet på 210 000 kompenserade bruttoregisterton som återstår efter minskningarna. Kommissionen kommer med hjälp av oberoende experter att noggrant övervaka den faktiska produktionsnivån för att se till att den garanterade produktionsnivån inte överskrids. I enlighet med principerna i artikel 7. 1 i direktivet skulle detta ske under en period om 10 år från och med den dag då kommissionen eventuellt godkänner stödpaketet. 5. 7 Kommissionen konstaterar också att de spanska myndigheterna har garanterat att den kapacitet på 135 000 kompenserade bruttoregisterton som finns tillgänglig vid Astano- varvet inte på nytt kommer att tas i bruk för skeppsbyggnad. Detta är mycket viktigt, l£ 5. 8 5. 9 eftersom det annars skulle leda till en stor nettoökning AV DCN:s sammanlagda kapacitet trots de föreslagna kapacitetsminskningarna, Ännu kvarstår dock frågan om Astanos flytande produktion, dvs. lagrings- och lossningsfartyg (FPSO), som har inbegripit nybyggnation och ombyggnader. De spanska myndigheterna anser att FPSO-fartygen inte omfattas av direktivets definition av skeppsbyggnad. De vidhåller att dessa fartyg endast har kraft och styrförmåga nog för att hålla en viss position och för att förflytta sig inom produktionsområdet, men inte för längre distanser, då fartygen måste flyttas med hjälp av bogserbåtar. I detta skede hyser kommissionen dock fortfarande vissa tvivel angående detta. Enligt kommissionens uppfattning är FPSO-fartyg sjögående fartyg med metallskrov och omfattas av direktivet utom i de fåll då det färdiga fartyget inte kan förflytta sig utan hjälp utifrån eller bara med hjälp av vinschar, ankare och liknande. 5. 10 I detta skede avser kommissionen därför att kontakta oberoende tekniska experter, så att frågan om FPSO-fartyg kan undersökas närmare i samband med höstens diskussioner om den framtida politiken rjeträflande stöd till varvsindustrin. Statligt ekonomiskt stöd 5. 11 Som nämndes i punkt 3. 1 ovan består det stöd som har anmälts till kommissionen förutom av det stöd till föriusttäckning på 89,104 miljarder pesetas, som kommissionen redan godkänt enligt artikel 5a i direktivet, också av socialt stöd på 80 miljarder pesetas och investeringsstöd på 10 miljarder pesetas. 5. 12 Vad gäller det sociala stödet fastställs i artikel 7 i direktivet bland annat att socialt stöd, som används för att täcka de normala kostnader som uppstår till följd av att ett skeppsbyggnadsvarv eller reparationsvarv helt eller delvis läggs ner, kan anses förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att det leder till en verklig och oåterkallelig kapadtetsminskning. I detta skede förefaller det som om villkoret var uppfyllt i det aktuella fallet. På samma sätt skulle det under 1991 och 1993 utbetalda sociala stödet på 3,980 miljarder pesetas, som inte anmäldes till kommissionen, i detta skede kunna anses ingå som en del i den allmänna omstruktureringen av varven och därmed också som förenligt med artikel 7 i direktivet. 5. 13 Vad gäller investeringsstödet på 10 miljarder pesetas får investeringsstöd till skeppsbyggnad enligt artikel 6 i direktivet endast beviljas om stödet är knutet till en omstruktureringsplan som inte medför att varvets skeppsbyggnadskapacitet ökar eller om stödet är direkt knutet till en motsvarande oåterkallelig minskning av kapaciteten vid andra varv i samma medlemsstat under samma tid. Till reparationsvarv får sådant stöd beviljas endast om stödet är knutet till en omstruktureringsplan som leder till en minskning av den sammanlagda skeppsreparationskapaciteten i den berörda medlemsstaten. 5. 14 inte föreslår någon Eftersom man varvens skeppsbyggnadskapacitet och eftersom skeppsreparationskapaciteten har minskat (grundat på minskningen av antalet anställda) förefaller det i detta skede som om man respekterat villkoren i artikel 6. berörda ökning de av 10 7> 5. 15 Kommissionen kommer därför fram till att allt återstående stöd som anmälts enligt undantaget i OECD-avtalet liksom det tidigare sociak stMet troUgen kan godkännas som förenligt med direktivet. 5. 16 Ännu återstår dock diverse andra åtgärder i samband med omstruktureringen. 5. 17 De ytterligare utbetalningarna på sammanlagt 62,028 miljarder pesetas avsedda att täcka räntan för obetalt stöd under tiden 1988-1994 består enligt den information som kommissionen haft tillgång till av 24,325 miljarder pesetas avsedda att täcka räntan för obetalt, tidigare godkänt kontraktsbundet produfctionsstöd och omstruktreringsstöd och 37,703 miljarder pesetas avsedda att täcka räntan för obetalt, tidigare godkänt stöd till föriusttäckning. 5. 18 De spanska myndigheterna vidhåller att utbetalningarna är en allmän åtgärd som kan tillämpas på vilket företag som helst under motsvarande omständigheter och att staten enligt lagen var skyldig att göra sådana utbetalningar genom INI, som då var aktieägare i DCN. Kommissionen tvivlar dock fortfarande på om det verkligen fanns en sådan skyldighet, Beslutet att göra utbetalningarna tycks ha varit ensidigt och godtyckligt. 5. 19 Även om kommissionen medger att varven troligen inte fick några ekonomiska fördelar av utbetalningarna, eftersom extrapengarna endast skulle täcka DCN:s finansiella utgifter för de lån man tog som kompensation för de försenade utbetalningarna, måste ränteutbetalningarna i detta skede ändå betraktas som nytt stöd. På motsvarande sätt behandlades det stöd till föriusttäckning på 89,104 miljarder pesetas som godkändes enligt undantaget i OECD-avtalet och artikel 5a i direktivet, och som också omfattade ränteutbetalningar. 5. 20 I direktivet finns inte någon laglig grund för att godkänna driftstöd som överskrider stödtaket. 5. 21 Vad gäller skattelättnaderna på 58 miljarder pesetas, verkar det som om INI tidigare minskade förlusterna efter skatt genom att enligt vedertaget spanskt bruk uppväga förlusterna efter skatt mot vinster på andra håll inom gruppen. I den finansiella delen av planen antas att sådana skattelättnader kommer att vara möjliga fram till slutet av 1998. 5. 22 De spanska myndigheterna har infört en allmän lag som kan tillämpas på alla företag i motsvarande situation och som innebär att företagen från staten kan erhålla belopp motsvarande dem som de skulle ha haft rätt till enligt ett skattekonsolideringssystem. Dessa arrangemang föreslås gälla till och med den 31 december 1999. En allmän åtgärd av detta slag utgör enligt de spanska myndigheterna inte statligt stöd. Eftersom det inte finns några uppgifter om vilka foretag förutom varven som skulle kunna komma i fråga för denna åtgärd, anser kommissionen i detta skede att den är en särskild åtgärd riktad till DCN och att den utgör ett statligt stöd som är oförenligt med direktivet om varvsindustrin. 5. 23 Också det kapitaltillskott på 15 miljarder pesetas som föreslagits för 1997 som täckning för oförutsett stora förluster anses i detta skede utgöra statligt stöd som är oförenligt med direktivet. 11 11 % 5. 24 Vad gäller den extra utbetalningen på 3*375 mfljaMerrjesetas från INI, som var avsedd att täcka skadeståndskosmaderna för olyckan vid Amoco Cadiz, erkänner kommissionen att de härrör från 1978, före Spaniens inträde i gemenskapen, och kommissionen anser därför i detta skede att betalningarna inte skall betraktas som statligt stöd i den betydelse som avses i fördraget. 5. 25 Av ovanstående följer att av de olika berörda stöden, som uppgår till sammanlagt 318,112 miljarder pesetas, har 183,084 miljarder pesetas godkänts eller skulle kunna godkännas enligt direktivet om stöd till varvindustrin. För det återstående beloppet på 135,028 miljarder pesetas krävs ett undantag. Beloppet fördelas på följande sätt: Ränteutbetalningar 1988-1994 Skattelättnader 1995-1999 Kapitaltillskott 1997 miljarder pesetas 62,028 58,000 15. 000 135,028 12 il ISSN 1024-4506 KOM(97) 132 slutlig DOKUMENT SV 07 Katalognummer : CB-CO-97-119-SV-C ISBN 92-78-17487-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1015/97 af Anne ANDRÉ-LÉONARD til Kommissionen. Med-Media-programmet

eurovoc_concepts:
EU programme
European cooperation
Mediterranean region (EU)
administrative transparency
decentralisation
film production
fund (EU)
management

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1056/97 von Jesús CABEZÓN ALONSO an die Kommission. Änderungen der Olivenölbeihilfen

eurovoc_concepts:
EU control
aid per hectare
aid system
aid to agriculture
information system
olive oil
olive-growing
production aid


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem "Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur Einführung des Gemeinschaftlichen Aktionsprogramms 'Europäischer Freiwilligendienst für Jugendliche'"

eurovoc_concepts:
European integration
action programme
marginalisation
voluntary military service
young person

formats: html pdfa1b print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1013/97 dell'on. Konstadinos KLIRONOMOS alla Commissione. Incidenti stradali

eurovoc_concepts:
radio telecommunications
road safety
road transport
transport accident
transport safety


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1008/97 af Pierre BERNARD- REYMOND til Kommissionen. Oprindelsen af produkter, der anvendes som foder i forbindelse med opdræt af fisk

eurovoc_concepts:
animal disease
animal nutrition
cattle
fish
fish farming
health control
veterinary inspection


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1052/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Regionalpolitikkens fremtid

eurovoc_concepts:
EU regional policy
European Commission
economic and social cohesion
less-favoured region
regional aid
regional disparity
report


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1049/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO , Manuela FRUTOS GAMA til Kommissionen. Den fælles markedsordning (FMO) for tobak

eurovoc_concepts:
Mediterranean region (EU)
common organisation of markets
consumer demand
production aid
production quota
tobacco


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zum Thema "Beziehungen zwischen der Europäischen Union und China"

eurovoc_concepts:
China
EU relations
economic reform
human rights
support policy


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 507/97 DER KOMMISSION vom 19. März 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over de "Mededeling van de Commissie 'Uitdagingen voor de Europese defensie-industrie: een bijdrage voor actie op Europees niveau'"

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
arms industry
competition
industrial conversion
industrial cooperation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1123/97 do Deputado Patrick COX à Comissão. Decisão do Supremo Tribunal Irlandês - Processo " Emerald Meats e as importações de carne no âmbito do GATT"

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1048/97 von den Abgeordneten Jesús CABEZÓN ALONSO , Manuela FRUTOS GAMA an die Kommission. Tabakerzeugung und Beschäftigung

eurovoc_concepts:
European Commission
Extremadura
common organisation of markets
job cuts
less-favoured region
production improvement
tobacco


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1036/97 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Conclusão da construção da central nuclear de Mochovce (República da Eslováquia°

eurovoc_concepts:
EU Member State
European standard
Slovakia
consortium
energy policy
environmental policy
nuclear power station
safety standard
waste management


title: Komission asetus (EY) N:o 504/97, annettu 19 päivänä maaliskuuta 1997, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesjalostealan tuotantotukijärjestelmän osalta

eurovoc_concepts:
agro-industry
contract
exchange of information
fruit product
production aid
vegetable product


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1054/97 van Jesús CABEZÓN ALONSO aan de Commissie. Hervormingen van de huidige GMO voor melkproducten

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
dairy production
distribution of production
domestic consumption
milk
milk product
production quota
production surplus
regulation of agricultural production


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over "De betrekkingen tussen de Europese Unie en China"