title: Internationella fonden för Irland: en utvärderande rapport enligt bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2687/94

eurovoc_concepts:
EU financing
Ireland
United Kingdom
activity report
cross-border cooperation

text: a « * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION & vv •& Bryssel den 25. 03. 1997 KOM(97) 130 slutlig 97/0116(CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING ŒG) om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland INTERNATIONELLA FONDEN FÖR IRLAND En utvärderande rapport enligt bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2687/94 (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Internationella fonden för Irland inrättades 1986 för att bidra till det arbete som avses i artikel 10a i det engelsk-irländska avtalet av den 15 november 1985 som föreskriver att "de bägge regeringarna skall samarbeta för att främja den ekonomiska och den sociala utvecklingen i de områden i bägge delarna av Irland som har lidit mest skada av de senaste årens instabilitet och de skall undersöka möjligheterna till internationellt stöd för detta arbete. " Fondens målsättning är att främja ekonomiska och sociala framsteg och uppmuntra kontakter, dialog och försoning mellan nationalister och unionister på hela Irland. EG ville praktiskt stödja initiativen, eftersom fondens målsättningar motsvarade EG:s egna mål. Från 1989 till 1995 skedde detta i form av ett årligt bidrag på 15 miljoner ecu som infördes i budgeten och betalades ut av kommissionen. Kommissionen har sedan början av 1989 företrätts av en observatör vid styrelsemötena och har således kunnat övervaka fondens utveckling. Kommissionen har alltid hävdat att gemenskapens bidrag i första hand skall användas i projekt som företas mellan befolkningsgrupperna och således uppmuntrar dialog och försoning samt verkligen leder till en extrainsats i de berörda områdena, dvs. de skall inte träda i stället för andra privata eller offentliga utgifter. Fonden är ett särskilt exempel på framgångsrikt engelsk-irländskt samarbete för att främja försoningen mellan de båda befolkningsgrupperna och deras ekonomiska och sociala framåtskridande. Fonden har sedan den inrättandes gett stöd till ungefär 3 500 projekt till förmån för båda befolkningsgrupperna. Genom den irländske premiärministern Albert Reynolds och den brittiske premiärministern John Majors gemensamma förklaring av den 14 december 1993 har försoningsprocessen fått ny styrka. Förklaringen välkomnades av kommissionen i ett uttalande den 16 december 1993, i vilket kommissionen pekar på att införandet av fred skulle medföra många sociala och ekonomiska fördelar för regionen, de berörda medlemsstaterna och hela Europeiska unionen samt uttrycker en önskan att konkret stödja processen. Den gemensamma förklaringen välkomnades också i ett uttalande av ministerrådet (allmänna frågor) den 20 december 1993. Den 31 oktober 1994 antog rådet förordning (EG) nr 2687/94 om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland för 1995, 1996 och 1997. För vart och ett av dessa år anslogs 20 miljoner ecu som ett led i det årliga budgetarbetet. Enligt artikel 3 i förordningen ovan har en årlig undersökning genomförts och förteckning över projekt som har erhållit stöd förts, liksom en analys av insatsernas art och inverkan med särskild hänsyn till fondens mål och de kriterier som uppställs i artikel 2 första och andra stycket i förordningen. Enligt artikel 5 i förordningen har kommissionen sammanställt en utvärdering för Europaparlamentet och rådet där behovet av fortsatta bidrag efter 1997 analyseras. På grundval av dessa utvärderingar och kommissionens fortlöpande övervakning av fondens verksamhet rekommenderas, trots strukturfondens stora åtagande för hela ön Irland och den avsevärda ansträngning som har gjorts inom det särskilda stödprogrammet för fred och försoning på Nordirland, fortsatta finansiella bidrag till internationella fonden som ett effektivt komplement till övrigt gemenskapsstöd för fredsprocessen. Eftersom den nuvarande ordningen för gemenskapsbidrag upphör den 31 december 1997 föreslås det att rådet antar den bifogade förordningen. Med hänsyn till den redan genomförda finansieringen och mot bakgrund av att det fortfarande instabila läget i regionen måste stabiliseras, • föreslås en begränsning av stödperioden till två år. Enligt kommissionens åsikt bör det årliga bidraget för åren 1998 och 1999 vara 17 miljoner ecu. En översyn av fondens inverkan och behovet av ytterligare stöd kommer att göras av kommissionen före den 1 april 1999. Det föreslås vidare att bidraget skall knytas till följande villkor: - Projekt med ett starkt inslag av försoning och samarbete mellan befolkningsgrupperna skall prioriteras. - Det skall vara säkerställt att det verkligen leder till en extrainsats i de berörda områdena och skall alltså inte träda i stället för andra offentliga eller privata utgifter. Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande,2 och med beaktande av följande: Programmen inom Internationella fonden för Irland (nedan kallad Fonden) uppmuntrar samarbete mellan befolkningsgrupperna och främjar därvid dialog och försoning mellan nationalister och unionister. Fonden är ett exempel på framgångsrikt engelsk-irländskt samarbete för att främja försoningen mellan de båda befolkningsgrupperna och att främja deras ekonomiska och sociala framsteg. till 1995 föreskrevs ett årligt bidrag på 15 miljoner ecu ur Från 1989 gemenskapsbudgeten till stöd för sådana projekt som genomförs av Fonden som innebär en verklig extrainsats i de berörda områdena. Enligt rådets förordning (EG) nr 2687/943 om finansiellt bidrag från gemenskapen till Internationella fonden för Irland för 1995, 1996 och 1997 är det belopp som fastställts som ett led i budgetarbetet för vart och ett av dessa år 20 miljoner ecu. Enligt de utvärderingar som har gjorts enligt artiklarna 3 och 5 i förordning (EG) nr 2687/94 bekräftas det att gemenskapens bidrag har använts i enlighet med målsättningarna för Fonden och kriterierna i första och andra styckena i artikel 2 i ovannämnda förordning. Förordning (EG) nr 2687/94 upphör att gälla den 31 december 1997. Fredsprocessen på Nordirland kräver fortsatt stöd från gemenskapen efter detta datum. Kommissionen fattade den 28 juli 1995 ett beslut varigenom beviljas stöd från strukturfonderna till det särskilda stödprogrammet för fred och försoning på Nordirland och i Irlands gränsprovinser. EGTnrC Yttrande avgivet den. EGTnrL286, 5. 11. 1994, s. 5. 3 Fonden bör i första hand använda gemenskapens bidrag till projekt som överensstämmer med de insatser som finansieras genom det särskilda stödprogrammet för fred och försoning. Sådant stöd skall utformas som finansiella bidrag under en period av ytterligare två år. En utvärdering som innebär en granskning av Fondens inverkan och det fortsatta behovet av stöd bör genomföras senast den 1 april 1999. Gemenskapens bidrag till Fonden anses behöva uppgå till 17 miljoner ecu för vart och ett av åren 1998 och 1999 angivet i löpande penningvärden. Detta stöd kommer att medverka till att stärka solidariteten mellan medlemsstaterna och mellan deras folk. För antagandet av denna förordning föreskrivs i fördraget endast de befogenheter som anges i artikel 235. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För vart och ett av åren 1998 och 1999 skall ett årligt bidrag göras till Internationella fonden för Irland, nedan kallad "Fonden". Bidragets storlek skall fastställas som ett led i det årliga budgetarbetet. Artikel 2 Fonden skall i enlighet med avtalet om inrättande av Internationella fonden för Irland i första hand använda bidraget till projekt som företas över gränsen eller mellan befolkningsgrupperna, i synnerhet sådana som överensstämmer med målsättningarna i det särskilda stödprogrammet för fred och försoning. Bidraget skall användas på ett sådant sätt att det leder till en verklig extrainsats i de berörda områdena och bör därför inte träda i stället för andra privata eller offentliga utgifter. Kommissionen skall företrädas av en observatör vid Fondens styrelsemöten. Kommissionen skall förvalta bidragen. Artikel 3 Kommissionen budgetmyndigheterna som bl. a. omfattar följande: skall senast den 1 april 1999 överlämna en årsrapport till — — En översikt av Fondens verksamhet. En förteckning över de projekt som mottagit stöd. — — En utvärdering av stödets utformning och dess verkan med särskilt beaktande av Fondens målsättningar och de kriterier som anges i artikel 2 första och andra stycket. En bilaga som innehåller utfallet av de kontroller och stickprover som utförts av kommissionens företrädare eller dess ombud. Det årliga bidraget skall utbetalas i två omgångar enligt följande: Artikel 4 a) b) Ett förskott på 80 % skall utbetalas när Fondens styrelseordförande har undertecknat kommissionens standardförbindelse i samband med stöd och har förpliktigat sig att använda bidraget i enlighet med artikel 2, samt förmånstagarens årliga kommissionen har mottagit och godkänt avseende verksamhetsrapport föregående år. De kvarvarande 20 procenten skall utbetalas när kommissionen har mottagit och godkänt förmånstagarens årliga verksamhetsrapport och reviderade räkenskaper för det år då gemenskapens bidrag utbetalades. räkenskaperna reviderade och de Artikel 5 Kommissionen skall före den 1 april 1999 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet som utvärderar det fortsatta behovet av bidrag efter 1999. Artikel 6 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1998. Den skall gälla till och med den 31 december 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING GEMENSKAPENS FINANSIELLA BIDRAG TILL INTERNATIONELLA FONDEN FÖR IRLAND 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER B2-604 3. RÄTTSLIG GRUND Utkast till förslag till rådets förordning enligt artikel 235 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål Att uppmuntra kontakter, dialog och försoning mellan nationalister och unionister på hela Irland genom att främja de båda befolkningsgruppernas ekonomiska och sociala framsteg. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Åren 1998 och 1999 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1 Icke-obligatoriska utgifter 5. 2 Differentierade anslag 6. TYP AV UTGIFTER Stöd till gemensam finansiering med andra källor inom offentliga och/eller privata sektorn. 7. BI JDGETKONSEKVENSER 7. 1 Vägledande tidsplan för anslag 7. 1. 1 Tidsplan för den nya åtgärd som föreslås Miljoner ecu (i löpande priser) 1998 1999 TOTALT Åtagandebemyndigande Betalningsbemyndigande 17 17 17 17 34 34 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Kommissionen har en företrädare i Fondens styrelse och det slutliga årligabidragetbetalas ut först efter det att kommissionen har mottagit och godkänt Fondens årsrapport och reviderade räkenskaper. 9. SÄRSKILT MÅL 9. 1 Att genom ekonomisk och social utveckling främja försoning mellan de båda befolkningsgrupperna i de områden i bägge delarna av Irland som har lidit mest skada av de senaste årens instabilitet. 9. 2 Skäl för åtgärden Gemenskapen har praktiskt stött fondens målsättningar, eftersom dessa motsvarade gemenskapens egna mål (15 miljoner ecu per år sedan 1989 och 20 miljoner ecu för vart och ett av åren 1995, 1996 och 1997). Ett fortsatt beviljande av bidrag under ytterligare två år skulle ge en tydlig indikation på att gemenskapen stöder fredsprocessen på Nordirland som är inne i ett mycket kritiskt skede. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden - Kommissionen kommer att följa upp fondens verksamhet genom att ständigt ha en observatör i styrelsen. Kommissionen informeras om alla fondens föreslagna beslut innan de läggs fram för styrelsen. För att undvika överlappning följs dessutom alla projekt som stöds av fonden upp av personal med ansvar för genomförandet av strukturfondernas politik. INTERNATIONELLA FONDEN FOR IRLAND En utvärderande rapport enligt bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2687/94 Inledning 1. Bakgrund ; 2. Utvärdering av Internationella fonden för Irlands arbete 2. 1 Hävstångseffekt på andra fonder 2. 2 Fondens verksamhet för kontakter, dialog och försoning 2. 2. 1 Antal grupper och styrelseledamöter 2. 2. 2 Mottagare av stöd inom ramen för programmen_ 2. 3 Oberoende utvärderingar av fondens inverkan 2. 3. 1 KPMG:s rapport 2. 3. 2 Brittisk-irländska interparlamentariska organet 2. 4 Fördelning av fondens medel 2. 5 Fondens inverkan på sysselsättningen fram till september 1995 3. Kommissionens slutsatser Bilagor: Fondens årsrapporter för 1995 och 1996. 11 12 15 15 15 15 16 17 17 20 21 21 21 Märk: Alla belopp anges i pund och inte i ecu. Detta för att underlätta jämförelsen med siffror i fondens årsrapporter. 10 Inledning Internationella fonden för Irland är ett organ som inrättats genom fördrag mellan Förenade kungarikets och Irlands regeringar för att "främja ekonomiska och sociala framsteg och uppmuntra kontakter, dialog och försoning mellan nationalister och unionisterpå hela Irland". Internationella fonden för Irland inrättades 1987. Den stöds genom bidrag från Europeiska unionen, Förenta staterna, Kanada, Nya Zeeland och Australien. EU började ge bidrag till fonden under 1989 och detta bidrag är nu det största enskilda årliga bidraget till fondens utvecklingsbudget. Under åren 1989-1994 uppgick gemenskapens stöd till 15 miljoner ecu per år. Genom rådets förordning 2687/94 om finansiellt bidrag från gemenskapen till Internationella fonden för Irland fastställdes ett ramprogram för fortsatt stöd från EU till fonderis arbete. De årliga bidragen för 1995, 1996 och 1997 höjdes till 20 miljoner ecu. I förordningen föreskrivs att gemenskapens bidrag i första hand skall användas till projekt som företas över gränsen eller mellan befolkningsgrupperna och på ett sådant sätt att det leder till en verklig extrainsats i de berörda områdena och inte träder istället för andra privata eller offentliga utgifter4. I denna förordning föreskrivs också att kommissionen skall överlämna en årsrapport med en översikt av fondens verksamhet5 och dessutom utarbeta en rapport för Europaparlamentet och rådet som utvärderar det fortsatta behovet av bidrag efter 19976. Av tekniska orsaker anses det mer praktiskt att slå samman dessa två arbeten, särskilt eftersom de årsrapporter som fonden offentliggör (och som kommissionen noggrant granskar före offentliggörandet) innehåller utförlig information om projekt och finansiering som det är onödigt att upprepa. Fondens årsrapport för 1995 har offentliggjorts och 1996 års rapport kommer att bli tillgänglig inom kort. Den här rapporten innehåller kommissionens utvärdering av fondens verksamhet och behovet av fortsatta bidrag. I avsnitt 1 ges en allmän bakgrund och utvärdering av hur fonden verkar och en vid bedömning av i vilken utsträckning dess arbetssätt överensstämmer med målsättningarna. I avsnitt 2 anges olika indikatorer för den verksamhet som fonden bedriver och rapporteras slutsatserna från olika utvärderingar rörande fondens arbete. Avsnitt 3 innehåller kommissionens slutsatser om fondens arbete och frågan om fortsatt stöd från Europeiska unionen. 4 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 2. 5 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 3. 6 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 5. 11 Vid utarbetandet av denna rapport har kommissionen haft tillgång till ett antal fallstudier som illustrerar aspekter på fondens arbete samt rapporter från intervjuer med ett antal anställda inom gemenskapen, kommentatorer och statliga tjänstemän om fondens inverkan och de utmaningar som väntar den i framtiden. Fallstudierna och intervjuerna genomfördes oberoende av varandra på kommissionens vägnar som hjälp till utarbetandet av denna rapport. De har påverkat kommissionens slutsatser om fondens arbete. 1. BAKGRUND Fondens två målsättningar rör ekonomiska och sociala framsteg och främjande av dialog och försoning mellan befolkningsgrupperna i Nordirland och mellan Nordirland och Republiken Irland. Den fullföljer dessa mål genom ett antal noggrant fastställda underprogram som vart och ett har sitt eget anslag inom ramen för fondens budget. Tabellen nedan visar de faktiska åtaganden som följer av de erbjudanden om stöd som fonden godkänt i samband med uppskattningsvis 630 projekt under perioden oktober 1994 till december 1996. i fonden tabellen visar vilken vikt Uppgifterna stödja gemenskapsledda initiativ när det gäller alla dess olika program, särskilt i missgynnade områden, och anger ^>ckså införandet av nya initiativ och planer, såsom initiativet Befolkningsgrupper. Programmen 1-5 är helt och hållet gemenskapsledda till sin natur, medan program 6 och 7 innehåller betydande delar gemenskapslett stöd. Dessa program stod för 84 % av fondens åtaganden under perioden. lägger vid att Program eller initiativ 1 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Samhällsekonomisk förnyelse och särskilda projekt Befolkningsgrupper Landsbygdsutveckling Bredare perspektiv Flaggskeppsprojekt Affärsverksamhet Utveckling i stadsområden Turism Vetenskap och teknik Åtaganden milj. pund 10 416 4 874 5 401 8 720 7 260 11299 9 107 8 321 2 734 ~ TOTALT ~ 68 132 Härutöver finns ett initiativ för aktivering av befolkningsgrupperna som är inriktat i de mest missgynnade social utslagning dels på problemet med befolkningsgrupperna, dels på ett antal investeringsbolag som har upprättats i Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland. 12 Även om förteckningen bara innehåller ett program som uttryckligen betecknas gälla befolkningsgrupperna, ger detta enligt kommissionens uppfattning inte en sann bild av omfattningen av fondens verksamhet och dess betydelse för försoningen. Alla fondens program eftersträvar samma mål att främja försoning genom ekonomiska och sociala framsteg på så sätt att företrädare från delade samhällen ges möjlighet att delta och hjälpa sig själva. Den grundläggande principen i fondens arbete kan grovt sammanfattas enligt följande: Ökad kontakt mellan medlemmar i befolkningsgrupper som står i motsättning till varandra är viktigt för att bortskaffa fördomar men är inte tillräckligt i sig för att försona eller integrera befolkningsgrupperna. Vad som krävs är en gemensam strävan mot gemensamma mål och intressen. Det samarbete som detta innebär leder till att förtroendet ökar och att det skapas en känsla av jämlik status mellan de olika gruppemas företrädare. Gränsöverskridande aspekter Kommissionen har med tillfredsställelse konstaterat att fonden faktiskt tillämpar den princip som innebär att arbete för ekonomisk utveckling, särskilt på lokal nivå, genomförs av organisationer som företräder båda befolkningsgrupperna. Effekten märks särskilt vid statliga organ och enheter på båda sidor om gränsen. Tidigare hade det vanligen bara förekommit fa fall av löpande samarbete mellan de två statliga administrationerna på ön. Kommissionens bedömning, som bygger på regelbundna observationer på platsen, är att fonden har haft avgörande betydelse när det gäller att förändra denna situation genom att bidra till utvecklingen av nätverk med arbetsförbindelser mellan tjänstemän inom offentlig förvaltning i båda delarna av ön, som deltar i förvaltning och genomförande av fond-stödda projekt. Betydelsen av denna utveckling för ön Irlands framtid och för förbindelserna mellan mellan de två medlemsstaterna går knappast att överskatta. Konkreta exempel på nyskapande gränsöverskridande program är - gemensam marknadsföring utomlands av irländska produkter, - gemensamma utbildningsprogram inom ramen för programmen Affärsverksamhet och Bredare perspektiv, - gemensam marknadsföring av ön Irland som turistmål, och - gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt med deltagande av universitet i Nordirland och Republiken Irland. Det måste emellertid sägas att en stor del av de gränsöverskridande projekt som fonden har stött har varit inriktade på samarbete mellan regeringsorgan eller yrkesorganisationer. Antalet befolkningsgruppsbaserade gränsöverskridande projekt som har fått bidrag från fonden är relativt sett mindre. Problemet att finna en tillfredsställande arbetsmodell för gränsöverskridande projekt, särskilt på lång sikt, har mött strukturfonderna också i andra delar av Europa. 13 Samarbete mellan befolkningsgrupperna Även om inte siffror kan återspegla vikten av arbetet för försoning och brobyggande, är antalet befolkningsgruppsöverskridande grupper som skapats som ett direkt resultat av fonden en indikation (jfr tabellen under 2. 2. 1 nedan). Till kommissionens tillfredsställelse ägnar fonden särskild uppmärksamhet åt att befolkningsgrupperna är företrädda på ett balanserat sätt i dessa grupper och tillhandahåller ingen finansiering om den anser att detta krav inte är uppfyllt. En studie som utförts av oberoende konsulter visade att fler än 7600 personer var direkt eller indirekt inblandade i denna verksamhet i slutet av år 1996. De protestantiska grupperna var inledningsvis tveksamma till att ansöka hos fonden, som uppfattades följa en politisk plan, men denna situation hade förändrats klart år 1995. 1 vissa områden har den faktiskt ersatts av en vilja från befolkningsgruppernas ledare att "komma ikapp" grupper som dragit fördel av fondprogrammen. Detta innebär ofta samarbete med befolkningsgrupper som uppfattas som i grunden nationalistiska, ett resultat som enligt kommissionen tydligt visar i vilken utsträckning fonden lyckas få samarbetet mellan befolkningsgrupperna att bli accepterat i grupperingar där detta skulle ha varit otänkbart bara för några år sedan. Detta måste räknas som ett av fondens viktigaste bidrag till försoningsprocessen, då den har lyckats bidra till skapandet av grundläggande strukturer för samarbete mellan befolkningsgrupperna när offentliga organ inte längre förmådde detta. Missgynnade områden Fonden verkar genom program-team som under styrelsens ledning stödjer sig på den sakkunskap och de administrativa strukturer som krävs för att genomföra programmen i praktiken. Regionalt baserade utvecklingskonsulter fungerar som länk mellan fonden och lokala grupper. De spelar en särskilt viktig roll när det gäller att bistå lokalsamhällen med ansökningar om stöd och med att utveckla och genomföra deras planer, och har därför bidragit med en viktig förbättring av den lokala utvecklingskapaciteten i de mest missgynnade samhällena. Initiativet Missgynnade områden är fondens största enskilda underprogram. Egentligen är dock alla fondens program mer eller mindre utformade till förmån för missgynnade områden. Additionalitet Det är som bekant svårt att lägga fram definitiva bevis på förekomsten eller avsaknaden av additionalitet. Det har förekommit fall där kommissionens observatör i styrelsen har uttryckt reservationer i samband med förslag till utgifter, när projektet i fråga bedömdes vara en fråga för nationella regeringar snarare än för fonden. Som helhet har dock stimulans- eller hävstångseffekt som gör att mottagare av fondens stöd kan få tillgång till även till annat stöd (jfr tabell under 2. 1 nedan). fonden uppenbarligen en viktig 14 2. UTVÄRDERING AV INTERNATIONELLA FONDEN FÖR IRLANDS ARBETE 2. 1 Hävstångseffekt på andra fonder Fondens förmåga att få andra fonder att stödja sin verksamhet skiftar mellan olika program, vilket återspeglar i vilken grad mottagarna av stöd från Fonden kan få tillgång till annan finansiering. "Hävstångskvoten" är lägre för program för samarbete mellan befolkningsgrupperna, där det finns begränsat eller inget incitament för att attrahera privat finansiering. Program eller initiativ Samhällsekonomisk förnyelse och särskilda projekt Initiativet Befolkningsgrupper Landsbygdsutveckling Bredare perspektiv Flaggskeppsprojekt Affärsverksamhet Utveckling i stadsområden Turism Vetenskap och teknik Fondens åtaganden milj. pund Andra fonder milj. pund 10416 8 866 4 874 5 401 8 720 7 260 11 299 9 107 8 321 2 734 3 318 8 629 8 721 23 889 15 895 25 309 28 289 2 876 TOTALT 68 132 125 792 "Hävstångs kvot" (l:x) 0. 851 0. 681 1. 598 1. 000 3. 290 1. 407 2. 779 3. 400 1. 052 1. 846 Tabellen visar att den genomsnittliga "hävstångskvot" som fonden uppnått för de viktigare programmen och initiativen under perioden oktober 1994 till december 1996 var ungefar 1,8. Fondens åtagande på 68 132 miljoner pund har resulterat i en total investeringspotential, till stor del koncentrerad till de utvalda missgynnade områdena, på 193 920 miljoner pund. 2. 2 Fondens verksamhet för kontakter, dialog och försoning Detta avsnitt innehåller en kvantitativ analys av fondens bidrag till kontakter, dialog och försoning under perioden mellan oktober 1994 och december 1996, och ackumulerat. 2. 2. 1 Antal grupper En indikator på verksamheten är antalet befokningsgruppsöverskridande eller gränsöverskridande grupper som varit föremål för stimulansåtgärder. Tabellen nedan anger antalet befolkningsgruppsöverskridande grupper som bildats till följd av fondens interventioner enligt de viktigaste program- eller initiativrubrikerna. Fonden ser särskilt till att det finns en balanserad representation av de berörda befolkningsgrupperna i respektive grupp och betalar inte ut något stöd om den anser att detta krav inte är uppfyllt. 15 Antal befolkningsgrupps- eller gränsöverskridande grupper oktober 1994 - december 1996 och ackumulerat Program eller initiativ och förnyelse Samhällsekonomisk särskilda projekt Vidare perspektiv Lokala kontor för affärsverksamhet Andra utvecklingsorgan baserade på samarbete mellan befolkningsgrupperna Grupper gränsöverskridande vetenskapligt och tekniskt samarbete projekt eller för Nya grupper under perioden 39 Totalt antal grupper 171 79 15 58 7 198 301 52 92 23 639 Totalt Över 7 600 personer deltar direkt och kontinuerligt i dessa gruppers styrelser eller styrkommittéer, och bidrar med erfarenheter av praktiskt samarbete över traditionella skiljelinjer mellan befolkningsgrupper i Nordirland och över gränsen. Av dessa deltog omkring 1 600 direkt i grupper som för första gången uppbar stöd från fonden mellan oktober 1994 och december 1996. 2. 2. 2 Mottagare av stöd inom ramen för programmen Förutom dem som deltar direkt i förvaltning och ledning av denna befolkningsgrupps- eller gränsöverskridande verksamhet, kan en vidare grupp ses som direkt gynnade av den verksamhet som stimulerats. Tabellen nedan innehåller några belysande beräkningar av antalet inblandade efter huvudtyperna av grupper. 16 Antal mottagare av stöd inom ramen för initiativen: oktober 1994 - december 1996 och ackumulerat Typ av grupp - Lokala kontor för affärsverksamhet Stödmottagare inom ramen nya initiativ som mottog stöd för första gången under perioden 456 (kontorshyresgäster, etc. ) - Programmet Vidare (programdeltagare) perspektiv 2 165 - Planen för samhällsekonomisk lokala i (deltagare förnyelse åtgärder) - Vetenskap och teknik (forskare, etc. ) - Företag som deltar i utvecklings- och över (t. ex. Acumen, Plato, marknadsföringsprojekt gränsen CBI/IBEC etc. ) Totalt J 1 164 53 489 Totalt antal för mottagare av stöd 2 956 7 555 2 893 533 1515 4 327 15 452 Uppgifterna visar att fonden fortsätter att fokusera på missgynnade områden och befolkningsgrupper i svårigheter samt att stödja kontakter och dialog. 2. 3 Oberoende utvärderingar av fondens inverkan Styrelsen och observatörer har eftersträvat oberoende rådgivning och utvärdering av fondens inverkan. Ett antal utvärderingar av vissa planer och program har beställts. Den stora sammanfattande utvärderingen av fondens inverkan och konsultföretaget KPMG under 1994 och 1995. internationella redovisnings- genomfördes av det 2. 3. 1 KPMG:s rapport I KPMG:s rapport7 granskades fondens arbete från starten fram till september 1994. Företaget utförde en kvalitativ bedömning av fondens bidrag till kontakter, dialog och försoning samt en kvantitativ bedömning av fondens bidrag till att skapa arbeten genom att betrakta nya arbetstillfällen som en indikation på ekonomiska och sociala framsteg. The International Fund for Ireland, Contribution to Contact, Dialogue and Reconciliation and to the Creation of Employment, KPMG Belfast, May 1995. 17 Enligt rapporten finns starka samband mellan fondens två målsättningar - ekonomiska och sociala framsteg samt kontakter, dialog och försoning - särskilt eftersom fonden har valt att fullfölja den senare målsättningen särskilt genom ekonomisk förnyelse på befolkningsgruppsöverskridande och gränsöverskridande basis. Även om merparten av den finansiering som fonden tillhandahåller har fördelats till vad som i vid bemärkelse skulle kunna beskrivas som ekonomiska projekt, är frågan om försoning kärnan i fondens verksamhet. I rapporten identifierades följande "enkla indikatorer" på omfattningen av fondens interventioner under perioden fram till september 1994: • 16 645 arbeten hade skapats i projekt som stötts av fonden fram till september arbeten och byggnadsarbeten hade uppstått ur projekt som fonden gett stöd till. 1994 och ytterligare 7 142 indirekta Utbildning av personal hade givits vid 37 lokala företagskontor som verkar på 46 platser i Nordirland, vart och ett under ledning av en styrelse med företrädare för befolkningsgrupperna 441 organisationer hade fått hjälp med att främja sociala och ekonomiska framsteg och över 5 700 företrädare för befolkningsgrupperna deltog i den dagliga ledningen och förvaltningen av dessa. Stödet till affärsförbindelser mellan Irlands två delar berörde över 1 000 företag. • Över 5000 personer deltog i Bredare perspektiv-programmen som är särskilt inriktade på unga arbetslösa personer dels från de mest missgynnade protestantiska och katolska samhällena i Nordirland, dels från missgynnade områden i Republiken Irland. Över 263 miljoner pund hade fördelats sedan 1987. • Ytterligare stöd på över 450 miljoner pund hade utgått från andra fonder, vilket ger sammanlagda investeringar på över 700 miljoner pund som till stor del användes i regionens mest missgynnade områden. Därutöver fann man att fonden hade utvecklat en synergiskapande förbindelse med strukturfonderna, som medförde att de mest missgynnade samhällena kunde ta del av strukturfondernas stöd genom att bidra med den kompletterande finansiering som krävs. Fonden hade också medverkat till att bygga upp ett löpande samarbete mellan regeringarna i Belfast och Dublin (kommissionen såg till att det kombinerade stödet från fonden och strukturfonderna inte översteg EU:s tak för finansiering). Fler än 20 besök och intervjuer av ingående karaktär har genomförts för att undersöka en rad fondstödda projekts inverkan på kontakter, dialog och försoning. Flera grupper pekade på vikten av att fondens bidrag såsom ett 18 slags startkapital gjort det möjligt att kontakta andra finansieringskällor med större tillförsikt. I rapporten framkom att fonden i sitt arbete för kontakter, dialog och försoning betonade samarbete på lokal nivå för att uppnå gemensamma resultat eller målsättningar, och att den tenderar att se sådant samarbete både som en förutsättning för stöd och som ett viktigt resultat i sig av det projekt som far stöd, eftersom det främjar kontakter, förtroende och förståelse vidare mellan samarbetsprojekt av befolkningsgruppsöverskridande karaktär. Fondens arbetssätt är i grunden ett exempel på vad som har kallats "Two Track Diplomacy", ett begrepp som betyder att ekonomiska framsteg ger både ett incitament och ett högre mål vad gäller att bygga förbindelser mellan två samhällen som har fjärmats från varandra. språngbräda samhällena fungerar som och för i september 1994 Fondens beräkningar av dess egen betydelse för att skapa arbeten har också granskats. Det verkliga antalet arbeten på platsen i fondstödda projekt uppgick till multiplikatoreffekter och det genomsnittliga antalet direkta arbeten i byggnadsprojekt som stöds av fonden ökar antalet direkt anställda i projekten avsevärt. Dessa effekter inräknade, ökar det totala antalet anställningar som står i samband med fonden till 23 787. till 16 645. Om man tar hänsyn Den genomsnittliga kostnaden per arbete som skapats genom fonden beräknades till 8 700 pund. En justering till kostnaden per arbete och år med olika antaganden om längden på fondstödda arbeten ledde till beräkningar av kostnaden per arbete och år för fonden på mellan 1200 och 2900 pund. Med hänsyn till onödig belastning och lokala undanträngningseffekter beräknades den genomsnittliga kostnaden per fondstött arbete och år till mellan 2700 och 6200 pund beroende den antagna längden på arbetet. Fonden har varit en påtaglig resurs när det gäller att främja kontakter, dialog och försoning mellan befolkningsgrupperna i Nordirland, mellan Nordirland och Republiken Irland samt att skapa arbeten. Den har en särskild ställning och roll som innebär att den har kunnat stödja en mängd olika projekt, av vilka de förbindelser mellan av innehåller befolkningsgrupperna och ekonomiska målsättningar. en blandning flesta Sammantaget var utvärderingsresultaten för fonden därför mycket positiva. Betydelsefulla och utmärkande bidrag hade åstadkommits vad gäller kontakter, dialog och försoning. Dessutom hade nya samarbetsmodeller utvecklats och ett betydande antal nya arbeten skapats till rimliga kostnader. Fondens resultat under en period av spänningar mellan befolkningsgrupperna och gränsöverskridande terrorism ansågs mycket förtjänstfulla. 19 2. 3. 2 Brittisk-irländska interparlamentariska organet En kommitté inom det Brittisk-irländska interparlamentariska organet lade fram en rapport om Internationella fonden för Irland i april 19968. Kommittén inhämtade skriftlig och muntlig bevisning från en mängd personer och besökte ett antal projekt som stöds av fonden. Kommitténs rapport rörde delvis vissa politiska frågor om alternativ fördelning av fondens medel, men kommittén drog också flera viktiga slutsatser om fondens inverkan. Några av huvudpunkterna i kommitténs rapport rörde följande: • Fonden vänder sig både till unionist- och nationalisttraditioner i Nordirland och utnyttjas i allt större utsträckning av båda. I programmen av deltagande inslag stora finns befolkningsgrupperna. fördelar delas och där • De affarsfrämjande åtgärder mellan norra och södra Irland som Fonden stött har varit till praktisk nytta för affärslivet och kommittén ansåg att det fanns mer utrymme för storskaliga gränsöverskridande projekt av denna typ. • Även om fondens resurser är ganska små i makro-ekonomiska termer (t. ex. jämfört med de två regeringarnas eller EU:s utgifter), utgör de en betydande del av utgifterna för utveckling och eftersom stödet huvudsakligen är riktat till missgynnade områden, är dess effekter i sådana områden av stor betydelse. • På grundval av de bevis som lagts fram för kommittén, ansåg den att sysselsättning har varit mycket fondens arbete tillfredsställande och gett mer för de satsade pengarna än vad som kunde förväntas. för att skapa • Fondens förmåga att generera från annat håll, ge stimulansinvesteringar och tillhandahålla startfinansiering för initiativ är en av dess stora fördelar, som återspeglar flexibilitet och ett okomplicerat förhållningssätt gentemot projekt. Kommittén efterfrågade ännu större tonvikt på sådana projekt i framtiden. finansiering Kommitténs allmänna slutsats och rekommendation löd som följer: Kommittén imponerades av arbetet och resultaten inom Internationella fonden för Irland och den unika och särpräglade roll den har skapat sig när det gäller att främja försoning och förnyelse i regionen. Kommittén vill uppmuntra de två regeringarna och bidragsgivarna att fortsätta stödja fonden. 9 8 Brittisk-irländska interparlamentariska organet; Report from Committee C on Economic and Social Affairs on the International Fund for Ireland; nr 42, april 1996. Punkt 7. 14. 9 20 2. 4 Fördelning av fondens medel Fonden har klart velat prioritera projekt i de mest missgynnade områdena. Denna målsättning visar sig i driften av fondens standardprogram och genom en rad särskilda initiativ helt inriktade på de mest missgynnade områdena. Beräkningar visar att fram till idag har omkring 70 % av fondens åtaganden gått till dessa områden. 2. 5 Fondens inverkan på sysselsättningen fram till september 1995 Genom att använda samma antaganden om förhållandet mellan verklig och möjlig sysselsättning som skapats genom tidigare undersökningar (siffror för perioden fram till september 1996 kommer att bli tillgängliga under 1997) beräknas den direkta sysselsättning som genererats av de 405 fondstödda projekten uppgå till 1 331 arbeten. Inklusive indirekta arbeten (baserade på tidigare beräknade multiplikatoreffekter), uppgår den beräknade totala sysselsättning som genererats under 1994 - 95 genom fondstödda projekt till 1 826 arbeten. Den ackumulerade totala sysselsättning som genererats av fonden från starten till september 1995 beräknas uppgå till 17 976 arbeten över en nioårsperiod. till 25 584 arbeten. ökar denna Inklusive indirekta effekter siffra Totalt beräknas därför fondstödda projekt sedan starten 1986 - 87 och fram till 1994 - 95 ha skapat 25 584 arbeten. Kommissionen kommer att få vidare uppdateringar av fondens effekt på sysselsättningen för budgetåret 1995 - 96 i vederbörlig ordning. Fonden har fortsatt sin intensiva verksamhet under denna period, och tillhandahöll exempelvis stöd motsvarande 33,3 miljoner pund till 327 projekt med ett sammanlagt värde på över 90,3 miljoner pund under perioden oktober 1995 till december 1996. Den vidare uppdateringen av fondens effekt på sysselsättningen kommer därför förmodligen att visa ännu gynnsammare siffror till följd av de ytterligare projekt som fick stöd under perioden. 3. KOMMISSIONENS SLUTSATSER Kommissionens slutsatser om fondens inverkan och behovet av fortsatt stöd till fonden från EU-källor baseras på • indikatorer på verksamheten som fonden tillhandahållit, som visar att den har en eller mellan viktig befolkningsgrupperna samt på den ekonomiska förnyelsen i Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland, företas över gränsen på projekt effekt som • de oberoende undersökningar som genomförts rörande fondens verksamhet, och 21 • de synergiskapande förbindelser som byggts upp mellan den verksamhet som erhåller stöd från fonden och strukturfondernas verksamhet i Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland, varigenom den utvecklingskapacitet som skapats genom fonden kan inriktas på särskilt missgynnade eller på annat sätt åsidosatta samhällen och förbereda och rusta dem för deltagande i projekt som stöds av strukturfonderna. av roll spelar en viktig i utvecklingen samarbetet mellan Fonden befolkningsgrupperna samt mellan Nordirland och angränsande grevskap. Den har visat att den kan ringa in missgynnade områden och generera självbärande ekonomisk verksamhet i de socialt mest åsidosatta områdena i Nordirland och angränsande grevskap. Fonden genererar i hög grad även tillskott av offentliga och privata medel genom sin finansiering. Om fonden inte kunde bidra till projekt i dessa missgynnade områden, skulle de sannolikt inte kunna få in bidrag från privat och offentlig sektor. Förvaltningen av fonden har krävt ett fortsatt nära samarbete mellan regeringarna i Belfast och Dublin. Detta har skapat ett fast nätverk av kontakter på olika nivåer som har varit värdefulla exempelvis när det gäller utvecklingen av Interreg Il-programmet för Nordirland och Irland samt särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland. Fonden har varit effektiv i att lotsa fram nya idéer som därefter i många fall har kunnat komma i anspråk för stöd från traditionella offentliga källor. Fonden har velat prioritera områdena med de största behoven och beräkningar har visat att till dags dato har omkring 70 % av fondens medel använts för de mest missgynnade områdena. Kommissionen sluter sig till att Internationella fonden för Irland har nått avsevärd framgång när det gäller att uppnå de målsättningar som fastslås i den egna stadgan och i rådets förordning (EG) nr 2687/94. Fonden har varit bland de första att tillämpa en modell som innebär att förbindelserna mellan befolkningsgrupper riktade ekonomiska utvecklingsprojekt. Denna modell har visat sig framgångsrik i de flesta områden och har till metoder som nu används av vissa av strukturfondernas initiativ i området. förbättras genom särskilt inspirerat Fonden har en mycket viktig position vad gäller stödet till återhämtning för ett område i unionen som varit drabbat av mycket speciella problem. Sist men inte minst har fondens arbete spelat en avgörande roll för att stödja fredsprocessen i Nordirland. I konsekvens med detta rekommenderar kommissionen fortsatt stöd till fondens arbete i ytterligare två år (1998 och 1999). En rapport som motsvarar den föreliggande skall sedan utarbetas till april 1999. Den skall innehålla en utvärdering av fondens fortsatta inverkan och en bedömning av behovet av ytterligare finansiering. 22 ISSN 1024-4506 KOM(97) 130 slutlig DOKUMENT SV il 01 Katalognummer : CB-CO97-130-SV-C ISBN 92-78-17819-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: 97/250/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä maaliskuuta 1997, Itävallan esittämän naudan tarttuvan trinotrakeiitin (IBR) hävittämisohjelman hyväksymisestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Austria
action programme
animal disease
cattle
health control
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print


title: 97/248/EZ: Odluka Komisije od 25. ožujka 1997. o načelnom priznavanju cjelovitosti dokumentacije dostavljene na detaljno razmatranje s ciljem mogućeg uvrštenja pseudomonas klororafisa u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište  Tekst značajan za EGP

eurovoc_concepts:
marketing
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
plant health legislation
plant health product

text: L_1997098HR. 01001501. xml 03/Sv. 002 HR Službeni list Europske unije 54 31997D0248 L 098/15 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 25. 03. 1997. ODLUKA KOMISIJE od 25. ožujka 1997. o načelnom priznavanju cjelovitosti dokumentacije dostavljene na detaljno razmatranje s ciljem mogućeg uvrštenja pseudomonas klororafisa u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (Tekst značajan za EGP) (97/248/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 96/68/EZ (2), a posebno njezin članak 6. stavak 3. , budući da se Direktivom Vijeća 91/414/EEZ predviđa proširenje popisa aktivnih tvari odobrenog za korištenje u pesticidima u Zajednici; budući da je Svenska Lantmännen 15. prosinca 1994. švedskim nadležnim tijelima dostavio dokumentaciju s ciljem uvrštenja aktivne tvari pseudomonas klororafis u Prilog I. Direktivi; budući da su švedska nadležna tijela obavijestila Komisiju o rezultatima prvog razmatranja cjelovitosti dokumentacije u vezi s traženim podacima i informacijama predviđenima Prilogom II. i, za najmanje jedno sredstvo za zaštitu bilja koje sadrži dotičnu aktivnu tvar, Prilogom III. Direktivi; budući da je stoga, u skladu s odredbama članka 6. stavka 2. , podnositelj zahtjeva dokumentaciju dostavio Komisiji i ostalim državama članicama; budući da je dokumentacija upućena Stalnom odboru za biljno zdravstvo na sastanku njegove radne skupine za zakonodavstvo održanom 20. ožujka 1996. ; budući da se u članku 6. stavku 3. Direktive traži potvrda na razini Zajednice da se dokumentacija može smatrati u načelu zadovoljavajućom što se tiče zahtjeva za podacima i informacijama predviđenih Prilogom II. i, za najmanje jedno sredstvo za zaštitu bilja koje sadrži dotičnu aktivnu tvar, Prilogom III. Direktivi; budući da je takva potvrda potrebna kako bi se nastavilo detaljno razmatranje dokumentacije kao i da bi se državama članicama otvorila mogućnost davanja privremenih odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže tu aktivnu tvar poštujući uvjete iz članka 8. stavka 1. Direktive, a posebno uvjeta da se izvrši detaljna procjena aktivne tvari i sredstava za zaštitu bilja u vezi sa zahtjevima iz Direktive; budući da takva Odluka ne dovodi u pitanje traženje daljnjih podataka ili informacija od podnositelja zahtjeva ako se tijekom detaljnog razmatranja pokaže da su takve informacije i podaci potrebni radi donošenja odluke; budući da se među državama članicama i Komisijom podrazumijeva da će Švedska nastaviti detaljno razmatranje dokumentacije što je prije moguće, a najkasnije u roku od jedne godine, izvijestiti Komisiju o zaključcima tog razmatranja uz koje će dostaviti eventualne preporuke za uvrštavanje ili neuvrštavanje i sve ostale uvjete s tim u vezi; budući da će se po primitku tog izvješća detaljno razmatranje nastaviti uz ekspertizu svih država članica u okviru Stalnog odbora za biljno zdravstvo; budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo, DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. Dokumentacija koju je Svenska Lantmännen dostavio Komisiji i državama članicama s ciljem uvrštenja pseudomonas klororafisa kao aktivne tvari u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ i koja je upućena Stalnom odboru za biljno zdravstvo 20. ožujka 1996. , smatra se da načelno zadovoljava zahtjeve u pogledu podataka i informacija predviđenih u Prilogu II. i, za sredstvo za zaštitu bilja koje sadrži dotičnu aktivnu tvar, u Prilogu III. Direktivi. Članak 2. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 25. ožujka 1997. Za Komisiju Franz FISCHLER Član Komisije (1)  SL L 230, 19. 8. 1991. , str. 1. (2)  SL L 277, 30. 10. 1996. , str. 25


title: 97/198/CE: Decisão da Comissão de 25 de Março de 1997 que estabelece as condições de sanidade animal e a certificação veterinária para a importação de proteínas animais transformadas a partir de certos países terceiros que utilizam sistemas alternativos de tratamento térmico e que altera a Decisão 94/344/CE (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
animal protein
health certificate
health control
import
third country