title: Forslag til Rådets forordning (EF) om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER a^it it it it it it it it frit Bruxelles, den 25. 03. 1997 KOM(97) 130 endelig udg. 97/0116 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland Den Internationale Fond for Irland Evalueringsrapport udarbejdet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2687/94 (forelagt af Kommissionen) h, < •V if W¥ 1-r. k I », ti^s. ,'*< 1 > ? i • -4, ,, W' *, BEGRUNDELSE Den Internationale Fond for Irland blev oprettet i 1986 med det formål at bidrage til arbejdet i henhold til artikel 10, stk. a, i den engelsk-irske aftale af 15. november 1985, hvori det fastsættes, "at de to regeringer skal fremme den økonomiske og sociale udvikling i begge dele af Irland, som har været hårdest ramt af konsekvenserne af de seneste års ustabile forhold, og at de skal undersøge mulighederne for at sikre international støtte til dette arbejde ". i de områder Formålet med Fonden er at øge de økonomiske og sociale fremskridt og at fremme kontakten, dialogen og forsoningen mellem nationalister og unionister i hele Irland. I erkendelse af at der var et sammenf!ild mellem Fondens formål og EF's egne mål, ønskede EF at støtte initiativet i praksis. Fra 1989 til 1995 skete dette i form af et årligt bidrag på 15 mio ECU, som var opført i budgettet, og som blev gennemført af Kommissionen. Siden begyndelsen af 1989 har Kommissionen deltaget som observatør i bestyrelsens møder, og den har således været i stand til at følge arbejdets forløb i Fonden. Kommissionen har hele tiden understreget, at Fællesskabets bidrag først og fremmest skulle anvendes til projekter på tværs af de to befolkningsgrupper og herigennem være med til at fremme dialogen og forsoningen, og at det skulle have en reel supplerende virkning i de pågældende områder, dvs. at det ikke måtte anvendes som erstatning for andre offentlige eller private midler. Fonden er et praktisk eksempel på et positivt engelsk-irsk samarbejde om at fremme forsoningen mellem de to befolkningsgrupper og styrke den økonomiske og sociale udvikling. Fonden har, siden den blev grundlagt, støttet ca. 3 500 projekter til fordel for begge befolkningsgrupper. Den fælles erklæring, som den irske premierminister Albert Reynolds og den britiske premierminister John Major afgav den 14. december 1993, har pustet nyt liv i fredsprocessen. Kommissionen hilste dette initiativ velkomment i en erklæring af 16. december 1993 og understregede, at freden var forbundet med mange sociale og økonomiske fordele for området, de berørte medlemsstater og Den Europæiske Union som helhed, og den gav udtryk for, at den ønskede at yde praktisk støtte til fredsprocessen. Den fælles erklæring blev ligeledes hilst velkommen i en erklæring fra Rådet (almindelige anliggender) af 20. december 1993. Den 31. oktober 1994 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2687/94 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland i 1995, 1996 og 1997. 1 disse tre år er der i forbindelse med den årlige budgetprocedure blevet afsat 20 mio ECU. I overensstemmelse med artikel 3 i denne forordning er der en gang om året blevet udarbejdet en redegørelse for Fondens aktiviteter og en liste over de projekter, der har modtaget støtte, samt foretaget en evaluering af støttens art og virkning, navnlig sammenholdt med Fondens målsætninger og de kriterier, der er fastlagt i artikel 2, stk. 1 og 2. I overensstemmelse med artikel 5 i forordningen har Kommissionen udarbejdet en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af behovet for fortsatte bidrag efter 1997. På baggrund af disse vurderinger og Kommissionens løbende tilsyn med fondens aktiviteter anbefales det, uanset de store midler, der ydes til hele øen Irland gennem Fællesskabets strukturfonde, og den store indsats, der ydes i forbindelse med det særlige program for fred og forsoning i Nordirland, at fortsætte de finansielle bidrag til Den Internationale Fond, idet det er et effektivt supplement til Fællesskabets øvrige støtte til fredsprocessen. I betragtning af at den nuværende ordning den 31. december 1997, foreslås det, at Rådet vedtager den vedlagte forordning. for Fællesskabets bidrag udløber Med henvisning til de eksisterende finansieringsmuligheder og behovet for en forbedring af situationen i området, som stadig er ustabil, foreslås det, at støtten begrænses til to år. Efter Kommissionens opfattelse bør det årlige bidrag i 1998 og 1999 fastsættes til 17 mio ECU. Kommissionen vil senest den 1. april 1999 vurdere fondens aktiviteter og behovet for yderligere støtte. Herudover foreslås det, at bidraget skal være forbundet med følgende betingelser: projekter med stor betydning for forsoningen, og som gennemføres på tværs af befolkningsgrupperne, skal prioriteres det skal sikres, at bidraget har en reel supplerende virkning i de berørte områder, og det må derfor ikke fungere som erstatning for andre offentlige eller private midler. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommis^ ^nen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og ud fra følgende betragtninger; Programmerne under Den Internationale Fond for Irland, i det følgende benævnt 'Tonden", fremmer samarbejdet på tværs af grænserne og befolkningsgrupperne og medvirker dermed til at fremme dialogen og forsoningen mellem nationalister og unionister, Den Internationale Fond for Irland er et eksempel på et vellykket engelsk-irsk samarbejde med henblik på at fremme forsoningen mellem de to befolkningsgrupper og øge den økonomiske og sociale udvikling, der er årligt blevet bevilget 15 mio ECU over fællesskabsbudgettet fra 1989 til 1995 til støtte for projekter gennemført af Den Internationale Fond for Irland med en reel supplerende virkning for de berørte områder, i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2687/94 af 31. oktober 1994 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland3 blev der for 1995, 1996 og 1997 for hvert af disse år i forbindelse med budgetproceduren afsat 20 mio ECU; de vurderinger, der er blevet foretaget i henhold til artikel 3 og 5 i forordning (EF) nr. 2687/94, har bekræftet, at Fællesskabets bidrag er blevet anvendt i overensstemmelse med målsætningerne for Den Internationale Fond for Irland og de kriterier, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 1 og 2; forordning (EF) nr. 2687/94 anvendes indtil den 31. december 1997; fredsprocessen i Nordirland kræver, at fællesskabsstøtten fortsætter efter denne dato; Kommissionen vedtog den 28. juli 1995 en beslutning om strukturfondsstøtte til det særlige program for fred og forsoning i Nordirland og de irske counties i grænseområdet; 1 EFTnr. C. 2 Udtalelse afgivet den 3 EFTnr. L 286 af 5. 11. 1994. s. 5. Fonden skal først og fremmest anvende fællesskabsbidraget til projekter, der er i overensstemmelse med de aktiviteter, der finansieres af det særlige program for fred og forsoning; denne støtte bør have form af finansielle bidrag i yderligere to år, inden den 1. april 1999 bør der foretages en vurdering af Fondens resultater og behovet for yderligere støtte; det anslås, at der til Fællesskabets bidrag til Den Internationale Fond for Irland i 1998 og 1999 hvert år er brug for 17 mio ECU i løbende priser; støtten bør bidrage til at styrke solidariteten mellem medlemsstaterne og deres befolkninger; traktaten indeholder ikke anden hjemmel for vedtagelsen af denne forordning end artikel 235 - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der ydes for hvert af årene 1998 og 1999 et årligt bidrag til Den Internationale Fond for Irland, i det følgende benævnt Fonden. Bidragets størrelse fastsættes i forbindelse med den årlige budgetprocedure. Artikel 2 Fonden skal først og fremmest benytte bidraget til projekter, der gennemføres på tværs af grænsen og de to befolkningsgrupper, herunder især projekter, der er i overensstemmelse med målsætningerne for det særlige støtteprogram for fred og forsoning. Bidraget skal anvendes på en sådan måde, at det får en reel supplerende virkning i de pågældende områder og bør derfor ikke træde i stedet for andre offentlige eller private midler. En repræsentant for Kommissionen deltager i fondsbestyrelsens møder som observatør. Kommissionen forvalter bidragene. Artikel 3 Kommissionen forelægger senest den 1. april 1999 en beretning for budgetmyndigheden, der bl. a. skal omfatte: en redegørelse for Fondens virksomhed en liste over projekter, der har modtaget støtte en evaluering af støttens art og virkning sammenholdt med bl. a. Fondens målsætninger og de kriterier, der er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2 et bilag indeholdende resultaterne af de undersøgelser og den kontrol, som Kommissionens repræsentant eller dens befuldmægtigede har gennemført. Det årlige bidrag udbetales i to dele på følgende måde Artikel 4 a) b) et forskud på 80% udbetales, efter at formanden for Fondens bestyrelse har underskrevet Kommissionens standardkontrakt i forbindelse med støtte og har forpligtet sig til at anvende bidr- jet i overensstemmelse med artikel 2, og efter at Kommissionen har modtaget og godkendt modtagerens årsberetning om aktiviteterne og de reviderede regnskaber for det foregående år de resterende 20% udbetales, efter at Kommissionen har modtaget og godkendt modtagerens årsberetning om aktiviteterne og de reviderede regnskaber for det år, som fællesskabsbidraget blev ydet for. Artikel 5 Inden den 1. april 1999 forelægger Kommissionen en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af, om det fortsat er nødvendigt at yde bidrag efter 1999. Artikel 6 Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1998. Den anvendes indtil den 31. december 1999 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstater. i alle Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE BIDRAG FRA FÆLLESSKABET TIL DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND BUDGETPOST: B2-604 RETSGRUNDLAG: Udkast til forslag til Rådets forordning på grundlag af artikel 235 2 3. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1. Foranstaltningens generelle formål: fremme af kontakt, dialog og forsoning mellem nationalister og unionister i hele Irland gennem økonomisk og social udv kling i de to befolkningsgrupper 4. 2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/forny else: 1998, 1999 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE / INDTÆGTERNE 5. 1. Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2. Opdelte bevillinger 6. UDGIFTERNES ART Tilskud til tilskudsydere samfinansiering med andre offentlige og/eller private 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1. Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 7. 1. 1. Forfaldsplan ved forslag til en ny foranstaltning Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger 1998 17 17 1999 17 17 lait 34 34 mio ECU (i løbende priser) 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG: Kommissionen er repræsenteret i Fondens bestyrelse og den endelige udbetaling af det årlige bidrag finder først sted, når Fondens årsberetning og reviderede regnskaber er modtaget og godkendt. 9 SPECIFIKKE MÅL 9. 1. Ved hjælp af økonomiske og sociale fremskridt at fremme forsoningen mellem de to befolkningsgrupper i de områder i begge dele af Irland, der har været hårdest ramt af følgerne af de seneste års ustabile forhold 9. 2. Begrundelse for foranstaltningen I erkendelse af at Fondens målsætninger stemmer overens med dets egne mål, har Fællesskabet ydet støtte (15 mio ECU fra 1989 til 1994 og 20 mio ECU i årene 1995, 1996 og 1997). Ved fortsat at yde et bidrag i yderligere to år vil Fællesskabet klart tilkendegive, at det støtter fredsprocessen i Nordirland, som befinder sig på et meget kritisk ;,imkt. 9. 3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen Kommissionen vil føre ti!syn med Fondens aktiviteter gennem bestyrelsesarbejdet, hvor den fortsat vil være repræsenteret med en observatør. Den informeres om alle beslutningsforslag inden de forelægges Fondens bestyrelse. Tilsynet med de projekter, der modtager støtte, varetages desuden af det samme personale, som er ansvarligt for gennemførelsen af strukturfondspolitikken, hvorved man undgår overlapning. DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND Evalueringsrapport udarbejdet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2687/94 Indledning 1. 2. Baggrund Vurdering af Den Internationale Fond for Irlands arbejde 2. 1. Fremskaffelse af andre midler 2. 2. Fondens indsats med hensyn til kontakter, dialog og forsoning 2. 2. 1. Antal grupper 2. 2. 2. Programmernes støttemodtagere 2. 3. Uafhængige evalueringer af betydningen af Fonden 2. 3. 1. KPMG-rapporten 2. 3. 2. Det britisk-irske parlament sorgan 2. 4. Fordeling af Fondens midler 2. 5. Fondens betydning for beskæftigelsen indtil september 1995 3. Kommissionens konklusioner Bilag: Fondens årsberetninger for 1995 og 1996 11 12 14 14 14 15 16 16 17 19 19 20 20 N. B. : Alle beløb er angivet i pund. sterling fot at letter sammenligningen med tallene i Fondens årsberetninger. 10 Indledning Den Internationale Fond for Irland er oprettet ved traktat mellem regeringerne for Det Forenede Kongerige og Irland, og formålet er: "at øge den økonomiske og sociale udvikling og at fremme kontakten, dialogen og forsoningen mellem nationalister og unionister i hele Irland". Den Internationale Fond for Irland (IFI) blev oprettet i 1987. Den støttes med bidrag fra Den Europæiske Union, USA, Canada, New Zealand og Australien. Det første EU-bidrag blev ydet i 1989, og det udgør nu det største årlige enkeltbidrag til Den Internationale Fonds udviklingsbudget. I årene 1989-1994 beløb Fællesskabets bidrag sig til 15 mio ECU om året. Med Rådets forordning nr. 2687/94 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland blev der skabt en grundlag for EU's fortsatte bidrag til IFI's arbejdet. Det årlige bidrag for 1995, 1996 og 1997 blev hævet til 20 mio ECU. Ifølge forordningen skal Fællesskabets bidrag "først og fremmest benyttes til projekter, der gennemføres på tværs af grænsen og de to befolkningsgrupper" og "bidraget skal betyde, at der ydes en ekstraindsats i de pågældende områder, og må derfor ikke træde i stedet for en anden offentlig eller privat investering"4. Kommissionen skulle desuden i henhold til forordningen udarbejde en årsberetning om Den Internationale Fonds virksomhed5, og herudover skulle den fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af behovet for fortsat at yde bidrag efter 19976. Af tekniske grunde har man skønnet, at det vil være mest praktisk at slå de to regnskabsår sammen, bl. a. fordi de årsberetninger, som Fonden udarbejder (og som Kommissionen gennemgår i detaljer, inden de offentliggøres), indeholder omfattende oplysninger om projekterne og finansieringen, som der ikke er nogen grund til at gentage. Fondens årsberetning for 1995 er blevet offentliggjort, og 1996-beretningen offentliggøres inden længe. I nærværende rapport gennemgår Kommissionen IFF s aktiviteter og vurderer, om det fortsat er nødvendigt at yde bidrag. Afsnit 1 indeholder en gennemgang af den generelle baggrund og af Fondens måde at fungere på samt en bredt anlagt vurdering af, hvorvidt dens modus operandi stemmer overens med dens målsætninger. Afsnit 2 gennemgår ved hjælp af en række indikatorer IFF s aktiviteter og opregner resultaterne af en række uafhængige evalueringer af Fondens arbejde. Afsnit 3 indeholder Kommissionens konklusioner vedrørende Fondens arbejde og spørgsmålet om, hvorvidt Den Europæiske Union fortsat skal yde støtte. 4 Rådets forordning (EF) nr. 2687/94, artikel 2. 5 Rådets forordning (EF) nr. 2687/94, artikel 3. 6 Rådets forordning (EF) nr. 2687/94, artikel 5. 11 Under udarbejdelsen af denne rapport har Kommissionen haft adgang til en række casestudies vedrørende forskellige aspekter af IFF s arbejde og flere rapporter med interviews med medarbejdere, kommentatorer og PR-folk fra de to befolkningsgrupper vedrørende IFF s betydning og de udfordringer, som den står over for i fremtiden. Casestudyerne og interviewene har Kommissionen gennemført på egen hånd for at lette udarbejdelsen af denne rapport De har haft betydning for de konklusioner, som Kommissionen er nået frem til vedrørende IFF s arbejde. 1. BAGGRUND Fondens to målsætninger drejer sig om økonomisk og social udvikling og øget dialog og forsoning mellem befolkningsgrupperne i Nordirland og mellem Nordirland og Irland. Fonden forfølger dette mål ved hjælp af en række klart definerede delprogrammer, som hver især har deres egne bevillinger på IFF s budget. Nedenstående tabel viser, hvor store bevillinger IFI har godkendt til støtte til ca. 630 projekter i perioden fra oktober 1994 til december 1996. Oplysningerne i tabellen viser, at det i forbindelse med alle programmer er vigtigt for Fonden at støtte befolkningsgruppernes egne initiativer, bl. a. i ugunstigt stillede områder, og desuden fremgår det, at der er indført nye initiativer og ordninger, f. eks. Initiativer ved og for befolkningsgrupperne. Program 1-5 administreres fuldt ud af de enkelte befolkningsgrupper, hvorimod program 6 og 7 i væsentlig grad administreres af befolkningsgrupperne selv. Disse programmer tegner sig for 84% af Fondens midler i den pågældende periode. Program eller initiativ Bevillinger i mio GBP 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. lait Økonomisk genopbygning & særlige projekter ved befolkningsgrupperne Initiativer ved og for befolkningsgrupperne Udvikling i landdistrikter Bredere horisont Flagskibsprojekter Erhvervslivet Udvikling i byområder Turisme j Videnskab & Teknologi 10 416 4 874 5 401 8 720 7 260 11299 9 107 8 321 2 734 68 132 Herudover findes der et Aktiveringsinitiativ for Befolkningsgrupperne, som dels er rettet mod den sociale udstødning blandt de dårligst stillede befolkningsgrupper, dels tager sigte på en række investeringsselskaber, som er oprettet i Nordirland og i de irske grevskaber i grænseområdet. At listen kun omfatter et program med den eksplicitte betegnelse Initiativer ved og for befolkningsgrupperne, skal ifølge Kommissionen ikke tages som udtryk for omfanget af Fondens aktiviteter og dens betydning for forsoning en, da det helt klart er et mål for alle Fondens programmer at fremme forsoningen gennem udvikling på det økonomiske og sociale område og ved at inddrage repræsentanter fra de adskilte befolkningsgrupper og yde hjælp til selvhjælp. 12 Det grundlæggende princip for Fondens arbejde kan groft skitseres på følgende måde: for at kunne fjerne fordommene er det vigtigt at øge kontakten mellem de stridende parter, men det er ikke i sig selv nok til at sikre, at de to befolkningsgrupper forsones og integreres, da det kræver, at man slutter sig sammen om fælles mål og fælles interesser. Et sådant samarbejde vil øge tilliden og bevirke, at de to grupper far opfattelse af at være ligestillede. Grænseoverskridende aspekter Kommissionen har med tilfredshed konstateret, at Fonden rent faktisk følger princippet om, at aktiviteter til fremme af den økonomiske udvikling, især på lokalt plan, skal gennemføres af organisationer, der repræsenterer begge befolkningsgrupper. Virkningen heraf kan især spores i offentlige organer og kontorer, både nord og syd for grænsen. Tidligere havde der kun i ganske få tilfælde været tale om varigt samarbejde mellem de offentlige myndigheder i Nordirland og Irland. Det er Kommissionens vurdering - som den baserer på regelmæssig kontrol på stedet - at Fonden i høj grad har bidraget til ât ændre denne situation, da den har været med til at udvikle netværker bestående af arbejdsforbindelser mellem offentligt ansatte nord og syd for grænsen i forbindelse med administrationen og overdragelsen af de projekter, som Fonden yder støtte til. Man kan næppe overvurdere betydningen af denne udvikling for øens to be folkningsgrupper og forbindelserne mellem de to involverede medlemsstater. Som eksempel på nyskabende programmer på tværs af grænsen kan nævnes: fælles markedsføring af irske produkter i udlandet fælles uddannelsesprogrammer inden for rammerne af Virksomhedsprogrammet og Programmet for Bredere Horisonter fælles markedsføring af hele Irland som en turistø fælles forsknings- og udviklingsprogrammer med deltagelse af universiteter fra både nord og syd. Det skal imidlertid bemærkes, at størstedelen af de projekter på tværs af grænsen, som Den Internationale Fond for Irland har støttet, har haft til formål at støtte samarbejde mellem statslige myndigheder eller erhvervsorganisationer. Hvad angår grænseover skridende projekter med udgangspunkt i de to trossamfund, er der til sammenligning kun blevet ydet støtte til et mindre antal projekter. Problemet med i praksis at finde en tilfreds stillende fremgangsmåde i forbindelse med grænseoverskridende projekter - navnlig ved længerevarende projekter - har strukturfondene også været ude for i andre dele af Europa. Fælles aspekter for de to befolkningsgrupper tal ikke siger noget om det egentlige Selv om de nøgne forsonings- og brobygningsarbejde, er antallet af de tværgående grupper, der er blevet oprettet som et direkte resultat af Fondens eksistens (jf. tabel 2. 2. 1), alligevel en vigtig indikator. Det er vigtigt for Kommissionen, at Fonden er særlig opmærksom på, at befolkningsgrupperne er ligeligt repræsenterede i disse grupper, og at der ikke ydes støtte, medmindre Fonden mener, at dette kriterium er opfyldt. 13 Ifølge en undersøgelse udført af nogle uafhængige konsulenter havde godt 7 600 enkeltpersoner ved udgangen af 1996 enten direkte eller indirekte været inddraget i disse aktiviteter. Protestanterne var oprindelig tøvende i deres forhold til Fonden, da de mente, at den havde et entydigt politisk mål, men i løbet af 1995 ændrede de holdning. I visse områder er der blandt trossamfundenes ledere således i dag et ønske om at "indhente" de grupper, der har modtaget støtte fra Fondens programmer. Dette indebærer ofte, at der skal samarbejdes med grupper, der overvejende opfattes som nationalister, hvilket ifølge Kommissionen er et klart bevis på, at Den Internationale Fond for Irland har held med at gøre samarbejde på tværs af befolkningsgrupperne acceptabelt i områder, hvor det ville have været utænkeligt for få år siden Dette resultat må betragtes som et af Fondens lykkedes for den på tværs af vigtigste bidrag til forsoningsprocessen: det er befolkningsgrupperne at få oprettet strukturer på alle niveauer og på områder, hvor de offentlige myndigheder ikke længere var i stand til det. Ugunstigt stillede områder Fonden opererer ved hjælp af såkaldte programteams, der under styrelsesrådets ledelse sørger for, at der med henblik på programmernes gennemførelse er adgang til såvel ekspertise som de nødvendige administrative strukturer. Udviklingskonsulenter med base i de enkelte områder optræder som bindeled mellem Fonden og de lokale grupper. De er vigtige for lokalgrupperne, da de hjælper dem med at fremføre deres ønsker om finansiering og udarbejde og gennemføre deres planer, og de er således med til at styrke det lokale udviklingspotentiale i de dårligst stillede områder. Det største delprogram under Fonden er Initiativet for Ugunstigt Stillede Områder. Retfærdigvis bør det dog nævnes, at alle Fondens programmer er tilrettelagt således, at de på en eller anden måde kommer ugunstigt stillede områder til gode Suplerende virkning Som bekendt er det svært entydigt at bevise, at noget har haft en supplerende virkning. I visse tilfælde har Kommissionens observatør i styrelsesrådet taget forbehold med hensyn til nogle udgiftsforslag, da man vurderede, at det pågældende projekt snarere var et anliggende for de nationale myndigheder end for Fonden. I det store og hele har Den Internationale Fond for Irland imidlertid haft en vigtig løftestangs- og initiativfunktion, som har gjort det muligt for dens støttemodtagere at få adgang til andre finansieringsmuligheder (jf. tabellen under punkt 2. 1). 2. VURDERING AF DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLANDS ARBEJDE 2. 1. Fremskaffelse af andre midler Fondens muligheder for at skaffe andre midler til sine aktiviteter varierer fra program til program og afspejler dermed de muligheder, som Fondens støttemodtagere har for at få adgang til andre finansieringsmuligheder Andelen af fremmed kapital er mindre i 14 forbindelse med trossamfundenes programmer, da de ikke eller kun i begrænset omfang virker tiltrækkende for private investorer. Program eller initiativ Trossamfundenes projekter vedrørende økonomisk reaktivering og specialprojekter Initiativer ved trossamfundene Udvikling i landdistrikter Bredere horisonter Flagskibsprojekter Erhvervsvirksomhed Byudvikling Turisme Videnskab og teknologi IFI- bevillinger mio GBP Anden kapital mio GBP Andel fremmed kapital (1:X) 10 416 4 874 5 401 8 720 7 260 11299 9 107 8 321 2 734 8 866 3 318 8 629 8 721 23 889 15 895 25 309 28 289 2 876 0,851 0,681 1,598 1,000 3,290 1,407 2,779 3,400 1,052 1,846 l a it 68 132 125 792 Af tabellen fremgår det, at den fremmede kapitals gennemsnitlige andel i forbindelse med Fondens vigtigste programmer og initiativer i perioden oktober 1994 til december 1996 var på 1,8. Fondens egne bevillinger på 68 132 mio GBP førte altså til, at der var et investeringspotentiale, som især var koncentreret i de ugunstigt stillede områder, på 193 920 mio GBP. 2. 2. Fondens indsats med hensyn til kontakter, dialog og forsoning Dette afsnit indholder en analyse understøttet af en række taloplysninger om såvel Fondens enkeltbidrag som samlede bidrag til fremme af kontakter, dialog og forsoning i perioden fra oktober 1994 til december 1996. 2. 2. 1. Antal grupper En af indikatorerne for Fondens virksomhed er antallet af de grupper, der har fået støtte, og som går på tværs af befolkningsgrupperne og grænsen. Af nedenstående tabel fremgår det, hvor mange tværgående grupper der er blevet oprettet som følge af Fondens interventioner i henhold til de vigtigste program- og initiativpunkter. Fonden er'særlig i opmærksom på, at de involverede befolkningsgrupper er Ugeligt repræsenteret grupperne, og der ydes ingen støtte, medmindre dette krav er opfyldt. Antal tværgående grupper (på tværs af trossamfund og landegrænse) Oktober 1994 - december 1996 og i alt Program eller initiativ Nye grupper Grupper i alt projekter økonomisk vedrørende Trossamfundenes reaktivering og specialprojekter Bredere horisonter Lokale virksomhedsagenturcr Andre udviklingsorganisationer baseret på trossamfundene Grænseoverskridende videnskabs- og teknologigrupper og -projekter 39 79 15 58 7 lait j 198 I 15 171 301 52 92 23 639 Over 7 600 personer inddrages direkte og regelmæssigt i gruppernes ledende organer og styringsgrupper og stiller således deres erfaring til rådighed for det praktiske arbejde på tværs af de traditionelle befolkningsskel i Nordirland og på tværs af grænsen til Irland. Blandt andet deltog 1 600 direkte i de grupper, der for første gang modtog støtte fra Fonden i perioden mellem oktober 1994 og december 1996. 2. 2. 2. Programmernes støttemodtagere Ud over dem, der er direkte involveret i forvaltningen og ledelsen af disse tværgående aktiviteter (på tværs af såvel befolkningsgrupper som landegrænsen), skal der gøres opmærksom på en anden gruppe, nemlig dem der drager fordel af de støttede aktiviteter. Nedenstående tabel giver et skøn over, hvor mange der modtager støtte inden for de vigtigste grupper. Antal støttemodtagere Okîober 1994 - december 1996 pr. initiativ og i alt Type gruppe Antal støttemodtagere i forbindelse med initiativer, der først har fået støttet i denne periode Samlet antal støttemodtagere Lokale virksomhedsagenturer (ledere af agenturerne osv. ) - Programmet Bredere horisonter (deltagere) (deltagere økonomiske i Trossamfundenes reaktiveringsordning lokale foranstaltninger) - Videnskab og teknologi (forskere osv. ) i - Virksomheder, der deltager udviklings- og markedsførings- ordninger på tværs af grænsen (f. eks. Acumen, Plato, CBI/IBEC osv. ) 456 2 165 1164 53 2 956 7 555 2 893 533 489 1515 lait | 4 327 | 15 452 Af tallene fremgår det, at Fonden fortsætter med at fokusere på ugunstigt stillede områder og befolkningsgrupper med problemer, og at den støtter kontakt- og dialogskabende aktiviteter på tværs af befolkningsgrupperne og landegrænsen. 2. 3. Uafhængige evalueringer af betydningen af Fonden Styrelsesrådet og observatørerne har bestræbt sig på at indhente uafhængige råd og evalueringer vedrørende Fondens betydning. Der er blevet bestilt en række evalueringer af særlige programmer og ordninger. Det internationale revisions- og konsulentfirma KPMG foretog i 1994 og 1995 en omfattende vurdering af Fondens betydning. 16 2. 3. 1 KPMG-rapporten I KPMG-rapporten7 gennemgås Fondens aktiviteter fra dens oprettelse i september 1994. Rapporten indeholder en kvalitativ vurdering af dens bidrag til øget kontakt, dialog og forsoning og en kvantitativ vurdering af dens bidrag til jobskabelse, idet man er gået ud fra, at jobskabelsen er en forudsætning for økonomiske og sociale fremskridt. I rapporten konkluderes det, at der er en klar sammenhæng mellem Fondens to mål - økonomisk og socialt fremskridt samt øget kontakt, dialog og forsoning - især fordi Fonden har valgt at opnå det sidste mål gennem bl. a. økonomisk reaktivering på tværs af befolkningsgrupperne og landegrænsen mellem Nordirland og Irland. Forsoning indgår således som et væsentligt led i Fondens aktiviteter, da Fondens midler er blevet anvendt til projekter, der i bred forstand ville kunne beskrives som "økonomiske" projekter. I rapporten anvendes følgende "simple interventioner i perioden indtil september 1994: indikatorer" for omfanget af Fondens i september 1994 var der som følge af de IFI-støttede projekter blevet oprettet 16 645 arbejdspladser, hvortil kom 7 142 indirekte arbejdspladser og arbejdspladser i byggesektoren, hvilket giver et samlet resultat på 23 787 arbejdspladser i september 1994 • • der var blevet oprettet 37 lokale virksomhedsagenturer med repræsentation 46 forskellige steder i Nordirland og en ledelse med repræsentanter for begge trossamfund organisationer havde fået støtte til at fremme den sociale og økonomiske udvikling, hvorigennem man nåede ud til 5 700 ledere fra begge befolkningsgrupper i forbindelse med deres daglige ledelses- og managementopgaver der var ydet støtte til etablering af forbindelser mellem virksomheder fra de to dele af Irland, hvilket havde berørt over 1 000 virksomheder • over 5 000 mennesker havde deltaget i programmerne for en bredere horisont, som især lægger vægt på unge arbejdsløse fra de dårligst stillede protestantiske og katolske befolkningsgrupper i Nordirland og de dårligst stillede befolkningsgrupper i Irland • der var siden 1987 blevet ydet 263 mio GBP i tilskud • der var desuden blevet fremskaffet 450 mio GBP andre steder fra, hvorved de samlede investeringer kom op på over 700 mio GBP, som især gik til de dårligst stillede områder i regionen. Herudover blev det konstateret, at IFI havde etableret et frugtbart samarbejde med strukturfondene, som gjorcje, at de 4Wgst stillede befolkningsgrupper havde fået adgang til strukturfondenes forde|e, (Ja Wl havtfe bidraget med det krævede supplerende beløb; IFI havde desuden bidrage^ $, at der var blevet etableret et dagligt samarbejde mellem myndighederne i Belfast og ftubjin. (Kommissionen kontrollerede, at IFI- og strukturfondsstøtten tilsammen ikke oversteg grænserne for EU-finansiering). The International Fund for Ireland, Contribution to Contact, Dialogue and Reconciliation and to the Creation of Employment, KPMG Belfast, May 1995. 17 Der blev gennemført mere end 20 omfattende kontrolbesøg og interviews med det formål at blive i stand til at vurdere, hvilken betydning de IFI-støttede projekter havde haft for udbygningen af kontakt, dialog og forsoning Flere grupper understregede IFI-midlernes betydning som den første konkrete støtte, der havde bevirket, at de med større selvtillid kunne søge om støtte fra andre kilder. I rapporten blev det understreget, at IFI i sin tilgang til kontakt, dialog og forsoning lægger vægt på, at der på lokalt plan samarbejdes om at nå fælles mål, og at samarbejdet ikke blot betragtes som en forudsætning for støtte, men at det også i sig selv betragtes som et vigtigt resultat af det støttede projekt, idet samarbejde er befordrende for kontakten, tilliden og forståelsen melbm befolkningsgrupperne og kan anvendes som springbrædt for yderligere samarbejde n tværs af befolkningsgrupperne. Denne model er faktisk den bedste fremgangsmåde, hvis man ønsker at fremme tilliden og udviklingen mellem befolkningsgrupper, der til hinanden. IFF s fremgangsmåde er et grundlægende eksempel på det, der er blevet kaldt "tosporet diplomati", som er kendetegnet /ed, at den økonomiske udvikling virker befordrende for og samtidig ser det som sit mål at udbygge forbindelserne mellem to befolkningsgrupper, som har været fremmede over for hinanden. i bedste fald har mistillid Fondens egne skøn over dens jobskabelseseffekt er også blevet kontrolleret. Det konkrete antal arbejdspladser, som de IFI-støttede projekter havde ført til "på lokalt plan" blev i september 1994 opgjort til 16 645. Hvis man medregner multiplikatoreffektens betydning for beskæftigelsen og den gennemsnitlige beskæftigelse, der opstår i direkte forbindelse med de IFI-støttede bygningsprojekter; stiger ÛQÎ samlede antal arbejdspladser, der er oprettet i forbindelse med Fonden, til 23 787 Udgifterne pr. arbejdsplads beregnet på grundlag af det samlede antal arbejdspladser, som IFI har ført til, er blevet fastsat ti! 8 700 GBP. Ved en omregning til årsbaserede arbejdspladsudgifter på grundlag af en række antagelser vedrørende de IFI-støttede arbejdspladsers gennemsnitlige varighed anslås udgifterne pr. arbejdsplads pr. år for IFI til 1 200 - 2 900 GBP. Inklusive bivirkninger og flytningen af lokale arbejdspladser blev de gennemsnitlige udgifter pr. år pr. arbejdsplads anslået til mellem 2 700 og 6 200 GBP, afhængig af beskæftigelsens anslåede varighed. Fonden har spillet en afgørende rolle i bestræbelserne på at øge kontakten, dialogen og forsoningen mellem de forskellige befolkningsgrupper i Nordirland og mellem Nordirland og Irland og i forbindelse med jobskabelsesbestræbelserne. Den har haft en særlig stilling, som har gjort det muligt for den at støtte en bred vifte af projekter, som især har taget sigte på forbindelserne mellem befolkningsgrupperne og de økonomiske forhold. Den generelle vurdering af Fonden var derfor meget positiv. Det konkluderedes, at der var blevet ydet et væsentligt bidrag til fremme af kontakt, dialog og forsoning, at der var blevet etableret nye samarbejdsmodeller, og at der var blevet skabt et betydeligt antal nye arbejdspladser med et rimeligt udgiftsniveau. De resultater, som Fonden havde opnået i en periode præget af spændinger mellem befolkningsgrupperne og terrorisme på tværs af græftberne, var beundringsværdige. 2. 3. 2. Det britisk-irske parlamentsorgan Et udvalg under det britisk-irske parlamentsorgan udarbejdede i april 1996 en rapport om IFI8. Udvalget indhentede både skriftlige og mundtlige udtalelser fra en lang række personer og besøgte en antal IFI-støttede projekter. Udvalgets rapport fokuserede delvis på en række politiske emner, som afslørede alternative fordelingsmuligheder for IFI- midlenie, men den indeholdt også en række væsentlige konklusioner om Fondens betydning. Nedenfor gengives nogle af de vigtigste af de punkter, der berøres i rapporten: • Fonden henvender sig til både unionister og nationalister i Nordirland og anvendes i stadig større grad af begge parter, og befolkningsgrupperne er i høj grad inddraget i programmerne og drager fordel af disse. • De erhvervsfremmende foranstaltninger, som IFI har støttet i både nord og syd, har bevisligt haft stor betydning for erhvervslivet, og ifølge udvalget skulle der være basis for flere store projekter af denne type på tværs af grænserne. • Selv om IFI-midlerne ikke er særlig store i makro-økonomisk sammenhæng (sammen lignet med f. eks. de to respektive landes og EU's bevillinger), så udgør de en betydelig del af udviklingsbevillingerne, og da de især anvendes i dårligt stillede områder, er de af afgørende betydning. • På grundlag af de foreliggende oplysninger fandt Udvalget, at IFI havde opnået meget tilfredsstillende resultater på jobskabelsesområdet, og at man havde fået mere for pengene, end man kunne forvente. • Fondens evne til at skaffe andre midler, stimulere investeringerne og skaffe startkapital til de forskellige initiativer er en af IFF s store fordele, som afspejler dens fleksibilitet og ukomplicerede måde at gribe projekterne an på. Udvalget opfordrede til, at der i fremtiden blev lagt endnu større vægt på sådanne projekter. Udvalget formulerede følgende generelle konklusion og anbefaling: "Udvalget er imponeret af IFI's indsats og de resultater, den har opnået, og den enestående og væsentlige rolle, som den har formået at spille i forbindelse med forsoning og fornyelse i regionen. Udvalget opfordrer de to regeringer og de forskellige donorer til fortsat at støtte Fonden"9, 2. 4. Fordeling af Fondens midler Fonden har helt klart haft til hensigt at sikre, at man prioriterede projekter i de dårligst stillede områder. Dette fremgår af Fondens standardprogrammer og de initiativer, der 8 Det britisk-irske parlamentsorgan; rapport nr. 42 fra Udvalg C om Økonomiske og Sociale Anliggender om Den Internationale Fond for Irland, april 1996. 9 Punkt 7. 14. 19 udelukkende har taget sigte på de dårligst stillede omiåder. Det anslås, at ca. 70% af Fondens bevillinger indtil dato er gået til disse områder. 2. 5. Fondens betydning for beskæftigelsen indtil september 1995 Hvis man anvender de samme størrelser vedrørende forholdet mellem faktisk og potentiel jobskabelse som i forbindelse med tidligere undersøgelser (tallene for perioden frem til september 1996 vil foreligge i løbet af 1997) anslås den direkte beskæftigelse, der er skabt gennem de 405 IFI-støttede projekter, at indtil september 1995. Inklusive den indirekte beskæftigelse (beregnet ved hjælp af de tidligere fastsatte multiplikatorer) anslås den direkte og indirekte beskæftigelse skabt gennem de IFI-støttede projekter i 1994/95 at ligge på 1 826 arbejdspladser. ligge på 1 331 arbejdspladser Den samlede direkte beskæftigelse, som Fonden har afstedkommet fra dens start til og med september 1995, anslås til 17 9/u (en niårs periode). Hvis den indirekte beskæftigelse medregnes, stiger tallet til 25 584 avøejdspladser. De IFI-støttede projekter anslås således at have ført til oprettelse af i alt 25 584 ar bejdspladser, siden Fonden startede sit virke i 1986/87 og indtil 1994/95. Kommissionen får senere oplysninger om Fondens betydning for beskæftigelsen i regnskabsåret 1995/96. Fonden har fortsat sit høje aktivitetsniveau i perioden 1995/96, f. eks. har den ydet en samlet støtte på 33,3 mio GBP til 327 projekter med en samlet værdi på over 90,3 mio GBP i perioden oktober 1995-december 1996. Det forventes derfor, at ajourføringen af Fondens beskæftigelsesfremmende virkning vil vise, at beskæftigelsen har haft betydelige fordele af de yderligere projekter, der har fået støtte i den nævnte periode 3. KOMMISSIONENS KONKLUSIONER Kommissionen har i sine konklusioner om betydningen af Den Internationale Fond for Irland (IFI) og om behovet for yderligere EU-støtte til Fonden taget udgangspunkt i: IFF s oplysninger om aktiviteterne, hvoraf det fremgår, at den har væsentlig betydning for projekter på tværs af grænserne og de forskellige befolkningsgrupper og den økonomiske reaktivering i Nordirland og i grevskaberne i grænseområderne i Irland de uafhængige evalueringer, der er blevet foretaget af Fondens aktiviteter den synergi, der er opnået mellem de IFI-støttede aktiviteter og strukturfondenes foranstaltninger i Nordirland og i grevskaberne i grænseområdet i Irland, hvorved det bliver muligt at rette den udviklingskapacitet, som IFI har afstedkommet, mod særligt dårligt stillede eller på anden måde udelukkede samfundsgrupper og at forberede dem til at deltage i strukturfondsstøttede projekter. IFI spiller en vigtig rolle i udviklingen af samarbejdet mellem befolkningsgrupperne og på tværs af grænserne i Nordirland og i grevskaberne i grænseområdet. Fonden har vist, at den er i stand til at målrette sin indsats mod dårligt stillede grupper og at skabe økonomisk aktivitet, der hviler i sig selv, i de socialt dårligst stillede områder i Nordirland og i grevskaberne i grænseområdet. Fonden har desuden afstedkommet, at dens egen støtte er blevet ledsaget af store offentlige og private investeringer Hvis IFI ikke havde været i 20 stand til at bidrage med projekter i disse dårligt stillede områder, ville de sandsynligvis ikke have været i stand til at tiltrække offentlige og private investeringer. I forbindelse med Fondens administration har myndighederne i Belfast og Dublin været nødt til løbende at arbejde tæt sammen. Dette har ført til, at der er blevet oprettet et net af kontakter på flere forskellige niveauer, som feks. har været til stor nytte i forbindelse med udviklingen af Interreg Il-programmet for Nordirland og Irland og det særlige program til fremme af fred og forsoning i Nordirland og i grevskaberne i grænseområdet i Irland. Fonden har barslet med en række nyskabende ideer, som i mange tilfælde har kunnet modtage støtte fra de traditionelle offentlige kilder. Det har været Fondens hensigt at prioritere de områder, hvor behovet er størst, og ifølge de forskellige evalueringer er ca. 70% af Fondens ressourcer indtil dato blevet anvendt i de dårligst stillede områder. Det er Kommissionens konklusion, at Den Internationel Fond for Irland har opnået betragtelige resultater i arbejdet med at gennemføre de mål, som er fastsat i dens egne vedtægter og i Rådets forordning (EF) nr. 2687/94. som Fonden har Den model, forholdet mellem befolkningsgrupperne gennem særligt målrettede økonomiske udviklingsprojekter har vist sig at være yderst anvendelig på de fleste områder og har inspireret til de procedurer, der nu følges i forbindelse med nogle af strukturfondsinitiativerne i regionen. forbedring af indført, for Fonden spiller en meget vigtig rolle i forbindelse med støtten til genopbygning i denne del af Unionen, som har været ramt af ganske særlige problemer. Og sidst, men ikke mindst har IFI haft afgørende betydning for en stabilisering af fredsprocessen i Nordirland. Kommissionen anbefaler derfor, at der ydes støtte til IFF s arbejde i yderligere to år (1998 og 1999). Til april 1999 skal der således udarbejdes en lignende rapport, hvori man vurderer IFF s betydning i de kommende to år og behovet for støtte i tiden herefter. 21 ISSN 0254-1459 KOM(97) 130 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 01 Katalognummer: CB-CO-97-130-DA-C ISBN 92-78-17810-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 22


title: 97/199/EZ: Odluka Komisije od 25. ožujka 1997. o utvrđivanju zahtjeva zdravlja životinja i veterinarskog certificiranja za uvoz hrane za kućne ljubimce u hermetički zatvorenim spremnicima iz određenih trećih zemalja koje koriste alternativne sustave toplinske obrade i o izmjeni Odluke 94/309/EZ  Tekst značajan za EGP

eurovoc_concepts:
animal protein
health certificate
health control
import
pet food
third country

text: L_1997084HR. 01004401. xml 03/Sv. 029 HR Službeni list Europske unije 161 31997D0199 L 084/44 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 25. 03. 1997. ODLUKA KOMISIJE od 25. ožujka 1997. o utvrđivanju zahtjeva zdravlja životinja i veterinarskog certificiranja za uvoz hrane za kućne ljubimce u hermetički zatvorenim spremnicima iz određenih trećih zemalja koje koriste alternativne sustave toplinske obrade i o izmjeni Odluke 94/309/EZ (Tekst značajan za EGP) (97/199/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/118/EEZ od 17. prosinca 1992. o utvrđivanju zahtjeva za zdravlje životinja i zahtjeva za javno zdravlje kojima se uređuje trgovina i uvoz u Zajednicu proizvoda koji ne podliježu navedenim zahtjevima utvrđenim u posebnim pravilima Zajednice iz Priloga A dijela I. Direktive 89/662/EEZ te, s obzirom na patogene tvari, iz Direktive 90/425/EEZ (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/90/EZ (2), a posebno članak 10. stavak 2. točku (c) i članak 3. točku (a) Direktive, budući da se poglavljem 4. Priloga I. Direktive 92/118/EEZ utvrđuju zahtjevi za uvoz hrane za kućne ljubimce koja sadrži materijale niskog rizika u smislu Direktive Vijeća 90/667/EEZ (3), kako je izmijenjena Direktivom 92/118/EEZ; budući da je Odlukom Komisije 94/278/EZ (4), kako je zadnje izmijenjena Odlukom 96/344/EZ (5) određen popis trećih zemalja iz kojih države članice dozvoljavaju uvoz hrane za kućne ljubimce; budući da su Odlukom Komisije 94/309/EZ (6), kako je zadnje izmijenjena Odlukom 96/106/EZ (7) određeni uvozni zahtjevi za određenu hranu za kućne ljubimce i određene neštavljene jestive proizvode za kućne ljubimce; budući da je provedba Odluke 94/309/EZ zadnji put odgođena Odlukom 96/106/EZ jer bi primjena prouzročila teškoće u vezi s uvozom hrane za kućne ljubimce u hermetički zatvorenim spremnicima, koja može sadržavati prerađene životinjske bjelančevine koje potječu od materijala visokog rizika i koja je proizvedena korištenjem alternativnih sustava toplinske obrade; budući da je potrebno dozvoliti uvoz neke hrane za kućne ljubimce u hermetički zatvorenim spremnicima, koja može sadržavati prerađene životinjske bjelančevine, dobivene od materijala visokog rizika proizvedenih korištenjem alternativnih sustava toplinske obrade; budući da se Odlukom Komisije 96/449/EZ (8), između ostalog, zahtijeva da životinjske bjelančevine dobivene od otpada podrijetlom od sisavaca moraju biti podvrgnute toplinskoj obradi od barem 133 °C kroz čitavu masu u trajanju od najmanje 20 minuta pod pritiskom od 3 bara, pri čemu veličina komadića prije prerade nije veća od 5 cm; budući da je stoga potrebno ograničiti uvoz navedene hrane za kućne ljubimce na hranu koja sadrži životinjske bjelančevine, dobivene samo od otpada koja nisu podrijetlom od sisavaca; budući da je Odluku 94/309/EZ potrebno odgovarajuće izmijeniti; budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora, DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. 1. Države članice dozvoljavaju uvoz hrane za kućne ljubimce u hermetički zatvorenim spremnicima iz trećih zemalja navedenih u Prilogu A, koja može sadržavati prerađene životinjske bjelančevine dobivene od materijala visokog rizika koji nije namijenjen prehrani ljudi, ako je popraćena zdravstvenim certifikatom iz Priloga B. 2. Zdravstveni certifikat iz stavka 1. mora se sastojati od jednog lista i biti ispunjen na barem jednom službenom jeziku države članice koja provodi preglede pri uvozu. Članak 2. 1. Prerađene životinjske bjelančevine dobivene od materijala visokog rizika i uključene u proizvode navedene u članku 1. stavku 1. moraju biti proizvedene u skladu sa sljedećim standardima: (a) — sirovina se zagrijava na temperaturi od najmanje 133 °C kroz čitavu masu u trajanju od najmanje 20 minuta pod pritiskom od tri bara, pri čemu veličina komadića prije prerade nije veća od 5 centimetara, ili — ako sirovina nije podrijetlom od sisavaca, može se koristiti sustav ili kombinacija sustava opisanih u Prilogu Odluci Komisije 92/562/EEZ (9). Uporaba takvih sustava je dozvoljena pod uvjetom da je postupak uzorkovan svaki dan u razdoblju od mjesec dana i da je u skladu s mikrobiološkim standardima propisanim u Prilogu II. , poglavlju III. stavcima 1. i 2. Direktive Vijeća 90/667/EEZ (10); (b) potrebno je evidentirati i čuvati podatke o kritičnim kontrolnim točkama tako da vlasnik, subjekt ili njegov predstavnik i, ako je potrebno, nadležno tijelo može nadzirati rad objekta. Podaci koje je potrebno evidentirati i nadzirati uključuju veličinu komadića, kritičnu temperaturu i, prema potrebi, apsolutno vrijeme, promjene tlaka, brzinu protoka sirovog materijala i brzinu recikliranja masnoća. 2. Za ispunjavanje uvjeta iz stavka 1. , prerađene životinjske bjelančevine dobivene od materijala visokog rizika i uključene u proizvode iz članka 1. stavka 1. , moraju biti proizvedene u objektu koji je odobrilo nadležno tijelo ili treća zemlja navedena u Prilogu A. Članak 3. 1. Treće zemlje, koje upotrebljavaju certifikat iz Priloga B, obavješćuju Komisiju o: (a) zakonskim ovlastima veterinarske službe za inspekciju i odobravanje objekata koji proizvode prerađene životinjske bjelančevine; (b) postupcima koji se koriste za odobravanje; (c) popisu odobrenih objekata. 2. Komisija provodi inspekcije u trećim zemljama navedenim u Prilogu A kako bi provjerila primjenu odredbi ove Odluke. Članak 4. Odluka 94/309/EZ mijenja se kako slijedi: (a) u članku 1. stavku 1. potrebno je umetnuti sljedeće riječi nakon riječi „trećih zemalja”: „koje nisu navedene u Prilogu A Odluci Komisije 97/199/EZ”; (b) u naslovu Priloga A potrebno je umetnuti sljedeće riječi nakon riječi „Zajednica”: „iz trećih zemalja koje nisu navedene u Prilogu A Odluci Komisije 97/199/EZ”. Članak 5. Ova se Odluka primjenjuje od 1. travnja 1997. Članak 6. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 25. ožujka 1997. Za Komisiju Franz FISCHLER Član Komisije (1)  SL L 62, 15. 3. 1993. , str. 49. (2)  SL. L 13, 16. 1. 1997. , str. 24. (3)  SL L 363, 27. 12. 1990. , str. 51. (4)  SL L 120, 11. 5. 1994. , str. 44. (5)  SL. L 133, 4. 6. 1996. , str. 28. (6)  SL L 137, 1. 6. 1994. , str. 62. (7)  SL L 24, 31. 1. 1996. , str. 34. (8)  SL L 184, 18. 7. 1996. , str. 43. (9)  SL L 359, 9. 12. 1992. , str. 23. (10)  SL L 363, 27. 12. 1990. , str. 51. PRILOG A Sve treće zemlje navedene u dijelu X. Priloga Odluci Komisije 94/278/EZ. PRILOG B CERTIFIKAT O ZDRAVLJU ŽIVOTINJA za hranu za kućne ljubimce u hermetički zatvorenim spremnicima namijenjenu za izvoz u Europsku zajednicu iz trećih zemalja navedenih u Prilogu A Odluci Komisije 97/199/EZ Napomena uvozniku Ovaj certifikat je samo za veterinarske potrebe i original mora pratiti pošiljku do granične inspekcijske postaje. Država odredišta: … Referentni broj certifikata: … Država izvoza: … Nadležno ministarstvo: … Odjel koji izdaje certifikat: … I. Identifikacija hrane za kućne ljubimce Hrana za kućne ljubimce je proizvedena od sirovina sljedećih vrsta životinja: … … Vrsta pakiranja: … Broj dijelova ili paketa: … Neto težina: … II. Podrijetlo hrane za kućne ljubimce Adresa i veterinarski registarski broj odobrenog ili registriranog objekta: … … … … III. Odredište hrane za kućne ljubimce Hrana za kućne ljubimce šalje se iz: … (mjesto utovara) u: … (država i mjesto odredišta) Sljedećim prijevoznim sredstvom: … Broj plombe (1): … Naziv i adresa pošiljatelja: … Naziv i adresa primatelja:… IV. Potvrda I. Ja, dolje potpisani službeni veterinar, potvrđujem da je gore opisana hrana za kućne ljubimce: (a) podvrgnuta toplinskoj obradi na minimalnoj Fc vrijednost od 3,0 u hermetički zatvorenim spremnicima; (b) bila je analizirana metodom slučajnog odabira uzoraka od barem pet spremnika iz svake prerađene serije laboratorijskim dijagnostičkim metodama kako bi se osigurala odgovarajuća toplinska obrada čitave pošiljke kako je predviđeno u točki (a); (c) proizvedena je uporabom bjelančevina preživača (2); proizvedena je bez uporabe bjelančevina preživača (2); (d) nije proizvedena od: — životinja iz farmskog uzgoja koje su uginule, a nisu bile zaklane, uključujući mrtvorođene i nerođene životinje i ne dovodeći u pitanje izvanredne situacije prisilnog klanja zbog dobrobiti životinja, od životinja koje su uginule tijekom prijevoza, — životinja koje su bile ubijene u okviru mjera za kontrolu bolesti ili na gospodarstvu ili na bilo kojem drugom mjestu koje je odredilo nadležno tijelo, — otpada životinjskog podrijetla, uključujući krv podrijetlom od životinja koje su pokazivale, tijekom veterinarskog pregleda provedenog za vrijeme klanja, kliničke znakove bolesti prenosive na ljude i druge životinje, — onih dijelova normalno zaklanih životinja koji nisu bili podvrgnuti post mortem pregledu osim koža, papaka, perja, vune, rogova, krvi i sličnih proizvoda, — mesa, mesa peradi, ribe, divljači i prehrambenih proizvoda životinjskog podrijetla koji su bili pokvareni, — životinja, svježeg mesa, mesa peradi, ribe, divljači i mesa i mliječnih proizvoda koji tijekom pregleda predviđenih zakonodavstvom Zajednice nisu ispunili veterinarske zahtjeve za uvoz u Zajednicu, — otpada životinjskog podrijetla koji sadrži rezidue tvari koje predstavljaju opasnost za zdravlje ljudi ili životinja te mlijeka, mesa ili proizvoda životinjskog podrijetla koji zbog prisutnosti takvih rezidua nisu uporabljivi za prehranu ljudi, — riba ili iznutrica od riba koje su izlučene kao neuporabljive za prehranu ljudi zbog kliničkih znakova zaraznih bolesti, osim ako su gore navedene životinjske bjelančevine: prerađene u objektu, registriranom i odobrenom u skladu s Direktivom Vijeća 90/667/EEZ i člankom 2. Odluke Komisije 97/199/EZ i bile su zagrijavane: — na temperaturi od barem 133 °C kroz čitavu masu u trajanju od najmanje 20 minuta pod pritiskom od tri bara, pri čemu veličina komadića prije prerade nije veća od 5 cm (2), ili — u slučaju bjelančevina koje nisu podrijetlom od sisavaca, u skladu sa sustavom koji određuje poglavlje … Odluke Komisije 92/562/EZ, (2) i slučajni uzorak odgovara sljedećem standardu (3): — Clostridium perfringens: odsutan u 1 g (4), — Salmonella: odsutna u 25 g: n = 5, c = 0, m = 0, M = 0 (5), — Enterobacteriaceae: n = 5, c = 2, m = 10, M = 3 × 102 u 1 g (5); (e) bila je podvrgnuta svim mjerama predostrožnosti kako bi se onemogućila ponovna kontaminacija patogenim tvarima nakon obrade. Sastavljeno u …, na dan … (mjesto) (datum) … (potpis službenog veterinara) (6) … (ime tiskanim slovima, stručna sprema i funkcija) (1)  Neobavezno. (2)  Prekrižiti nepotrebno. (3)  Pri čemu je: n = broj jedinica od kojih se sastoji uzorak; m = granična vrijednost broja bakterija; rezultat je zadovoljavajući, ako broj bakterija u svim uzorkovanim jedinicama ne prelazi m; M = maksimalna vrijednost za broj bakterija; rezultat se smatra nezadovoljavajućim, ako je broj bakterija u jednoj ili više uzorkovanih jedinica jednak ili veći od M; c = broj uzoraka u kojima broj bakterija može biti između m i M, a uzorak se još uvijek smatra prihvatljivim ako je broj bakterija u drugim uzorcima jednak ili manji od m. (4)  Uzorak uzet nakon obrade. (5)  Uzorak uzet tijekom skladištenja u objektu za preradu. (6)  Potpis i pečat moraju biti različiti od boje ostalih navoda u certifikatu


title: Verordnung (EG) Nr. 545/97 der Kommission vom 25. März 1997 zur Abweichung von der Verordnung (EG) Nr. 2368/96 zur Abweichung von der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 805/68 hinsichtlich der öffentlichen Interventionen und zur Änderung der erstgenannten Verordnung

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
carcase
derogation from EU law
intervention buying
intervention policy

formats: html pdfa1b print