title: Communication from the Commission - Support for structural adjustment and debt relief in heavily indebted ACP States - A Community response to the HIPC debt initiative

eurovoc_concepts:
ACP countries
Community loan
EU initiative
European Investment Bank
debt reduction

text: »!. '*# i*i"»1 * ' ( " » * ** COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 25. 03. 1997 COM(97) 129 final COMMUNICATION FROM THE COMMISSION SUPPORT FOR STRUCTURAL ADJUSTMENT AND DEBT RELIEF IN HEAVILY INDEBTED ACP STATES A COMMUNITY RESPONSE TO THE HIPC DEBT INITIATIVE Proposal for a COUNCIL DECISION concerning Exceptional Assistance for the Heavily Indebted ACP countries (presented by the Commission) EUROPEAN COMMISSION COMMUNICATION FROM THE COMMISSION SUPPORT FOR STRUCTURAL ADJUSTMENT AND DEBT RELIEF IN HEAVILY INDEBTED ACP STATES A COMMUNITY RESPONSE TO THE HIPC DEBT INITIATIVE CONTENTS 1. Introduction 2. The HIPC Debt Initiative Page 1 2 3. Community-level Exposure to the HIPCs and Potential Costs to the Community 3 4. Principles to Guide a Community Contribution to the HIPC Initiative 5. Enhanced Community Assistance to the HIPCs - Proposed Action as a Donor 5. 1 Additional Adjustment Support 5. 2 Support for Commercial Debt Reduction 5. 3 Technical Assistance for Debt Management 6. Support for Debt Relief- Proposed Action as a Creditor 6. 1 Modalities of Debt Relief a) Debt forgiveness or refinancing b) c) Concentrating debt relief on the special loans Country decisions 6. 2 Source of finance for the Community participation a) b) Financing from reflows Practical mechanisms 7. Conclusion 4 5 5 5 6 6 6 6 8 8 9 9 10 10 A^ 1. Introduction Debt burdens remain heavy for a group of low-income countries, most of which are in Sub- Saharan Africa, in spite of their efforts to pursue economic reforms and sound macro- economic policies. In recent years, creditors and donors have implemented a range of measures to alleviate debt burdens of the poorest countries, but for a group of Heavily Indebted Poor Countries (HIPCs) these measures have not been sufficient to bring down debt burdens to sustainable levels. Consequently, the international debate on the debt issue has increasingly come to focus on the need to find more long-term and comprehensive solutions to the debt problems of the HIPCs. An important response in this respect was the decision by the Paris Club to grant stock of debt operations to provide countries with an exit from the constant process of rescheduling. More recently, the International Monetary Fund and the World Bank, at their spring 1996 meetings, presented a comprehensive programme of action to alleviate the debt problems of the HIPCs - the HIPC Debt Initiative. The initiative was endorsed by the Interim and Development Committees at the Autumn 1996 IMF/World Bank Annual Meetings. This initiative involves co-ordinated action by all creditors to reduce debt burdens to sustainable levels. A key new element of this approach is the recognition of the need to also deal with the burden of multilateral debt, as part of a country's overall debt burden. The European Community is concerned by this initiative both as a major development partner of the countries concerned and as a creditor to these countries. As a donor, it is providing substantial resources within the framework of the Lomé Convention - the overall envelope for the Second Financial Protocol amounting to 14. 6 billion ECU for the 70 ACP States. In particular, the Community is providing substantial financial and technical resources to those ACP countries implementing structural adjustment programmes. As a creditor, total Community-level exposure to the 11 ACP States most likely to need action under the initiative, amounts to around 600 million ECU in nominal terms. The debt issue has been a major concern to the ACP States during negotiations of successive Lomé Conventions. The Community has taken several measures in order to prevent a further increase in the ACP States' debt to the Community. Since Lomé IV, all EDF resources apart from risk capital are channelled in the form of grants, as there are no longer special loans nor any requirement for countries receiving Stabex transfers to contribute to the replenisliment of the system. Furthermore, in 1991, the Council decided to abandon the obligation to contribute to the repayment of Stabex resources granted under earlier Conventions and in the context of the mid-term revision of Lomé IV in 1995, the Community agreed to transform into grants all special loans of the previous Conventions which had not yet been committed. Within the framework of the HIPC initiative, the Commission is proposing further measures to alleviate the debt problems of the most heavily indebted ACP States. The proposal presented in this Communication aims to strengthen the adjustment process in these countries with the objective of facilitating sustainable growth and poverty alleviation. In order to reach this objective, these countries will continue to need adequate levels of external assistance, even after having benefited from debt relief measures under the HIPC initiative. -1 - In this context, it should be noted that the major role of the Community vis-à-vis these countries will continue to be as a donor granting financial and technical assistance to support their reform and development efforts. Such support is and will continue to be of vital importance for the HIPCs. It is proposed that the Community, as a donor, ensures and enhances continued support for heavily indebted poor ACP States by: i) ii) iii) J granting additional structural adjustment support on a case-by-case basis; considering, on a case-by-case basis, support for debt reduction of commercial debt; and strengthening support for debt management. It is proposed that the Community, as a creditor: iv) takes action to reduce the net present value of the eligible countries' debt to the Community. 2. The HIPC Debt Initiative The principal objective of the HIPC Debt initiative is to ensure that the adjustment and reform efforts of the Heavily Indebted Poor Countries are not constrained by continued high debt and debt service burdens. Analyses undertaken by the IMF and the World Bank show that, even after the full application of existing mechanisms for debt relief and in spite of their efforts to pursue growth-oriented policies, the debt burdens of a group of HIPCs will remain above sustainable levels over the medium term. The HIPC Debt Initiative is based on a commitment by the international financial community to take action to reduce these countries' debt burdens to sustainable levels, provided that the countries complete a period of strong economic policy performance. A key element of the HIPC initiative is its aim to deal with the debt problems of the HIPCs in a comprehensive way, including co-ordinated action by bilateral, commercial and multilateral creditors. Another key element is the new approach of assessing debt sustainability. The initiative was endorsed by the Interim and Development Committees at the autumn 1996 Annual meetings of the IMF and the World Bank, when the participation of the Bretton-Woods Institutions in the initiative was confirmed. The Communiqués of the Interim and Development Committees placed particular importance on the comprehensive nature of the initiative, urging other creditors to participate in the initiative on an equitable basis, and for those creditors, that have not already defined their participation, to do so as soon as possible. With regard to bilateral creditors, the Paris Club indicated its readiness to go beyond Naples terms in providing, on a case-by-case basis, debt reduction of up to 80 percent in present value terms for countries qualifying for additional relief within the HIPC initiative. Furthermore, consistent with current practice, countries receiving assistance under the initiative would be required to seek comparable treatment on their debt owed to other bilateral and to commercial creditors. Debt sustainability will be defined on a country-by-country basis within the range of 200-250 percent for the net present value of the debt stock to exports ratio and 20-25 percent for the debt service to exports ratio. - 2- The initiative will be open to HIPCs that pursue or adopt structural adjustment programmes supported by the IMF and the World Bank and face an unsustainable debt burden even after the full application of current debt relief mechanisms. In order to qualify for debt relief measures beyond current mechanisms, eligible countries must be able to demonstrate a track record of strong policy performance based on a programme of macro-economic, structural and social policy reforms. In addition to sound macroeconomic management, the HIPC initiative will place particular emphasis on improving the quality of public expenditures, strengthening institutional capacity and enhancing the delivery of social services. A description of the main features and stages of the HIPC initiative can be found in Annex 5. The World Bank and the IMF have estimated that 13 countries would need action beyond current debt relief mechanisms, of which 11 are ACP States. This country list is tentative; other countries may prove to be eligible at the time when a decision concerning them is to be taken. There are a handful of countries likely to come up for decisions in 1997, when the extent of likely action will need, to be agreed upon by creditors, on the basis of specially prepared debt sustainability analyses. At each country's decision point, the creditors concerned will be asked to commit to taking action to reduce the net present value of their exposure to that country, after the country has completed a further track record of good policy performance. The first country likely to require Community action is Uganda for which a decision regarding eligibility and the extent of debt relief needed, is currently expected to be required in spring 1997. 3. Community-level Exposure to the HIPCs and Potential Costs to the Community The Community's exposure to the HIPCs falls within the framework of the Lomé cooperation: the HIPCs which have debts outstanding to the Community are all ACP countries and their debt has been incurred through the various Lomé Conventions and preceding these, the Yaounde Conventions. Community exposure to the potentially eligible HIPCs. comes from three instruments : special loans, risk capital and EIB loans on own resources. The European Community is a relatively small creditor in the context of the HIPC initiative. Total Community exposure to the 11 ACP countries which are currently estimated as likely to require action under the initiative amounts to 595 million ECU in nominal terms. Of this amount, special loans account for 69 percent, risk capital for 30 percent and EIB loans on own resources for 1 percent of total Community-level claims. The Commission estimates that the net present value of these claims amounts to about 300 million ECU. A description of the three instruments and individual country exposure for each instrument is provided in Annexes 2 and 3. Regarding the costs of the HIPC initiative to the Community, two aspects should be stressed. Firstly, any overall cost estimates will be subject to substantial uncertainty, because costs will only be determined on a country-by-country basis, as qualifying countries reach their 2 These 13 countries are Burundi, Ethiopia, Guinea-Bissau, Madagascar, Mozambique, Myanmar, Nicaragua, Niger, Rwanda, Sao Tome and Principe, Uganda, Zaïre and Zambia. The Community has no claims on Myanmar and Nicaragua. In line with the framework of the initiative, data in this paper refer only to loans extended to or guaranteed by the public sector and cover amounts already disbursed (unless otherwise noted). - 3- decision points in the initiative. These country decisions will be spread over a number of years. It will therefore remain uncertain which countries will actually require additional debt relief under the initiative, how-much net present value debt reduction would be needed for each country to achieve debt sustainability and which countries will qualify in terms of economic policy performance. It is not certain that all the 11 countries estimated as likely to need debt relief measures will qualify for the initiative, as some potentially eligible countries may not adopt adjustment programmes or build up adequate track records. Similarly, it cannot be excluded at this stage that other countries might become eligible for action. Secondly, as decisions and implementation of debt relief commitments will be spread over the years, the actual costs of action to creditors will be spread accordingly (see annex 7 showing likely timing of country decision points). In conclusion, it is difficult to give a reliable estimate of the total implied cost of the HIPC initiative to the Community and any estimates at this stage can only be seen as tentative. According to World Bank/IMF estimates, the cost to the Community could amount to about 150 million ECU in 1996 present value terms, assuming participation in the initiative by the 11 ACP States referred to above. This would correspond to around 5 percent of the total cost to be borne by multilateral creditors. The annual costs are expected not to exceed a few tens of millions of ECU a year on average. Given the uncertainties surrounding this estimate, as noted above, it should be underlined that actual costs can differ substantially from amounts mentioned here. 4. Principles to Guide a Community Contribution to the HIPC Initiative The following principles are proposed to guide Community action in the context of the HIPC initiative: the aim of Community participation in this initiative should be to strengthen the adjustment process in the countries concerned, by providing incentives for sustained reforms and to make the adjustment process viable in the long-term by supporting broad-based programmes of macro-economic, structural and social policy reforms; the Community should continué to play a key role supporting the HIPCs by providing financial and technical assistance to support structural adjustment and poverty reduction; the Community should affirm its commitment to participate in the HIPC Debt Initiative with respect to Community-level claims, by taking action where needed to reduce the net present value of Community-level exposure on the countries concerned, in parallel to action taken by other creditors; i) ii) iii) 4 Two qualifications need to be made here: First, the cost estimates are based on assumptions regarding economic developments in the countries concerned. Actual costs, for a given group of countries, would differ from estimates if underlying assumptions change, e. g. if export growth or the level of aid flows to the countries concerned would be lower or higher than assumed. Secondly, this cost estimate is based on data reported to the World Bank in the Debtor Reporting System and not directly on data provided by the Community. Hence, there could be some errors in the data used. Reconcilitation of data is currently underway and initial work undertaken would seem to suggest that the preliminary WB/IMF estimates of the potential cost to the Community may be an overestimate. - 4- iv) v) Community action should be consistent with the HIPC initiative and be taken on a case-by-case basis within a general framework; action involving debt relief on Community level claims should be taken in such a way that the preferred creditor status of the participating Community institutions is not negatively affected. vi) the eligible country must not be in a situation where the development co-operation with the Community is suspended vii) Community debt relief measures should not include the treatment of arrears. Arrears should in principle be cleared before the eligible country can benefit from any debt relief measures. 5. Enhanced Community Assistance to the HIPCs - Proposed Action as a Donor It is proposed that the Community, in its role as a major donor, undertakes three measures, within existing EDF resources, to better assist the heavily indebted poor ACP States. 5. 1 Additional Adjustment Support Although the HIPCs have continued to receive positive net transfers, their dependence on external aid flows on concessional terms make them particularly vulnerable. As a major donor of structural adjustment support, the Commission has always stressed the importance of the adjustment process in the heavily indebted countries being adequately funded. For the countries qualifying for additional debt relief under the HIPC initiative, adequate levels of external aid flows will continue to be of critical importance for their development, even after they have participated in the initiative. Financing needs will also remain large for a number of other heavily indebted poor countries, in particular countries whose debt burdens fall slightly below the critical debt sustainability thresholds defined by the HIPC initiative, and which therefore will not qualify for additional debt relief. It is important that these countries also receive adequate levels of external assistance to support their adjustment efforts. The Commission's view is that there is a need to ensure that HIPCs, receive adequate financial support. Therefore, the Commission proposes that the Community grants, within available resources under the Structural Adjustment Facility, additional support to HIPCs, on a case-by-case basis and according to financing needs and economic performance. 5. 2 Support for Commercial Debt Reduction For the majority of the poorest countries, their debt to commercial creditors is relatively small. But even if commercial debt, on average is relatively limited for this group of countries, there can be tangible benefits from eliminating it. Therefore, any comprehensive treatment of the debt problem of the HIPCs needs to include measures to reduce the burden of commercial debt. This is being done through operations to assist these countries to buy back their commercial debt on the secondary market at a large discount. A number of the HIPCs potentially eligible for the HIPC debt initiative have already undertaken debt buy- back operations with financial support from IDA and bilateral donors and further such operations are being planned. Consequently, it is expected that there will be a continued need - 5- for such support, although it will diminish as there are less countries still to complete such debt buy-back operations. There is scope for the Community, together with other donors, to contribute to this effort. The Commission proposes that the Community, on a case-by-case basis and where the beneficiary country requests such support, should be able to contribute to internationally co ordinated and supported buy-back operations of commercial debt of heavily indebted ACP States. Such contributions would be financed from the National Indicative Programme of the country concerned. 3 5. 3 Technical Assistance for Debt Management Weaknesses in debtor countries' debt management capacity have often made debt servicing more costly and resource consuming. Improved external debt management can therefore have tangible benefits in terms of reducing the administrative burden on the debtor country and sometimes also the costs of servicing the debt. In recent years, many HIPCs have established computerised debt management systems and undertaken training programmes in debt management, supported by donor assistance. In accordance with article 240 of the Lomé Convention, the Community can grant, at the request of an ACP State, assistance in studying and finding solutions to indebtedness and debt-servicing difficulties, assistance for training in external debt management and international financial negotiations and support to the ACP States in developing flexible techniques and instruments of debt management. The Commission sees scope for strengthening such support and proposes that the Community, on a case-by-case basis, should explore ways of enhancing its support for debt management, in co-ordination with assistance undertaken by other donors and organisations. 6. Support for Debt Relief - Proposed Action as a Creditor The HIPC initiative is based on participation by all creditors - bilateral, multilateral and commercial - who are invited to provide exceptional assistance and debt relief beyond current mechanisms as required for the participating countries to reach debt sustainability. The Commission proposes that the Community, as a creditor, joins this effort and takes action to reduce the net present value of its claims on the countries concerned. 6. 1 Modalities of Debt Relief a) Debt forgiveness or refinancing The HIPC initiative gives each creditor almost limitless scope to design their own mechanisms for participating in the initiative. It is expected that the various international financial institutions will participate in this initiative in a variety of ways, consistent with " It should be noted that donor contributions to debt buy back operations do not relieve the commercial creditors from •heir share of the burden in the HIPC Debt Initiative. Commercial creditors are still required to grant debt relief on 'i ins at least comparable to those agreed by the Paris Club. - 6- their charters and financial policies. With respect to Community action, the treatment of the Community-level claims should be consistent with the objectives of the HIPC initiative and the principles proposed in section 4 above. In particular, the treatment of Community-level claims raise important questions of principle concerning the status of the participating Community institutions as preferred creditors. Regarding possible modalities for the Community participation in the initiative, there are, in principle, two key options to obtain the debt relief: i) a direct debt forgiveness (write-off) or ii) refinancing on grant terms of outstanding claims. In the latter case, grants could be provided to assist the country concerned either to prepay, or to service as it falls due, their debt, or a portion of their debt, to the Community. Action to write off claims might be seen as the most straightforward way to meet the requirements of the initiative. However, this option should be ruled out for EIB loans on own resources and risk capital, if the EIB is to be treated in the same way as other multilateral financial institutions, which have rejected the option of a direct debt forgiveness of their claims, on the grounds that such action would risk to damage their preferred creditor status. 6 The situation might be different for the special loans, where a case could be made that the special characteristics of this debt imply that direct debt cancellation could be appropriate. It is worth noting in this context that the special loan instrument was not renewed in Lomé IV, as it was considered to be more appropriate to provide this assistance in grant form. A write off of this debt would correspond to a retroactive adjustment of the terms of this assistance and it would match similar debt relief initiatives by Member States with respect to their bilateral aid credits. It could be argued that a write-off would have advantages in terms of administrative simplicity and that it might give the Community action higher visibility. Finally, a case could be made that writing off special loans would not have a negative impact on the Community's preferred creditor status more generally, since this action would be taken in the context of an exceptional initiative by the international community to assist a limited group of countries. Nevertheless, these arguments need to be balanced against any risk that such action, even on special loans, could negatively affect the status of the Community as a de facto preferred creditor. The Commission recognises the difficulties that a direct forgiveness of Community claims could create and in view of the fact that other preferred creditors have rejected this option, the Commission proposes that the Community takes action by refinancing debt on grant terms. This approach would be consistent with the approach taken by other preferred creditors. As mentioned above, refinancing, through the provision of grants, could allow the beneficiary country either to prepay its debt or to service that debt as it falls due (in full or in part). Such refinancing would seem to be better granted in a single tranche for the prepayment of debt, rather than for the servicing of debt as it falls due. The prepayment option would have the advantage of avoiding that implementation of debt relief measures for each country are spread over a number of years and would be administratively more simple for both the Community and the debtor countries. Furthermore, prepayment would be full) consistent with options presented by the World Bank in the context of the IDA-administered Multilateral Trust Fund Since EIB loans on own resources and risk capital both are signed by the EIB, the effect o\~ writing them off might negatively affect the EIB's preferred creditor status. - 7- b) Concentrating debt relief on the special loans As described above, Community exposure comes from three instruments; special loans, risk capital and, albeit to a very small extent, EIB loans on own resources. All three types of loans fall under the initiative. The Community is expected to take measures to reduce the present value of its total exposure to each country eligible for the initiative. However, the Community does not need to take action regarding each instrument separately, but can choose to look at Community-level claims as a whole and to take action to deal with this overall exposure to each country. In other words, this implies that debt relief measures can be concentrated on one of the three Community-level instruments, as long as the Community, through these measures, provides the agreed amount of present value debt reduction for each country. The Commission proposes that debt relief measures are concentrated on the special loans. Firstly, focusing Community action on one instrument would be administratively most simple. Secondly, as discussed in the previous section, focusing debt relief measures on special loans would seem appropriate given the special characteristics of this instrument. Such action would be in line with measures already taken with respect to this instrument (i. e. the non-renewal of the special loan instrument in the Lomé IV Convention and the transformation of special loans not yet committed into grants). The Commission's view is that action taken by the Community should aim at eliminating outstanding special loans for the eligible countries. For the countries likely to be eligible for the initiative, the share of special loans in their overall debt to the Community varies from one to the other. Most potentially eligible countries have a relatively large share of special loans in their debt to the Community. It is therefore expected that in most cases, it would be sufficient for the Community to take action with regard to special loans, in order to deliver the required present value debt reduction. However, in some cases, the Community may not be able to provide the agreed level of debt relief by only taking action with regard to the special loans. This could be the case for countries whose special loans account for only a minor part of their outstanding debt to the Community and it would obviously also be the case for countries which have no outstanding special loans. In this case, it is proposed that the countries concerned would receive grants to meet their risk capital obligations to the extent required to achieve debt sustainability. As noted in section 3 above, for countries which at present are expected to need action under the initiative, there are practically no outstanding EIB loans on own resources. Nevertheless, it is possible that other countries may become eligible for the initiative for which there is significant EIB own resource exposure. In that event, a case could be made that this exposure should be dealt with by an EIB contribution to the initiative within the overall Community participation in the initiative (see further below). c) Country decisions When a HIPC has established a track record of good economic policy performance and hence reached the decision point in the initiative, a decision will be taken regarding the country's eligibility for additional support under the initiative and the extent of debt relief required in order to achieve a sustainable debt burden. When a country is assessed to be eligible, the Commission will determine the level of debt relief that the Community could provide to that country and, in collaboration with the EIB, prepare a specific proposal for how the Community would assist that country. The country proposals would be developed on a case-by-case-basis taking into account four factors: the structure and level of the country's debt to the Community; the desire for administrative simplicity; the objective of eliminating outstanding special loans and the need to ensure equitable and fair treatment between countries. After having prepared a country specific proposal in line with these objectives, the Commission would present it to the EDF Committee, seeking Member States' views in line with existing consultation arrangements for EDF operations. 6. 2 Source of finance for the Community participation a) Financing from reflows The Commission proposes that the cost of action on Community claims is met by the allocation of reflows from EDF-financed loans (special loans and risk capital). A decision by the Council to use reflows for this purpose would be in accordance with article 9 of the Internal Agreement on the financing and administration of Community aid within the framework of the Fourth ACP-EC Convention, whereby the Council can decide unanimously, on a proposal from the Commission, to allocate reflows to other operations than returning them to Member States. As set out in section 3, the IMF and the World Bank have tentatively estimated the total cost to the Community to about 150 million ECU in 1996 present value terms, to be spread over at least six years. The Commission proposes that a limited amount of reflows is set aside annually to finance the debt relief measures proposed in section 6. 1. An allocation of 25 million ECU a year over the four years 1997-2000 (a total of 100 million ECU) is expected to be sufficient to meet the needs of the initiative over this period. Thereafter, or earlier if the need arises, a review of the possible need for further resources would be undertaken. Such a solution would provide additional resources for the Community's participation in the HIPC debt. initiative. In order for the initiative to achieve its objectives, the Commission believes that the debt relief measures should be additional to existing levels of resource flows to these countries. Furthermore, it is desirable that the HIPC initiative does not divert resources intended for other developing countries and in particular, from other HIPCs making efforts to implement economic reforms and to improve their growth prospects. In fact, most of the 41 HIPCs will not fulfil the debt sustainability criteria for additional debt relief under the initiative, although there is no doubt that their debt levels and financing needs will remain high. In this context, it should be noted that the Council has once before decided to use reflows for a similar purpose, namely to partly finance the first Community contribution to the Special Programme of Assistance for Africa, SPA. On that occasion, the Council decided to allocate reflows to an amount of 60 MECU to finance General Import Programmes to SPA countries. These reflows enabled the Community to make a greater financial contribution to the SPA 7 Total reflows on special loans and risk capital amount to around 100 million ECU a year. - 9- than would have otherwise been the case and to become a major contributor to this programme from the outset. In addition to the proposed financing from reflows, the issue arises whether a direct EIB contribution should be sought. Although the EIB's own exposure is covered by Member States* guarantees, it would be consistent with the logic of the initiative, as a one-off effort of the international community, for the EIB, to contribute from its own resources, in cases of significant EIB exposure on its own resources. Consequently, an eventual EIB contribution to the financing of the Community-level debt relief is not excluded at this stage; this would be a matter for discussion by EIB shareholders. b) Practical mechanisms If the Council agrees to allocate reflows for the Community participation in this initiative, it is possible to envisage a simple mechanism through which the Community's support for debt relief could be channelled. Thus, an amount could be set aside from reflows on special loans/risk capital on an annual basis to a single account managed by the EIB. If the beneficiary country is to prepay its debt to the Community, there could be a one-off operation whereby the country in question would be given a grant from this account to enable it to prepay its debt on a present value basis. The Commission does not see a need for using the IDA-administered Multilateral Trust Fund (MTF). The Community is a small creditor in this context and should itself be able to finance the amount of relief needed on debt owed to the Community. The MTF is particularly useful for creditors whose own contributions need to be supplemented by contributions from bilateral donors and for creditors who wish that the MTF manages their contributions. 7. Conclusion As a major donor to most of. the HIPCs, the Community needs to ensure that their adjustment and development efforts are not constrained by an unsustainable debt burden. The HIPC debt initiative represents a co-ordinated effort by the international community to deal with the debt problems of the HIPCs and constitutes an appropriate framework within which the Community can contribute to the alleviation of the debt burden of the heavily indebted poor ACP States. The measures proposed here should all be seen in the context of strengthening the adjustment process in the countries concerned. It is proposed that the Community, as a donor, takes measures to enhance its support for the HIPCs, within existing EDF resources. Such support would include additional adjustment support on a case-by-case basis, a possibility of contributing to debt buy-back operations of commercial debt and enhanced support for debt management. As a creditor to the countries eligible for action under the HIPC initiative, it is proposed that the Community takes measures with regard to these countries' debt to the Community. The Commission proposes that the Community provides such action by way of allocating grants, as far as possible, for the prepayment of special loans to the Community. Such action would be consistent with action to be taken by other preferred creditors. - 1 0- The HIPC initiative provides a unique opportunity for the Community to give a political response to the debt issue; an issue which has been of major concern to the ACP States. The political impact of the proposed Community action is potentially great and would appear to considerably outweigh the relatively small costs involved. 11 ANNEXES Annex 1 Description of Community lending instruments Annex 2 Community exposure to countries potentially requiring action under the initiative Annex 3 Status of arrears on Community instruments Annex 4 Main features of the HIPC Debt initiative Annex 5 Debt classification of the 41 HIPCs Annex 6 Possible timing of decisions regarding potentially eligible countries 12- ANNEX 1 Description of Community instruments Special loans Special loans, financed from the EDF, were granted under the two Yaounde and the first three Lomé Conventions. This instrument was not renewed in Lomé IV, as it was felt to be more appropriate to provide this type of assistance in the form of grants. The special loans are IDA-like loans which carry an interest of 0. 5 to 1 %, with 40 years maturity and a 10 year grace period. The Yaounde loans were signed by both the Commission and the EIB, while the Lomé loans were signed by the Commission only. These loans are administered by the EIB. The repayments of these loans are returned to the Member States, via the EIB, in proportion to their contribution to the EDF which financed the loan. There are outstanding special loans to 9 of the 11 ACP countries currently assessed to need action under the initiative, amounting to 410 million ECU. Risk capital Risk Capital operations, financed from the EDF, are signed and administered by the EIB on behalf of the European Union. They can take the form of direct equity subscriptions or, which is mostly the case, the form of conditional and subordinated loans, whose repayment is linked to the performance of the project. The terms and conditions of loans depend upon the nature of each project carrying interest rates of up to 3 % and with a maturity of up to 25 years. Repayments flow back to the Member States as for the special loans. As repayments depend on the success of the project, the exact volume of reflows is less predictable than for special loans. Under this instrument, there is Community exposure to all 11 ACP countries currently assessed as likley to need action under the initiative, amounting to 179 million ECU. EIB loans on own resources The EIB also lends to the ACP States from its own resources, at the request of the Member States. The EIB loans on own resources are extended on market terms, but benefit from an interest subsidy of up to 4 % from the EDF. Grace periods and repayment periods are determined according to project characteristics. The EIB loans on own resources are guaranteed by the European Union, in proportion to Member States' shares of the EIB capital. There is exposure under this instrument only to one of the 11 ACP States, currently assessed as likely to need action under the initiative, amounting to 6 million ECU. 9 t 10 Amounts refer to disbursed loans. Loans to the private sector are excluded. All data exclude possible arrears. Outstanding special loans to the 41 HIPCs amount to 1. 2 billion ECU and 1. 5 billion ECU for all ACP States. However, it is possible that other countries to which there is substantial EIB exposure become eligible for the initiative. - 13- ANNEX 2 Community Exposure to Countries Potentially Requiring Action under the HIPC Initiative (disbursed amounts in million ECU as of 15/12/96) Country Special Loans Risk Capital Total EIB Own Resource Loans (a) Countries likely to require action under the initiative Burundi Ethiopia Guinea Bissau Madagascar Mozambique Niger Rwanda Sâo Tome e Principe Uganda Zaïre Zambia 40:72 30. 05 0. 00 27. 34 0. 73 22. 84 19. 29 0. 00 8. 57 132. 93 127. 53 12. 38 31. 49 3. 36 '20. 73 23. 53 12. 89 9. 70 1. 33 29. 54 17. 90 15. 77 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 " 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 6. 25 0. 00 53. 10 61. 54 3. 36 48. 07 24. 26 35. 73 28. 99 1. 33 38. 11 157. 08 143. 30 Total 410. 00 178. 62 6. 25 594. 87 (b) Other possibly stressed countries Cameroon Côte d'Ivoire Congo Guyana Tanzania 79. 83 69. 06 40. 02 37. 65 35. 27 0. 85 0. 09 13. 09 9. 83 16. 45 36. 07 92. 72 3. 10 0. 00 0. 00 116. 75 161. 87 56. 21 47. 48 51. 72 Total 261. 83 40. 31 131. 89 434ÏJ3" (c) Other unsustainable countries "sûdân Ï5JÔÔ 26. 87 5!55 41. 87 1. 2. Loans to the private sector which are not publically guaranteed are excluded, since these loans do not fall under the initiative. Under current IMF/World Bank assumptions, the countries in section b) of this table would not require action under the initiative. - 1 4 - / t r- ANNEX 3 Arrears of Countries Likely to Require Action under the HIPC Initiative (in million ECU as of 17/01/97) Country Arrears on EIB Own Resource Loans Arrears on Risk Capital Arrears on Special Loans Total a) Countries likely to require action under the initiative: Burundi Guinea-Bissau Madagascar Niger Rwanda Zaïre Zambia 0. 43 1. 30 2. 52 2. 57 1. 55 10. 41 1. 12 7. 31 0. 91 - 0. 75 0. 76 2. 48 20. 46 - Sub-Total 7. 31 19. 90 25. 36 b) Other countries with unsustainable debt burdens: 1. 34 1. 30 3. 27 3. 33 4. 03 38. 18 1. 12 52. 57 Sudan 11. 56 3. 95 15. 51 c) Other possibly stressed countries: Cameroon Congo Sub-Total Grand Total 5. 27 6. 44 11. 71 19. 02 0. 35 5. 28 5. 63 4. 32 5. 42 9. 74 37. 09 39. 05 9. 94 17. 14 27. 08 95. 16 16 ANNEX 4 Main features of the HIPC Debt Initative Eligibility The initiative will be open to HIPCs that pursue or adopt structural adjustment programmes, supported by the IMF and the World Bank, in the two years following the endorsement of the initiative in September 1996, after which the initiative will be reviewed and a decision made whether it should be continued. In order to qualify for exceptional assistance under the initiative, countries would have to be IDA-only, to face an unsustainable debt situation after the full application of current debt relief mechanisms and would have to show a sustained track record of sound economic policies and economic reforms. As a result of preliminary Debt Sustainability Assessments, countries have been classified as having sustainable, possibly stressed or unsustainable debt burdens (for classification see annex 6) Main steps For each country, the initiative will be implemented in two stages. First stage The first stage would be the existing three year track record required for a country to qualify for a stock-of-debt reduction by Paris Club creditors on Naples terms. During this period: - the Paris Club provides flow reschedulings on current Naples terms (up to 67 % debt reduction) - other bilateral and commercial creditors provide at least comparable treatment - multilateral institutions and donors continue to provide adjustment support in the framework of a World Bank/IMF-supported adjustment programme the country establishes a first three-year track record. The decision point The first stage leads up to the decision point. At this point, a Debt Sustainability Analysis will determine whether a Paris Club stock-of-debt operation, together with at least comparable action by other non-multilateral creditors, would be sufficient for the country to achieve debt sustainability, after the country has completed another three years of good economic performance. Three different country situations can be envisaged: - Countries for which existing mechanisms (Paris Club stock-of-debt operation together with comparable treatment by other bilateral and commercial creditors) would be sufficient for achieving debt sustainability within three years would not be eligible for additional support under the initiative. - For countries for which debt sustainability cannot be reached through existing mechanisms within three years, creditors would decide on the amount of additional debt relief needed and - 17- give a firm commitment to provide the debt relief needed after a second period of sustained policy performance. - For borderline cases which are countries where there is doubt whether existing mechanisms of debt relief would achieve a sustainable debt situation, the possibility of receiving enhanced assistance under the initiative will be left open. These countries would be eligible for additional debt relief at the completion point if neede to achieve debt sustainability. The second stage Eligible countries will enter into a second stage of three years after which it will be granted additional debt relief if it can show sustained policy performance. During the second stage: - the Paris Club goes beyond Naples terms and provides up to 80 percent debt flow relief in net present value terms; - other bilateral and commercial creditors provide at least comparable treatment; - donors and multilateral institutions provide enhanced support through interim measures and - the country establishes a second track record of strong policy performance under a World Bank/IMF-supported adjustment programme. The Completion Point At the completion point, i. e. at the end of the second stage, creditors will deliver the debt relief promised at the decision point. For the borderline countries, a decision will be taken whether they need additional action. At the completion point: - the Paris Club provides a stock-of-debt reduction of up to 80 percent in NPV terms on eligible debt; - other bilateral and commercial creditors provide at least comparable treatment on the debt stock; - multilateral creditors take measures to reduce the NPV of their exposure. If the amount of debt relief needed differ from the forecast made at the decision point, creditors will have to decide whether to give more or less debt relief in order to attain the debt sustainability target set for that country. Track record The required performance periods will be implemented flexibly on a case-by-case basis, taking into account countries' policy performance under adjustment programmes up to the decision point. This implies that the required performance period can be substantially shortened for countries which have shown sustained records of sound economic policies. Debt sustainability Sustainable debt levels at the completion point would be defined on a country-by-country basis within the range of 200-250 percent for the debt-to-exports ratio and 20-25 percent for the ratio of debt service to exports taking into account country specific vulnerability factors, such as the concentration and variability of exports and taking into account the fiscal burden of debt service. The HIPCs Trust Fund As a vehicle for its own participation in the HIPCs Initiative, the World Bank has set up the HIPC Debt Initiative Trust Fund, through which action will be taken to reduce the net present value of its own claims as necessary under the initiative. Other multilateral development banks (MDBs) have been invited to use this trust Fund too. It is envisaged that both the MDBs using the Trust Fund as well as bilateral donors will contribute financially to the Trust Fund to ensure that there are sufficient resources to meet the action required of the relevant MDBs. Whilst a number of MDBs look likely to make use of this Trust Fund, other key multilateral creditors, such as the IMF, plan to take the required action in parallell. Overall costs of the HIPC Initiative Overall potential costs of the HIPC initiative have been estimated to 5. 6 billion USD in 1996 present value terms, distributed between creditors as follows1 x : Bilateral and commercial creditors Paris Club creditors Other official creditors Commercial creditors Multilateral creditors World Bank IMF Other multilateral creditors Total 1. 9 0. 4 0. 1 1. 1 0. 8 1. 3 2. 4 3. 2 5. 6 Source: IMF and World Bank estimates - 19- ANNEX 5 COUNTRIES IN THE DEBT INITIATIVE countries classified as Highly Indebted Poor Countries, whose debt 41 sustainability has been analysed under the initiative12: Angola, Benin, Bolivia, Burkina Faso, Burundi, Central African Republic, Cameroon, Chad, Congo, Côte d'Ivoire, Equatorial Guinea, Ethiopia, Ghana, Guinea-Bissau, Guyana, Honduras, Kenya, Laos, Liberia, Madagascar, Mali, Mauritania, Mozambique, Myanmar, Nicaragua, Niger, Nigeria, Rwanda, Sao Tomé-Principe, Senegal, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Tanzania, Togo, Uganda, Vietnam, Yemen, Zaïre, Zambia £ of which 20 have been classified as unsustainable or possibly stressed: Possibly stressed: Bolivia, Cameroon, Congo, Côte d'Ivoire, Ethiopia, Guyana, Madagascar, Myanmar, Niger, Rwanda, Tanzania, Uganda (12 countries) or Unsustainable: Burundi, Guinea-Bissau, Mozambique, Nicaragua, Sao Tomé-Principe, Sudan, Zaïre, Zambia (8 countries) £ £ of which 13 are currently estimated by IMF/World Bank to require action under the HIPC debt initiative13: Burundi, Ethiopia, Guinea-Bissau, Madagascar, Mozambique, Myanmar, Nicaragua, Niger, Rwanda, Sao Tomé-Principe, Uganda, Zaïre, Zambia £ of which there is Community level exposure to 11 countries: Burundi, Ethiopia, Guinea-Bissau, Madagascar, Mozambique, Niger, Rwanda, Sao Tomé- Principe, Zaire, Zambia, Uganda 12 13 further in IMF/World Bank work at this stage. The same approach has been taken in this paper. However, data was insufficient to properly analyse Liberia, Nigeria and Somalia at this stage Sudan has also been assessed as likely to require action under the initiative, but has not been considered - 2 0- ANNEX 6 HIPC Debt Initiative: possible timing of decision points for unsustainable and possible stressed countries14 15 1997 Bolivia Guyana Uganda Côte d'Ivoire Mozambique Burkina Faso , 1998 Ethiopia Cameroon Guinea-Bissau Nicaragua 1999 Congo Madagascar Niger Tanzania Zambia Beyond 1999 Burundi Myanmar Rwanda Sâo Tome and Principe Zaire The information in this annex is tentative. It is provided here for illustrative purposes only. Decisions will 14 also be taken with regard to countries presently classified as sustainable which are not shown in this list, apart for Burkina Faso. Some of the countries preliminary assessed to have sustainable debt burdens could prove to be eligible for the initiative. 15 would embark upon an ESAF-supported adjustment programme. Sudan has not been included above, but would likely fall into the "beyond 1999" category, in the case it -21 - PROPOSAL FOR A COUNCIL DECISION of ECn° 1997 concerning Exceptional Assistance for the Heavily Indebted ACP countries THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Internal Agreement on the financing and administration of Community aid within the framework of the Fourth ACP-CEE Convention, signed on 16th July 1990, hereinafter referred to as "the Internal Agreement", and in particular Article 9, paragraph 1 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas Article 9, first paragraph, of the Internal Agreement stipulates that the payments made to the Bank in respect of special loans, together with the proceeds and income from risk capital operations, shall be credited to the Member States in proportion to their contributions, unless the Council decides unanimously, on a proposal from the Commission, to place them in reserve or allocate them to other operations, and whereas it is appropriate to use this, possibility in order to allocate these payments to support for structural adjustment and debt relief in heavily indebted ACP States, Whereas a debt initiative for the Heavily Indebted Poor Countries, hereinafter referred to as the HIPC Initiative, was presented by the International Monetary Fund and the World Bank at their April 1996 Meetings and subsequently endorsed by the Interim and Development Committees at the Autumn 1996 Annual Meetings of the International Monetary Fund and the World Bank, Whereas the Council recognizes the importance of the HIPC initiative as a way to ensure that the debt burdens of the HIPCs, implementing economic reform programmes, are reduced to sustainable levels, with the assistance of coordinated and comprehensive action by all creditors, Whereas the Council recognizes the need for continued adequate levels of external assistance to the HIPCs and the European Community's role as a major development partner of the countries concerned, HAS DECIDED AS FOLLOWS: 2^ Article 1 The European Community shall participate in the HIPC initiative by providing exceptional assistance with a view to reducing the net present value of the Community exposure to the ACP countries defined as eligible for this initiative. For this purpose, the Community shall make available grant resources to be utilised to meet debt service obligations on outstanding Community claims. These grant resources shall primarily be used by the beneficiary countries to meet debt service obligations on special loans, including the possibility of prepayment on a net present value basis. If such action is not sufficient to attain the agreed level of debt relief, the beneficiary country shall use the allocated grant resources to meet outstanding risk capital obligations towards the Community. Article 2 The Commission shall take, on a case-by-case basis, specific decisions for each eligible ACP country, providing for the amount of assistance in accordance with the rules and procedures laid out in Chapter IV of the Internal Agreement. The Commission's decisions on the amount of assistance to be provided in each case shall be guided by the level of resources necessary to permit a reduction of the net present value of that country's debt to the Community. This assistance, together with resources provided by all multilateral creditors, would allow the eligible country to achieve the debt sustainability targets, taking into account the debt relief to be provided by Paris Club creditors and at least comparable action by other official bilateral and commercial creditors under the initiative. The country specific decisions should further take into account the structure of the country's debt to the Community, the desire for administrative simplicity in the case-specific proposals chosen, the objective of securing full repayment of outstanding special loans and the need to ensure equitable and fair treatment between countries. The Monetary Committee will be kept informed, on a regular basis, on the implementation of this assistance. Article 3 The ACP countries eligible for receiving this exceptional assistance shall be the countries which have been identified according to the procedures laid out in Chapter IV of the Internal Agreement. The grant assistance referred to in Article 1 shall be provided from an interest bearing single account to be opened for this purpose with the European Investment Bank, hereinafter referred to as the "debt relief account". Article 4 From the payments, proceeds and income referred to in Article 9, paragraph 1 of the Internal Agreement, 25 million ECU shall be allocated in each of the years 1997, 1998, 1999 and 2000 for financing the grants referred to in Article 1. These amounts shall be transferred to "the debt relief account", mentioned in Article 3. Article 5 «2. 3 1. 2. 3. The Commission shall report regularly to the Council and inform the Parliament on the implementation of the present decision within the context of the HIPC initiative. At the end of the period of four years, mentioned in Article 4, or earlier if the Commission considers it appropriate, the Commission shall present a report to the Council containing a review of the possible needs for additional financing. If, at the end of the period of four years, as mentioned in Article 4, no decision has been taken to continue the financing, aimed at in the present decision, for a longer period, the Commission may decide to close the account, mentioned in Article 4. Any remaining funds in the account shall be redistributed to the Member States. Done at Brussels, For the Council, The President, 2< ISSN 0254-1475 COM(97) 129 final DOCUMENTS EN 11 01 Catalogue number : CB-CO-97-129-EN-C ISBN 92-78-17802-0 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: Komission asetus (EY) N:o 545/97, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1997, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetusta asetuksesta (ETY) N:o 2456/93 poikkeamisesta ja kyseisen asetuksen muuttamisesta julkisen intervention osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2368/96 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
carcase
derogation from EU law
intervention buying
intervention policy

formats: html pdfa1b print


title: 97/215/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä maaliskuuta 1997, sianlihan merkitsemisestä ja käytöstä neuvoston direktiivin 80/217/ETY 9 artiklan mukaisesti Italian osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Italy
animal plague
health certificate
health control
pigmeat
slaughter of animals


title: COST 822 : Development of integrated systems for large-scale propagation of elite plants using in vitro techniques: Report of activities, 1994-95.

eurovoc_concepts:
COST
agronomic research
crop production
test tube fertilisation


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 549/97 of 25 March 1997 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
monetary policy
perennial vegetable


title: Kommissionens förordning (EG) nr 544/97 av den 25 mars 1997 om införandet av ursprungsintyg för vitlök som importeras från vissa tredje länder

eurovoc_concepts:
bulb vegetable
certificate of origin
customs regulations
free circulation
import
third country


title: Förslag till rådets förordning (EG) om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland

eurovoc_concepts:
EU financing
Ireland
United Kingdom
activity report
cross-border cooperation

formats: html pdf pdfa1b print

text: a « * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION & vv •& Bryssel den 25. 03. 1997 KOM(97) 130 slutlig 97/0116(CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING ŒG) om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland INTERNATIONELLA FONDEN FÖR IRLAND En utvärderande rapport enligt bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2687/94 (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Internationella fonden för Irland inrättades 1986 för att bidra till det arbete som avses i artikel 10a i det engelsk-irländska avtalet av den 15 november 1985 som föreskriver att "de bägge regeringarna skall samarbeta för att främja den ekonomiska och den sociala utvecklingen i de områden i bägge delarna av Irland som har lidit mest skada av de senaste årens instabilitet och de skall undersöka möjligheterna till internationellt stöd för detta arbete. " Fondens målsättning är att främja ekonomiska och sociala framsteg och uppmuntra kontakter, dialog och försoning mellan nationalister och unionister på hela Irland. EG ville praktiskt stödja initiativen, eftersom fondens målsättningar motsvarade EG:s egna mål. Från 1989 till 1995 skedde detta i form av ett årligt bidrag på 15 miljoner ecu som infördes i budgeten och betalades ut av kommissionen. Kommissionen har sedan början av 1989 företrätts av en observatör vid styrelsemötena och har således kunnat övervaka fondens utveckling. Kommissionen har alltid hävdat att gemenskapens bidrag i första hand skall användas i projekt som företas mellan befolkningsgrupperna och således uppmuntrar dialog och försoning samt verkligen leder till en extrainsats i de berörda områdena, dvs. de skall inte träda i stället för andra privata eller offentliga utgifter. Fonden är ett särskilt exempel på framgångsrikt engelsk-irländskt samarbete för att främja försoningen mellan de båda befolkningsgrupperna och deras ekonomiska och sociala framåtskridande. Fonden har sedan den inrättandes gett stöd till ungefär 3 500 projekt till förmån för båda befolkningsgrupperna. Genom den irländske premiärministern Albert Reynolds och den brittiske premiärministern John Majors gemensamma förklaring av den 14 december 1993 har försoningsprocessen fått ny styrka. Förklaringen välkomnades av kommissionen i ett uttalande den 16 december 1993, i vilket kommissionen pekar på att införandet av fred skulle medföra många sociala och ekonomiska fördelar för regionen, de berörda medlemsstaterna och hela Europeiska unionen samt uttrycker en önskan att konkret stödja processen. Den gemensamma förklaringen välkomnades också i ett uttalande av ministerrådet (allmänna frågor) den 20 december 1993. Den 31 oktober 1994 antog rådet förordning (EG) nr 2687/94 om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland för 1995, 1996 och 1997. För vart och ett av dessa år anslogs 20 miljoner ecu som ett led i det årliga budgetarbetet. Enligt artikel 3 i förordningen ovan har en årlig undersökning genomförts och förteckning över projekt som har erhållit stöd förts, liksom en analys av insatsernas art och inverkan med särskild hänsyn till fondens mål och de kriterier som uppställs i artikel 2 första och andra stycket i förordningen. Enligt artikel 5 i förordningen har kommissionen sammanställt en utvärdering för Europaparlamentet och rådet där behovet av fortsatta bidrag efter 1997 analyseras. På grundval av dessa utvärderingar och kommissionens fortlöpande övervakning av fondens verksamhet rekommenderas, trots strukturfondens stora åtagande för hela ön Irland och den avsevärda ansträngning som har gjorts inom det särskilda stödprogrammet för fred och försoning på Nordirland, fortsatta finansiella bidrag till internationella fonden som ett effektivt komplement till övrigt gemenskapsstöd för fredsprocessen. Eftersom den nuvarande ordningen för gemenskapsbidrag upphör den 31 december 1997 föreslås det att rådet antar den bifogade förordningen. Med hänsyn till den redan genomförda finansieringen och mot bakgrund av att det fortfarande instabila läget i regionen måste stabiliseras, • föreslås en begränsning av stödperioden till två år. Enligt kommissionens åsikt bör det årliga bidraget för åren 1998 och 1999 vara 17 miljoner ecu. En översyn av fondens inverkan och behovet av ytterligare stöd kommer att göras av kommissionen före den 1 april 1999. Det föreslås vidare att bidraget skall knytas till följande villkor: - Projekt med ett starkt inslag av försoning och samarbete mellan befolkningsgrupperna skall prioriteras. - Det skall vara säkerställt att det verkligen leder till en extrainsats i de berörda områdena och skall alltså inte träda i stället för andra offentliga eller privata utgifter. Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande,2 och med beaktande av följande: Programmen inom Internationella fonden för Irland (nedan kallad Fonden) uppmuntrar samarbete mellan befolkningsgrupperna och främjar därvid dialog och försoning mellan nationalister och unionister. Fonden är ett exempel på framgångsrikt engelsk-irländskt samarbete för att främja försoningen mellan de båda befolkningsgrupperna och att främja deras ekonomiska och sociala framsteg. till 1995 föreskrevs ett årligt bidrag på 15 miljoner ecu ur Från 1989 gemenskapsbudgeten till stöd för sådana projekt som genomförs av Fonden som innebär en verklig extrainsats i de berörda områdena. Enligt rådets förordning (EG) nr 2687/943 om finansiellt bidrag från gemenskapen till Internationella fonden för Irland för 1995, 1996 och 1997 är det belopp som fastställts som ett led i budgetarbetet för vart och ett av dessa år 20 miljoner ecu. Enligt de utvärderingar som har gjorts enligt artiklarna 3 och 5 i förordning (EG) nr 2687/94 bekräftas det att gemenskapens bidrag har använts i enlighet med målsättningarna för Fonden och kriterierna i första och andra styckena i artikel 2 i ovannämnda förordning. Förordning (EG) nr 2687/94 upphör att gälla den 31 december 1997. Fredsprocessen på Nordirland kräver fortsatt stöd från gemenskapen efter detta datum. Kommissionen fattade den 28 juli 1995 ett beslut varigenom beviljas stöd från strukturfonderna till det särskilda stödprogrammet för fred och försoning på Nordirland och i Irlands gränsprovinser. EGTnrC Yttrande avgivet den. EGTnrL286, 5. 11. 1994, s. 5. 3 Fonden bör i första hand använda gemenskapens bidrag till projekt som överensstämmer med de insatser som finansieras genom det särskilda stödprogrammet för fred och försoning. Sådant stöd skall utformas som finansiella bidrag under en period av ytterligare två år. En utvärdering som innebär en granskning av Fondens inverkan och det fortsatta behovet av stöd bör genomföras senast den 1 april 1999. Gemenskapens bidrag till Fonden anses behöva uppgå till 17 miljoner ecu för vart och ett av åren 1998 och 1999 angivet i löpande penningvärden. Detta stöd kommer att medverka till att stärka solidariteten mellan medlemsstaterna och mellan deras folk. För antagandet av denna förordning föreskrivs i fördraget endast de befogenheter som anges i artikel 235. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För vart och ett av åren 1998 och 1999 skall ett årligt bidrag göras till Internationella fonden för Irland, nedan kallad "Fonden". Bidragets storlek skall fastställas som ett led i det årliga budgetarbetet. Artikel 2 Fonden skall i enlighet med avtalet om inrättande av Internationella fonden för Irland i första hand använda bidraget till projekt som företas över gränsen eller mellan befolkningsgrupperna, i synnerhet sådana som överensstämmer med målsättningarna i det särskilda stödprogrammet för fred och försoning. Bidraget skall användas på ett sådant sätt att det leder till en verklig extrainsats i de berörda områdena och bör därför inte träda i stället för andra privata eller offentliga utgifter. Kommissionen skall företrädas av en observatör vid Fondens styrelsemöten. Kommissionen skall förvalta bidragen. Artikel 3 Kommissionen budgetmyndigheterna som bl. a. omfattar följande: skall senast den 1 april 1999 överlämna en årsrapport till — — En översikt av Fondens verksamhet. En förteckning över de projekt som mottagit stöd. — — En utvärdering av stödets utformning och dess verkan med särskilt beaktande av Fondens målsättningar och de kriterier som anges i artikel 2 första och andra stycket. En bilaga som innehåller utfallet av de kontroller och stickprover som utförts av kommissionens företrädare eller dess ombud. Det årliga bidraget skall utbetalas i två omgångar enligt följande: Artikel 4 a) b) Ett förskott på 80 % skall utbetalas när Fondens styrelseordförande har undertecknat kommissionens standardförbindelse i samband med stöd och har förpliktigat sig att använda bidraget i enlighet med artikel 2, samt förmånstagarens årliga kommissionen har mottagit och godkänt avseende verksamhetsrapport föregående år. De kvarvarande 20 procenten skall utbetalas när kommissionen har mottagit och godkänt förmånstagarens årliga verksamhetsrapport och reviderade räkenskaper för det år då gemenskapens bidrag utbetalades. räkenskaperna reviderade och de Artikel 5 Kommissionen skall före den 1 april 1999 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet som utvärderar det fortsatta behovet av bidrag efter 1999. Artikel 6 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1998. Den skall gälla till och med den 31 december 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING GEMENSKAPENS FINANSIELLA BIDRAG TILL INTERNATIONELLA FONDEN FÖR IRLAND 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER B2-604 3. RÄTTSLIG GRUND Utkast till förslag till rådets förordning enligt artikel 235 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål Att uppmuntra kontakter, dialog och försoning mellan nationalister och unionister på hela Irland genom att främja de båda befolkningsgruppernas ekonomiska och sociala framsteg. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Åren 1998 och 1999 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1 Icke-obligatoriska utgifter 5. 2 Differentierade anslag 6. TYP AV UTGIFTER Stöd till gemensam finansiering med andra källor inom offentliga och/eller privata sektorn. 7. BI JDGETKONSEKVENSER 7. 1 Vägledande tidsplan för anslag 7. 1. 1 Tidsplan för den nya åtgärd som föreslås Miljoner ecu (i löpande priser) 1998 1999 TOTALT Åtagandebemyndigande Betalningsbemyndigande 17 17 17 17 34 34 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Kommissionen har en företrädare i Fondens styrelse och det slutliga årligabidragetbetalas ut först efter det att kommissionen har mottagit och godkänt Fondens årsrapport och reviderade räkenskaper. 9. SÄRSKILT MÅL 9. 1 Att genom ekonomisk och social utveckling främja försoning mellan de båda befolkningsgrupperna i de områden i bägge delarna av Irland som har lidit mest skada av de senaste årens instabilitet. 9. 2 Skäl för åtgärden Gemenskapen har praktiskt stött fondens målsättningar, eftersom dessa motsvarade gemenskapens egna mål (15 miljoner ecu per år sedan 1989 och 20 miljoner ecu för vart och ett av åren 1995, 1996 och 1997). Ett fortsatt beviljande av bidrag under ytterligare två år skulle ge en tydlig indikation på att gemenskapen stöder fredsprocessen på Nordirland som är inne i ett mycket kritiskt skede. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden - Kommissionen kommer att följa upp fondens verksamhet genom att ständigt ha en observatör i styrelsen. Kommissionen informeras om alla fondens föreslagna beslut innan de läggs fram för styrelsen. För att undvika överlappning följs dessutom alla projekt som stöds av fonden upp av personal med ansvar för genomförandet av strukturfondernas politik. INTERNATIONELLA FONDEN FOR IRLAND En utvärderande rapport enligt bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2687/94 Inledning 1. Bakgrund ; 2. Utvärdering av Internationella fonden för Irlands arbete 2. 1 Hävstångseffekt på andra fonder 2. 2 Fondens verksamhet för kontakter, dialog och försoning 2. 2. 1 Antal grupper och styrelseledamöter 2. 2. 2 Mottagare av stöd inom ramen för programmen_ 2. 3 Oberoende utvärderingar av fondens inverkan 2. 3. 1 KPMG:s rapport 2. 3. 2 Brittisk-irländska interparlamentariska organet 2. 4 Fördelning av fondens medel 2. 5 Fondens inverkan på sysselsättningen fram till september 1995 3. Kommissionens slutsatser Bilagor: Fondens årsrapporter för 1995 och 1996. 11 12 15 15 15 15 16 17 17 20 21 21 21 Märk: Alla belopp anges i pund och inte i ecu. Detta för att underlätta jämförelsen med siffror i fondens årsrapporter. 10 Inledning Internationella fonden för Irland är ett organ som inrättats genom fördrag mellan Förenade kungarikets och Irlands regeringar för att "främja ekonomiska och sociala framsteg och uppmuntra kontakter, dialog och försoning mellan nationalister och unionisterpå hela Irland". Internationella fonden för Irland inrättades 1987. Den stöds genom bidrag från Europeiska unionen, Förenta staterna, Kanada, Nya Zeeland och Australien. EU började ge bidrag till fonden under 1989 och detta bidrag är nu det största enskilda årliga bidraget till fondens utvecklingsbudget. Under åren 1989-1994 uppgick gemenskapens stöd till 15 miljoner ecu per år. Genom rådets förordning 2687/94 om finansiellt bidrag från gemenskapen till Internationella fonden för Irland fastställdes ett ramprogram för fortsatt stöd från EU till fonderis arbete. De årliga bidragen för 1995, 1996 och 1997 höjdes till 20 miljoner ecu. I förordningen föreskrivs att gemenskapens bidrag i första hand skall användas till projekt som företas över gränsen eller mellan befolkningsgrupperna och på ett sådant sätt att det leder till en verklig extrainsats i de berörda områdena och inte träder istället för andra privata eller offentliga utgifter4. I denna förordning föreskrivs också att kommissionen skall överlämna en årsrapport med en översikt av fondens verksamhet5 och dessutom utarbeta en rapport för Europaparlamentet och rådet som utvärderar det fortsatta behovet av bidrag efter 19976. Av tekniska orsaker anses det mer praktiskt att slå samman dessa två arbeten, särskilt eftersom de årsrapporter som fonden offentliggör (och som kommissionen noggrant granskar före offentliggörandet) innehåller utförlig information om projekt och finansiering som det är onödigt att upprepa. Fondens årsrapport för 1995 har offentliggjorts och 1996 års rapport kommer att bli tillgänglig inom kort. Den här rapporten innehåller kommissionens utvärdering av fondens verksamhet och behovet av fortsatta bidrag. I avsnitt 1 ges en allmän bakgrund och utvärdering av hur fonden verkar och en vid bedömning av i vilken utsträckning dess arbetssätt överensstämmer med målsättningarna. I avsnitt 2 anges olika indikatorer för den verksamhet som fonden bedriver och rapporteras slutsatserna från olika utvärderingar rörande fondens arbete. Avsnitt 3 innehåller kommissionens slutsatser om fondens arbete och frågan om fortsatt stöd från Europeiska unionen. 4 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 2. 5 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 3. 6 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 5. 11 Vid utarbetandet av denna rapport har kommissionen haft tillgång till ett antal fallstudier som illustrerar aspekter på fondens arbete samt rapporter från intervjuer med ett antal anställda inom gemenskapen, kommentatorer och statliga tjänstemän om fondens inverkan och de utmaningar som väntar den i framtiden. Fallstudierna och intervjuerna genomfördes oberoende av varandra på kommissionens vägnar som hjälp till utarbetandet av denna rapport. De har påverkat kommissionens slutsatser om fondens arbete. 1. BAKGRUND Fondens två målsättningar rör ekonomiska och sociala framsteg och främjande av dialog och försoning mellan befolkningsgrupperna i Nordirland och mellan Nordirland och Republiken Irland. Den fullföljer dessa mål genom ett antal noggrant fastställda underprogram som vart och ett har sitt eget anslag inom ramen för fondens budget. Tabellen nedan visar de faktiska åtaganden som följer av de erbjudanden om stöd som fonden godkänt i samband med uppskattningsvis 630 projekt under perioden oktober 1994 till december 1996. i fonden tabellen visar vilken vikt Uppgifterna stödja gemenskapsledda initiativ när det gäller alla dess olika program, särskilt i missgynnade områden, och anger ^>ckså införandet av nya initiativ och planer, såsom initiativet Befolkningsgrupper. Programmen 1-5 är helt och hållet gemenskapsledda till sin natur, medan program 6 och 7 innehåller betydande delar gemenskapslett stöd. Dessa program stod för 84 % av fondens åtaganden under perioden. lägger vid att Program eller initiativ 1 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Samhällsekonomisk förnyelse och särskilda projekt Befolkningsgrupper Landsbygdsutveckling Bredare perspektiv Flaggskeppsprojekt Affärsverksamhet Utveckling i stadsområden Turism Vetenskap och teknik Åtaganden milj. pund 10 416 4 874 5 401 8 720 7 260 11299 9 107 8 321 2 734 ~ TOTALT ~ 68 132 Härutöver finns ett initiativ för aktivering av befolkningsgrupperna som är inriktat i de mest missgynnade social utslagning dels på problemet med befolkningsgrupperna, dels på ett antal investeringsbolag som har upprättats i Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland. 12 Även om förteckningen bara innehåller ett program som uttryckligen betecknas gälla befolkningsgrupperna, ger detta enligt kommissionens uppfattning inte en sann bild av omfattningen av fondens verksamhet och dess betydelse för försoningen. Alla fondens program eftersträvar samma mål att främja försoning genom ekonomiska och sociala framsteg på så sätt att företrädare från delade samhällen ges möjlighet att delta och hjälpa sig själva. Den grundläggande principen i fondens arbete kan grovt sammanfattas enligt följande: Ökad kontakt mellan medlemmar i befolkningsgrupper som står i motsättning till varandra är viktigt för att bortskaffa fördomar men är inte tillräckligt i sig för att försona eller integrera befolkningsgrupperna. Vad som krävs är en gemensam strävan mot gemensamma mål och intressen. Det samarbete som detta innebär leder till att förtroendet ökar och att det skapas en känsla av jämlik status mellan de olika gruppemas företrädare. Gränsöverskridande aspekter Kommissionen har med tillfredsställelse konstaterat att fonden faktiskt tillämpar den princip som innebär att arbete för ekonomisk utveckling, särskilt på lokal nivå, genomförs av organisationer som företräder båda befolkningsgrupperna. Effekten märks särskilt vid statliga organ och enheter på båda sidor om gränsen. Tidigare hade det vanligen bara förekommit fa fall av löpande samarbete mellan de två statliga administrationerna på ön. Kommissionens bedömning, som bygger på regelbundna observationer på platsen, är att fonden har haft avgörande betydelse när det gäller att förändra denna situation genom att bidra till utvecklingen av nätverk med arbetsförbindelser mellan tjänstemän inom offentlig förvaltning i båda delarna av ön, som deltar i förvaltning och genomförande av fond-stödda projekt. Betydelsen av denna utveckling för ön Irlands framtid och för förbindelserna mellan mellan de två medlemsstaterna går knappast att överskatta. Konkreta exempel på nyskapande gränsöverskridande program är - gemensam marknadsföring utomlands av irländska produkter, - gemensamma utbildningsprogram inom ramen för programmen Affärsverksamhet och Bredare perspektiv, - gemensam marknadsföring av ön Irland som turistmål, och - gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt med deltagande av universitet i Nordirland och Republiken Irland. Det måste emellertid sägas att en stor del av de gränsöverskridande projekt som fonden har stött har varit inriktade på samarbete mellan regeringsorgan eller yrkesorganisationer. Antalet befolkningsgruppsbaserade gränsöverskridande projekt som har fått bidrag från fonden är relativt sett mindre. Problemet att finna en tillfredsställande arbetsmodell för gränsöverskridande projekt, särskilt på lång sikt, har mött strukturfonderna också i andra delar av Europa. 13 Samarbete mellan befolkningsgrupperna Även om inte siffror kan återspegla vikten av arbetet för försoning och brobyggande, är antalet befolkningsgruppsöverskridande grupper som skapats som ett direkt resultat av fonden en indikation (jfr tabellen under 2. 2. 1 nedan). Till kommissionens tillfredsställelse ägnar fonden särskild uppmärksamhet åt att befolkningsgrupperna är företrädda på ett balanserat sätt i dessa grupper och tillhandahåller ingen finansiering om den anser att detta krav inte är uppfyllt. En studie som utförts av oberoende konsulter visade att fler än 7600 personer var direkt eller indirekt inblandade i denna verksamhet i slutet av år 1996. De protestantiska grupperna var inledningsvis tveksamma till att ansöka hos fonden, som uppfattades följa en politisk plan, men denna situation hade förändrats klart år 1995. 1 vissa områden har den faktiskt ersatts av en vilja från befolkningsgruppernas ledare att "komma ikapp" grupper som dragit fördel av fondprogrammen. Detta innebär ofta samarbete med befolkningsgrupper som uppfattas som i grunden nationalistiska, ett resultat som enligt kommissionen tydligt visar i vilken utsträckning fonden lyckas få samarbetet mellan befolkningsgrupperna att bli accepterat i grupperingar där detta skulle ha varit otänkbart bara för några år sedan. Detta måste räknas som ett av fondens viktigaste bidrag till försoningsprocessen, då den har lyckats bidra till skapandet av grundläggande strukturer för samarbete mellan befolkningsgrupperna när offentliga organ inte längre förmådde detta. Missgynnade områden Fonden verkar genom program-team som under styrelsens ledning stödjer sig på den sakkunskap och de administrativa strukturer som krävs för att genomföra programmen i praktiken. Regionalt baserade utvecklingskonsulter fungerar som länk mellan fonden och lokala grupper. De spelar en särskilt viktig roll när det gäller att bistå lokalsamhällen med ansökningar om stöd och med att utveckla och genomföra deras planer, och har därför bidragit med en viktig förbättring av den lokala utvecklingskapaciteten i de mest missgynnade samhällena. Initiativet Missgynnade områden är fondens största enskilda underprogram. Egentligen är dock alla fondens program mer eller mindre utformade till förmån för missgynnade områden. Additionalitet Det är som bekant svårt att lägga fram definitiva bevis på förekomsten eller avsaknaden av additionalitet. Det har förekommit fall där kommissionens observatör i styrelsen har uttryckt reservationer i samband med förslag till utgifter, när projektet i fråga bedömdes vara en fråga för nationella regeringar snarare än för fonden. Som helhet har dock stimulans- eller hävstångseffekt som gör att mottagare av fondens stöd kan få tillgång till även till annat stöd (jfr tabell under 2. 1 nedan). fonden uppenbarligen en viktig 14 2. UTVÄRDERING AV INTERNATIONELLA FONDEN FÖR IRLANDS ARBETE 2. 1 Hävstångseffekt på andra fonder Fondens förmåga att få andra fonder att stödja sin verksamhet skiftar mellan olika program, vilket återspeglar i vilken grad mottagarna av stöd från Fonden kan få tillgång till annan finansiering. "Hävstångskvoten" är lägre för program för samarbete mellan befolkningsgrupperna, där det finns begränsat eller inget incitament för att attrahera privat finansiering. Program eller initiativ Samhällsekonomisk förnyelse och särskilda projekt Initiativet Befolkningsgrupper Landsbygdsutveckling Bredare perspektiv Flaggskeppsprojekt Affärsverksamhet Utveckling i stadsområden Turism Vetenskap och teknik Fondens åtaganden milj. pund Andra fonder milj. pund 10416 8 866 4 874 5 401 8 720 7 260 11 299 9 107 8 321 2 734 3 318 8 629 8 721 23 889 15 895 25 309 28 289 2 876 TOTALT 68 132 125 792 "Hävstångs kvot" (l:x) 0. 851 0. 681 1. 598 1. 000 3. 290 1. 407 2. 779 3. 400 1. 052 1. 846 Tabellen visar att den genomsnittliga "hävstångskvot" som fonden uppnått för de viktigare programmen och initiativen under perioden oktober 1994 till december 1996 var ungefar 1,8. Fondens åtagande på 68 132 miljoner pund har resulterat i en total investeringspotential, till stor del koncentrerad till de utvalda missgynnade områdena, på 193 920 miljoner pund. 2. 2 Fondens verksamhet för kontakter, dialog och försoning Detta avsnitt innehåller en kvantitativ analys av fondens bidrag till kontakter, dialog och försoning under perioden mellan oktober 1994 och december 1996, och ackumulerat. 2. 2. 1 Antal grupper En indikator på verksamheten är antalet befokningsgruppsöverskridande eller gränsöverskridande grupper som varit föremål för stimulansåtgärder. Tabellen nedan anger antalet befolkningsgruppsöverskridande grupper som bildats till följd av fondens interventioner enligt de viktigaste program- eller initiativrubrikerna. Fonden ser särskilt till att det finns en balanserad representation av de berörda befolkningsgrupperna i respektive grupp och betalar inte ut något stöd om den anser att detta krav inte är uppfyllt. 15 Antal befolkningsgrupps- eller gränsöverskridande grupper oktober 1994 - december 1996 och ackumulerat Program eller initiativ och förnyelse Samhällsekonomisk särskilda projekt Vidare perspektiv Lokala kontor för affärsverksamhet Andra utvecklingsorgan baserade på samarbete mellan befolkningsgrupperna Grupper gränsöverskridande vetenskapligt och tekniskt samarbete projekt eller för Nya grupper under perioden 39 Totalt antal grupper 171 79 15 58 7 198 301 52 92 23 639 Totalt Över 7 600 personer deltar direkt och kontinuerligt i dessa gruppers styrelser eller styrkommittéer, och bidrar med erfarenheter av praktiskt samarbete över traditionella skiljelinjer mellan befolkningsgrupper i Nordirland och över gränsen. Av dessa deltog omkring 1 600 direkt i grupper som för första gången uppbar stöd från fonden mellan oktober 1994 och december 1996. 2. 2. 2 Mottagare av stöd inom ramen för programmen Förutom dem som deltar direkt i förvaltning och ledning av denna befolkningsgrupps- eller gränsöverskridande verksamhet, kan en vidare grupp ses som direkt gynnade av den verksamhet som stimulerats. Tabellen nedan innehåller några belysande beräkningar av antalet inblandade efter huvudtyperna av grupper. 16 Antal mottagare av stöd inom ramen för initiativen: oktober 1994 - december 1996 och ackumulerat Typ av grupp - Lokala kontor för affärsverksamhet Stödmottagare inom ramen nya initiativ som mottog stöd för första gången under perioden 456 (kontorshyresgäster, etc. ) - Programmet Vidare (programdeltagare) perspektiv 2 165 - Planen för samhällsekonomisk lokala i (deltagare förnyelse åtgärder) - Vetenskap och teknik (forskare, etc. ) - Företag som deltar i utvecklings- och över (t. ex. Acumen, Plato, marknadsföringsprojekt gränsen CBI/IBEC etc. ) Totalt J 1 164 53 489 Totalt antal för mottagare av stöd 2 956 7 555 2 893 533 1515 4 327 15 452 Uppgifterna visar att fonden fortsätter att fokusera på missgynnade områden och befolkningsgrupper i svårigheter samt att stödja kontakter och dialog. 2. 3 Oberoende utvärderingar av fondens inverkan Styrelsen och observatörer har eftersträvat oberoende rådgivning och utvärdering av fondens inverkan. Ett antal utvärderingar av vissa planer och program har beställts. Den stora sammanfattande utvärderingen av fondens inverkan och konsultföretaget KPMG under 1994 och 1995. internationella redovisnings- genomfördes av det 2. 3. 1 KPMG:s rapport I KPMG:s rapport7 granskades fondens arbete från starten fram till september 1994. Företaget utförde en kvalitativ bedömning av fondens bidrag till kontakter, dialog och försoning samt en kvantitativ bedömning av fondens bidrag till att skapa arbeten genom att betrakta nya arbetstillfällen som en indikation på ekonomiska och sociala framsteg. The International Fund for Ireland, Contribution to Contact, Dialogue and Reconciliation and to the Creation of Employment, KPMG Belfast, May 1995. 17 Enligt rapporten finns starka samband mellan fondens två målsättningar - ekonomiska och sociala framsteg samt kontakter, dialog och försoning - särskilt eftersom fonden har valt att fullfölja den senare målsättningen särskilt genom ekonomisk förnyelse på befolkningsgruppsöverskridande och gränsöverskridande basis. Även om merparten av den finansiering som fonden tillhandahåller har fördelats till vad som i vid bemärkelse skulle kunna beskrivas som ekonomiska projekt, är frågan om försoning kärnan i fondens verksamhet. I rapporten identifierades följande "enkla indikatorer" på omfattningen av fondens interventioner under perioden fram till september 1994: • 16 645 arbeten hade skapats i projekt som stötts av fonden fram till september arbeten och byggnadsarbeten hade uppstått ur projekt som fonden gett stöd till. 1994 och ytterligare 7 142 indirekta Utbildning av personal hade givits vid 37 lokala företagskontor som verkar på 46 platser i Nordirland, vart och ett under ledning av en styrelse med företrädare för befolkningsgrupperna 441 organisationer hade fått hjälp med att främja sociala och ekonomiska framsteg och över 5 700 företrädare för befolkningsgrupperna deltog i den dagliga ledningen och förvaltningen av dessa. Stödet till affärsförbindelser mellan Irlands två delar berörde över 1 000 företag. • Över 5000 personer deltog i Bredare perspektiv-programmen som är särskilt inriktade på unga arbetslösa personer dels från de mest missgynnade protestantiska och katolska samhällena i Nordirland, dels från missgynnade områden i Republiken Irland. Över 263 miljoner pund hade fördelats sedan 1987. • Ytterligare stöd på över 450 miljoner pund hade utgått från andra fonder, vilket ger sammanlagda investeringar på över 700 miljoner pund som till stor del användes i regionens mest missgynnade områden. Därutöver fann man att fonden hade utvecklat en synergiskapande förbindelse med strukturfonderna, som medförde att de mest missgynnade samhällena kunde ta del av strukturfondernas stöd genom att bidra med den kompletterande finansiering som krävs. Fonden hade också medverkat till att bygga upp ett löpande samarbete mellan regeringarna i Belfast och Dublin (kommissionen såg till att det kombinerade stödet från fonden och strukturfonderna inte översteg EU:s tak för finansiering). Fler än 20 besök och intervjuer av ingående karaktär har genomförts för att undersöka en rad fondstödda projekts inverkan på kontakter, dialog och försoning. Flera grupper pekade på vikten av att fondens bidrag såsom ett 18 slags startkapital gjort det möjligt att kontakta andra finansieringskällor med större tillförsikt. I rapporten framkom att fonden i sitt arbete för kontakter, dialog och försoning betonade samarbete på lokal nivå för att uppnå gemensamma resultat eller målsättningar, och att den tenderar att se sådant samarbete både som en förutsättning för stöd och som ett viktigt resultat i sig av det projekt som far stöd, eftersom det främjar kontakter, förtroende och förståelse vidare mellan samarbetsprojekt av befolkningsgruppsöverskridande karaktär. Fondens arbetssätt är i grunden ett exempel på vad som har kallats "Two Track Diplomacy", ett begrepp som betyder att ekonomiska framsteg ger både ett incitament och ett högre mål vad gäller att bygga förbindelser mellan två samhällen som har fjärmats från varandra. språngbräda samhällena fungerar som och för i september 1994 Fondens beräkningar av dess egen betydelse för att skapa arbeten har också granskats. Det verkliga antalet arbeten på platsen i fondstödda projekt uppgick till multiplikatoreffekter och det genomsnittliga antalet direkta arbeten i byggnadsprojekt som stöds av fonden ökar antalet direkt anställda i projekten avsevärt. Dessa effekter inräknade, ökar det totala antalet anställningar som står i samband med fonden till 23 787. till 16 645. Om man tar hänsyn Den genomsnittliga kostnaden per arbete som skapats genom fonden beräknades till 8 700 pund. En justering till kostnaden per arbete och år med olika antaganden om längden på fondstödda arbeten ledde till beräkningar av kostnaden per arbete och år för fonden på mellan 1200 och 2900 pund. Med hänsyn till onödig belastning och lokala undanträngningseffekter beräknades den genomsnittliga kostnaden per fondstött arbete och år till mellan 2700 och 6200 pund beroende den antagna längden på arbetet. Fonden har varit en påtaglig resurs när det gäller att främja kontakter, dialog och försoning mellan befolkningsgrupperna i Nordirland, mellan Nordirland och Republiken Irland samt att skapa arbeten. Den har en särskild ställning och roll som innebär att den har kunnat stödja en mängd olika projekt, av vilka de förbindelser mellan av innehåller befolkningsgrupperna och ekonomiska målsättningar. en blandning flesta Sammantaget var utvärderingsresultaten för fonden därför mycket positiva. Betydelsefulla och utmärkande bidrag hade åstadkommits vad gäller kontakter, dialog och försoning. Dessutom hade nya samarbetsmodeller utvecklats och ett betydande antal nya arbeten skapats till rimliga kostnader. Fondens resultat under en period av spänningar mellan befolkningsgrupperna och gränsöverskridande terrorism ansågs mycket förtjänstfulla. 19 2. 3. 2 Brittisk-irländska interparlamentariska organet En kommitté inom det Brittisk-irländska interparlamentariska organet lade fram en rapport om Internationella fonden för Irland i april 19968. Kommittén inhämtade skriftlig och muntlig bevisning från en mängd personer och besökte ett antal projekt som stöds av fonden. Kommitténs rapport rörde delvis vissa politiska frågor om alternativ fördelning av fondens medel, men kommittén drog också flera viktiga slutsatser om fondens inverkan. Några av huvudpunkterna i kommitténs rapport rörde följande: • Fonden vänder sig både till unionist- och nationalisttraditioner i Nordirland och utnyttjas i allt större utsträckning av båda. I programmen av deltagande inslag stora finns befolkningsgrupperna. fördelar delas och där • De affarsfrämjande åtgärder mellan norra och södra Irland som Fonden stött har varit till praktisk nytta för affärslivet och kommittén ansåg att det fanns mer utrymme för storskaliga gränsöverskridande projekt av denna typ. • Även om fondens resurser är ganska små i makro-ekonomiska termer (t. ex. jämfört med de två regeringarnas eller EU:s utgifter), utgör de en betydande del av utgifterna för utveckling och eftersom stödet huvudsakligen är riktat till missgynnade områden, är dess effekter i sådana områden av stor betydelse. • På grundval av de bevis som lagts fram för kommittén, ansåg den att sysselsättning har varit mycket fondens arbete tillfredsställande och gett mer för de satsade pengarna än vad som kunde förväntas. för att skapa • Fondens förmåga att generera från annat håll, ge stimulansinvesteringar och tillhandahålla startfinansiering för initiativ är en av dess stora fördelar, som återspeglar flexibilitet och ett okomplicerat förhållningssätt gentemot projekt. Kommittén efterfrågade ännu större tonvikt på sådana projekt i framtiden. finansiering Kommitténs allmänna slutsats och rekommendation löd som följer: Kommittén imponerades av arbetet och resultaten inom Internationella fonden för Irland och den unika och särpräglade roll den har skapat sig när det gäller att främja försoning och förnyelse i regionen. Kommittén vill uppmuntra de två regeringarna och bidragsgivarna att fortsätta stödja fonden. 9 8 Brittisk-irländska interparlamentariska organet; Report from Committee C on Economic and Social Affairs on the International Fund for Ireland; nr 42, april 1996. Punkt 7. 14. 9 20 2. 4 Fördelning av fondens medel Fonden har klart velat prioritera projekt i de mest missgynnade områdena. Denna målsättning visar sig i driften av fondens standardprogram och genom en rad särskilda initiativ helt inriktade på de mest missgynnade områdena. Beräkningar visar att fram till idag har omkring 70 % av fondens åtaganden gått till dessa områden. 2. 5 Fondens inverkan på sysselsättningen fram till september 1995 Genom att använda samma antaganden om förhållandet mellan verklig och möjlig sysselsättning som skapats genom tidigare undersökningar (siffror för perioden fram till september 1996 kommer att bli tillgängliga under 1997) beräknas den direkta sysselsättning som genererats av de 405 fondstödda projekten uppgå till 1 331 arbeten. Inklusive indirekta arbeten (baserade på tidigare beräknade multiplikatoreffekter), uppgår den beräknade totala sysselsättning som genererats under 1994 - 95 genom fondstödda projekt till 1 826 arbeten. Den ackumulerade totala sysselsättning som genererats av fonden från starten till september 1995 beräknas uppgå till 17 976 arbeten över en nioårsperiod. till 25 584 arbeten. ökar denna Inklusive indirekta effekter siffra Totalt beräknas därför fondstödda projekt sedan starten 1986 - 87 och fram till 1994 - 95 ha skapat 25 584 arbeten. Kommissionen kommer att få vidare uppdateringar av fondens effekt på sysselsättningen för budgetåret 1995 - 96 i vederbörlig ordning. Fonden har fortsatt sin intensiva verksamhet under denna period, och tillhandahöll exempelvis stöd motsvarande 33,3 miljoner pund till 327 projekt med ett sammanlagt värde på över 90,3 miljoner pund under perioden oktober 1995 till december 1996. Den vidare uppdateringen av fondens effekt på sysselsättningen kommer därför förmodligen att visa ännu gynnsammare siffror till följd av de ytterligare projekt som fick stöd under perioden. 3. KOMMISSIONENS SLUTSATSER Kommissionens slutsatser om fondens inverkan och behovet av fortsatt stöd till fonden från EU-källor baseras på • indikatorer på verksamheten som fonden tillhandahållit, som visar att den har en eller mellan viktig befolkningsgrupperna samt på den ekonomiska förnyelsen i Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland, företas över gränsen på projekt effekt som • de oberoende undersökningar som genomförts rörande fondens verksamhet, och 21 • de synergiskapande förbindelser som byggts upp mellan den verksamhet som erhåller stöd från fonden och strukturfondernas verksamhet i Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland, varigenom den utvecklingskapacitet som skapats genom fonden kan inriktas på särskilt missgynnade eller på annat sätt åsidosatta samhällen och förbereda och rusta dem för deltagande i projekt som stöds av strukturfonderna. av roll spelar en viktig i utvecklingen samarbetet mellan Fonden befolkningsgrupperna samt mellan Nordirland och angränsande grevskap. Den har visat att den kan ringa in missgynnade områden och generera självbärande ekonomisk verksamhet i de socialt mest åsidosatta områdena i Nordirland och angränsande grevskap. Fonden genererar i hög grad även tillskott av offentliga och privata medel genom sin finansiering. Om fonden inte kunde bidra till projekt i dessa missgynnade områden, skulle de sannolikt inte kunna få in bidrag från privat och offentlig sektor. Förvaltningen av fonden har krävt ett fortsatt nära samarbete mellan regeringarna i Belfast och Dublin. Detta har skapat ett fast nätverk av kontakter på olika nivåer som har varit värdefulla exempelvis när det gäller utvecklingen av Interreg Il-programmet för Nordirland och Irland samt särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland. Fonden har varit effektiv i att lotsa fram nya idéer som därefter i många fall har kunnat komma i anspråk för stöd från traditionella offentliga källor. Fonden har velat prioritera områdena med de största behoven och beräkningar har visat att till dags dato har omkring 70 % av fondens medel använts för de mest missgynnade områdena. Kommissionen sluter sig till att Internationella fonden för Irland har nått avsevärd framgång när det gäller att uppnå de målsättningar som fastslås i den egna stadgan och i rådets förordning (EG) nr 2687/94. Fonden har varit bland de första att tillämpa en modell som innebär att förbindelserna mellan befolkningsgrupper riktade ekonomiska utvecklingsprojekt. Denna modell har visat sig framgångsrik i de flesta områden och har till metoder som nu används av vissa av strukturfondernas initiativ i området. förbättras genom särskilt inspirerat Fonden har en mycket viktig position vad gäller stödet till återhämtning för ett område i unionen som varit drabbat av mycket speciella problem. Sist men inte minst har fondens arbete spelat en avgörande roll för att stödja fredsprocessen i Nordirland. I konsekvens med detta rekommenderar kommissionen fortsatt stöd till fondens arbete i ytterligare två år (1998 och 1999). En rapport som motsvarar den föreliggande skall sedan utarbetas till april 1999. Den skall innehålla en utvärdering av fondens fortsatta inverkan och en bedömning av behovet av ytterligare finansiering. 22 ISSN 1024-4506 KOM(97) 130 slutlig DOKUMENT SV il 01 Katalognummer : CB-CO97-130-SV-C ISBN 92-78-17819-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg