title: CAMAC: Updated specifications. Volume 1 Report.

eurovoc_concepts:
nuclear industry
scientific apparatus
standardisation


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 784/97 of 30 April 1997 fixing the export refunds on syrups and certain other sugar products exported in the natural state

eurovoc_concepts:
export
export refund
sugar
sugar product
syrup


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 23/97 ze dne 30. dubna 1997, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
approximation of laws
industrial restructuring
inland waterway shipping
inland waterway transport
intra-EU transport
transport regulations

formats: html pdf print

text: 268 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 2 21997D0904(03) L 242/70 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 4. 9. 1997 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 23/97 ze dne 30. dubna 1997, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody, vzhledem k tomu, že příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 28/95 ze dne 19. května 1995 (1); vzhledem k tomu, že mezi 5. prosincem 1995 a 4. prosincem 1996 bylo přijato osm nových aktů Spole- čenství v oblasti vnitrozemské vodní dopravy, které jsou považovány za významné pro Evropský hospo- dářský prostor a které by proto z praktických důvodů měly být shrnuty do jednoho rozhodnutí Smíšeného výboru EHP; vzhledem k tomu, že významné akty Společenství v oblasti vnitrozemské vodní dopravy mají být začleněny do Dohody, ROZHODL TAKTO: Příloha XIII Dohody se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí. Článek 1 Článek 2 (ES) č. 2819/95, Znění nařízení (ES) č. 2310/96 a (ES) č. 2326/96 a směrnice 96/50/ES a 96/75/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná. (ES) č. 2255/96, (ES) č. 2254/96, (ES) č. 1356/96, Článek 3 Data týkající se vstupu v platnost nebo použitelnosti aktů uvedených v příloze tohoto rozhodnutí se pro účely Dohody stanoví takto: — v případě, kdy den vstupu v platnost nebo použitelnosti aktů předchází dsni vstupu v platnost tohoto rozhodnutí, použije se den vstupu v platnost tohoto rozhodnutí, — v případě, kdy je den vstupu v platnost nebo použitelnosti daného aktu pozdější než den vstupu v platnost tohoto rozhodnutí, použije se den vstupu v platnost nebo použitelnosti daného aktu. Článek 4 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 1997 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 5 V Bruselu dne 30. dubna 1997. (1) Úř. věst. L 231, 28. 9. 1995, s. 59. Za Smíšený výbor EHP předsedkyně C. DAY 11/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 269 PŘÍLOHA rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 23/97 Příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP se mění takto: A. Kapitola I VNITROZEMSKÁ DOPRAVA V bodě 11 (nařízení Rady (EHS) č. 1107/70) se doplňuje nová odrážka, která zní: „— 396 R 2255: nařízení Rady (ES) č. 2255/96 ze dne 19. listopadu 1996 (Úř. věst. L 304, 27. 11. 1996, s. 3). “ B. Kapitola IV DOPRAVA PO VNITROZEMSKÝCH VODNÍCH CESTÁCH 1) Za bod 43a (nařízení Komise (EHS) č. 3921/91) se vkládá nový bod, který zní: „43b. 396 R 1356: Nařízení Rady (ES) č. 1356/96 ze dne 8. července 1996 o společných pravidlech, která se vztahují na přepravu zboží a cestujících po vnitrozemských vodních cestách mezi členskými státy s cílem zavedení svobody poskytování těchto přepravních služeb (Úř. věst. L 175, 13. 7. 1996, s. 7). “ 2) V bodě 44 (nařízení Rady (EHS) č. 1101/89) se doplňují nové odrážky, které znějí: „— 395 R 2819: nařízení Rady (ES) č. 2819 ze dne 5. prosince 1995 (Úř. věst. L 292, 7. 12. 1995, s. 7); — 396 R 2254: nařízení Rady (ES) č. 2254/96 ze dne 19. listopadu 1996 (Úř. věst. L 304, 27. 11. 1996, s. 1); — 396 R 2310: nařízení Rady (ES) č. 2310/96 ze dne 2. prosince 1996 (Úř. věst. L 313, 3. 12. 1996, s. 8). “ 3) Za bod 44 (nařízení Rady (EHS) č. 1101/89) se vkládá nový bod, který zní: „44a. 396 R 2326: Nařízení Komise (ES) č. 2326/96 ze dne 4. prosince 1996, kterým se pro rok 1996 roz- dělují příspěvky Společenství a členských států týkající se vrakovacích fondů uvedených v nařízení Rady (EHS) 1101/89 o strukturálních zlepšeních ve vnitrozemské vodní dopravě (Úř. věst. L 316, 5. 12. 1996, s. 13). “ 4) Za bod 45 (nařízení Komise (EHS) č. 1102/89) se vkládá nový bod, který zní: „45a. 396 L 0075: Směrnice Rady 96/75/ES ze dne 19. listopadu 1996 o systémech pronájmu plavidel a tvorby cen ve vnitrostátní a mezinárodní vnitrozemské vodní dopravě ve Společenství (Úř. věst. L 304, 27. 11. 1996, s. 12). “ 5) Za bod 46a (směrnice Rady 91/672/EHS) se vkládá nový bod, který zní: „46b. 396 L 0050: Směrnice Rady 96/50/ES ze dne 23. července 1996 o harmonizaci podmínek pro získání národních osvědčení vůdců plavidel pro přepravu zboží a cestujících na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 235, 17. 9. 1996, s. 31). Směrnice SE pro účely Dohody upravuje takto: V příloze I se zrušují slova ‚vzor Evropské unie‘, co se týče osvědčení vůdců plavidel pro přepravu zboží a cestujících na vnitrozemských vodních cestách vydaných státy ESVO. “


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1511/97 van Hugh McMAHON aan de Commissie. Kernindustrie

eurovoc_concepts:
United Kingdom
nuclear accident
nuclear industry
nuclear power station
nuclear reactor

formats: html print


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle tehdä Tsekin tasavallan kanssa poikkeusmääräyksiä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 3 artiklaan sisältävä sopimus -

eurovoc_concepts:
Czechia
Germany
VAT
derogation from EU law
engineering structure

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1997 KOM(97) 181 lopull. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI LUVAN ANTAMISESTA SAKSAN LIITTOTASAVALLALLE TEHDÄ T§EKIN TASAVALLAN KANSSA POIKKEUSMÄÄRÄYKSIÄ JÄSENVALTIOIDEN LIIKEVAIHTOVEROLAINSÄÄDÄNNÖN YHDENMUKAISTAMISESTA 17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1977 ANNETUN KUUDENNEN NEUVOSTON DIREKTIIVIN 77/388/ETY 2 JA 3 ARTIKLAAN SISÄLTÄVÄ SOPIMUS (komission esittämä) PERUSTELUT Saksan liittotasavalta on hakenut komission pääsihteeristön 5 päivänä helmikuuta 1997 liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä kirjaamalla kirjeellä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY, yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste1, 30 artiklan perusteella lupaa tehdä Tsekin tasavallan kanssa sopimus, johon sisältyy kuudennen direktiivin 2 ja 3 artiklasta poikkeavia verotusmääräyksiä. Muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Saksan hakemuksesta 3 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä edellä mainitun 30 artiklan mukaisesti. Tämä sopimus koskee itään kulkevan Saksan maantien AI 7 ja länteen kulkevan Tsekin maantien D8 yhdistämistä rakentamalla Spitzbergin alueelle maiden välinen rajasilta. Tässä sopimuksessa määrätään, että Saksan liikevaihtoverolainsäädännön ja Tsekin arvonlisäverolainsäädännön että rakennustyön valmistuttua varsinaisen sillan katsotaan kuuluvan Tsekin tasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta. sillanrakennustyömaan soveltamisen osalta sekä Lisäksi sopimuksessa määrätään, että toisen sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen lukuun ottamatta, alueelle tuoduista tavaroista ei peritä tuontiveroa edellyttäen, että näitä tavaroita käytetään kyseisen rajasillan rakentamiseen, korjaamiseen ja uudistamiseen. Tätä määräystä ei sovelleta viranomaisten maahantuomiin tavaroihin. tuontitullia sillan rakentamis-, korjaamis- Kuudennessa direktiivissä tarkoitetun alueellisen periaatteen mukaisesti Saksan alueella suoritettavat ja uudistamistyöt kuuluvat Saksan liittotasavallan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan. Sitä vastoin Tsekin tasavallan alueella suoritetut työt eivät kuulu kuudennen direktiivin säännösten soveltamisalaan. Näiden säännösten soveltaminen johtaisi töiden erittelyyn sen perusteella, kumman valtion alueella ne suoritetaan. Lisäksi jokainen Saksaan tuotu, Tsekistä lähtöisin oleva, edellä mainitun sillan rakennus-, korjaus- ja uudistamistöihin tarkoitettu tavara kuuluu Saksan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan. Sopimuspuolet katsovat, että näiden sääntöjen soveltaminen aiheuttaisi vakavia verotuksellisia ongelmia kyseisistä töistä vastaaville yrittäjille. Näin ollen sopimuspuolet arvioivat, että sopimusluonnokseen sisältyvät verotusmääräykset ovat oikeutettuja, jotta voitaisiin keventää näiden yrittäjien verovelvoitteita. 1 EYVL N:o L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/95/EY (EYVL n:o L 338, 28. 12. 1996, s. 89) oi Saksan hallitus on tietoinen siitä, että sopimuksen verotusmääräykset vähentävät rajasillan rakentamisesta, arvonlisäveron kokonaismäärää. uudistamisesta korjaamisesta kannettavan ja Saksan hallitus ilmoittaa kuitenkin, että neuvosto on 17 päivänä maaliskuuta 19972 tehdyssä päätöksessään antanut Saksan liittotasavallalle luvan tehdä Tsekin tasavallan kanssa kaksi sisältyvien soveltaminen aiheuttaa vähäisiä, mutta kuitenkin myönteisiä verotusmääräysten vaikutuksia Euroopan yhteisöjen arvonlisäverosta kertyviin omiin varoihin. rakentamista koskevaa rajasiltojen sopimusta, joihin On myös mainittava, että neuvosto on jo antanut kuudennen direktiivin 30 artiklan luvan tehdä Puolan tasavallan kanssa useita perusteella Saksan liittotasavallalle rakennustöitä raja-alueella koskevia sopimuksia, joihin liittyy tähän sopimukseen sisältyvien verotusmääräysten kaltaisia määräyksiä. Lisäksi Saksan viranomaiset ilmoittavat, että tähän asti Saksan itä-eurooppalaisten naapurivaltioidensa kanssa molempien sopimuspuolten alueelle sijoittuvien hankkeiden osalta tekemien sopimusten sisältämien verotusmääräysten soveltamisen kokonaistase on positiivinen Euroopan yhteisöjen arvonlisäverosta kertyvien omien varojen kannalta. Komissio on yhtä mieltä siitä, että rakennus-, korjaus- ja uudistamistöiden yhdenmukainen tekemiseen verotus sekä arvonlisäveron kantamisesta harjoittamista tarkoitettujen tavanomaisten verotussääntöjen soveltamiseen verrattuna. luopuminen näiden tuontitavaroiden yksinkertaistaa toiminnan töiden osalta Komissio on sitä mieltä, että kyseisen sopimuksen vaikutuksen Euroopan yhteisöjen arvonlisäverosta kertyviin omiin varoihin ei pidä estää Saksan liittotasavallan pyytämän luvan saamista ottaen huomioon sopimuksen vähäinen merkitys ja lisäksi Saksan liittotasavallan jo aiemmin tekemien samantapaisten sopimusten tasapainottava vaikutus. Näin ollen komissio katsoo, että Saksan liittotasavallalle olisi annettava lupa tehdä kyseinen sopimus. 2 EYVL N:oL. 80, 21. 03. 1997, s. 18 3 ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS LUVAN ANTAMISESTA SAKSAN LIITTOTASAVALLALLE TEHDÄ T§EKIN TASAVALLAN KANSSA POIKKEUSMÄÄRÄYKSIÄ JÄSENVALTIOIDEN LIIKEVAIHTOVEROLAINSÄÄDÄNNÖN YHDENMUKAISTAMISESTA 17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1977 ANNETUN KUUDENNEN NEUVOSTON DIREKTIIVIN 77/388/ETY 2 JA 3 ARTIKLAAN SISÄLTÄVÄ SOPIMUS EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste1, ja erityisesti sen 30 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen sekä katsoo, että kuudennen direktiivin 30 artiklan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan tehdä kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa sopimuksen, joka saattaa sisältää poikkeuksia tästä direktiivistä, Saksan hallitus on hakenut komission pääsihteeristön 5 päivänä helmikuuta 1997 kirjaamalla kirjeellä lupaa tehdä Tsekin tasavallan kanssa sopimuspuolten valtakunnan rajat ylittävän sillan rakennustöitä koskeva sopimus, sopimus sisältää arvonlisäveroa koskevia määräyksiä, jotka poikkeavat kuudennen direktiivin 2 ja 3 artiklasta, ja toisaalta rajasillan kunnostamiseen liittyvien tavaroiden toimitusten ja palvelujen tarjoamisen osalta ja toisaalta tämän sillan rakentamiseen ja kunnossapitoon käytettyjen tavaroiden tuonnin osalta, rakentamiseen, korjaamiseen 1 EYVL N:o L 145. 13. 6. 1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/95/EY (EYVL n:o L 338, 28. 12. 1996, s. 89) <f muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Saksan hakemuksesta 3 päivänä maaliskuuta 1997, ilman poikkeusmääräyksiä Saksan alueella tehtävät rakennus-, korjaus- ja uudistamistyöt olisivat Saksan arvonlisäveron alaisia ja Tsekin alueella tehdyt kuudennen direktiivin soveltamisalan ulkopuolella, ja lisäksi kaikki Tsekin tasavallasta lähtöisin olevat Saksaan tuodut tavarat, joita käytetään rajasillan rakentamiseen, korjaamiseen tai uudistamiseen, olisivat Saksan arvonlisäveron alaisia, sopimuksen poikkeusmääräysten rakennustöistä vastaavien verotussääntöjä, tarkoitus on yksinkertaistaa kyseisen rajasillan poikkeusmääräykset vaikuttavat ainoastaan hyvin vähän arvonlisäverosta saataviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 5~ / artikla Saksan liittotasavallalle annetaan lupa tehdä Tsekin tasavallan kanssa sopimus, joka koskee itään kulkevan Saksan maantien AI 7 ja länteen kulkevan Tsekin maantien D8 yhdistämistä rakentamalla Spitzbergin alueelle maiden välinen rajasilta, ja joka sisältää poikkeuksia 17 päivänä toukokuuta 1977 annettuun neuvoston kuudenteen direktiiviin 77/388/ETY. Tähän sopimukseen sisältyvät poikkeavat verotusmääräykset määritellään jäljempänä 2 ja 3 artiklassa. 2 artikla Poiketen kuudennen direktiivin 3 artiklasta tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun sillanrakennustyömaan ja rakennustyön valmistuttua varsinaisen sillan katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Saksan liittotasavallan alueella, kuuluvan Tsekin tasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta. 3 artikla Poiketen kuudennen direktiivin 2 artiklan 2 alakohdasta Tsekin alueelta lähtöisin olevista Saksan alueelle tuoduista tavaroista ei peritä arvonlisäveroa edellyttäen, että näitä tavaroita käytetään tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun rajasillan rakentamiseen, korjaamiseen ja uudistamiseen. Tätä poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta viranomaisen samassa tarkoituksessa maahantuomiin tavaroihin. Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 4 artikla Tehty Brysselissä. 1997 Neuvoston puolesta Puheenjohtaja C RAHOITUSSELVITYS Tämän arvonlisäverosta kertyviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin. päätösehdotuksen hyväksymisellä on ainoastaan vähäinen vaikutus 1- ISSN 1024-4492 KOM(97) 181 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 07 Luettelonumero : CB-CO-97-175-FI-C ISBN 92-78-19030-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg <f


title: Proposta de DECISÃO DO CONSELHO QUE AUTORIZA A REPUBLICA FEDERAL DA ALEMANHA A CONCLUIR COM A REPUBLICA CHECA UM ACORDO CONTENDO DISPOSIÇÕES DERROGATORIAS DO DISPOSTO NOS ARTIGOS 2º E 3º DA SEXTA DIRECTIVA 77/388/CEE DO CONSELHO, DE 17 DE MAIO DE 1977, RELATIVA A HARMONIZAÇÃO DAS LEGISLAÇÕES DOS ESTADOS-MEMBROS RESPEITANTES AOS IMPOSTOS SOBRE O VOLUME DE NEGOCIOS

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 30. 04. 1997 COM(97) 181 final Proposta de DECISÃO DO CONSELHO QUE AUTORIZA A REPUBLICA FEDERAL DA ALEMANHA A CONCLUIR COM A REPUBLICA CHECA UM ACORDO CONTENDO DISPOSIÇÕES DERROGATÓRIAS DO DISPOSTO NOS ARTIGOS 2O E 3O DA SEXTA DIRECTIVA 77/388/CEE DO CONSELHO, DE 17 DE MAIO DE 1977, RELATIVA A HARMONIZAÇÃO DAS LEGISLAÇÕES DOS ESTADOS-MEMBROS RESPEITANTES AOS IMPOSTOS SOBRE O VOLUME DE NEGÓCIOS (apresentada pela Comissão) Pela carta registada no Secretariado-Geral da Comissão em 5 de Fevereiro de 1997, a República Federal da Alemanha solicitou autorização, com base no artigo 30° da Sexta Directiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios - sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme1, para concluir com a República Checa um acordo contendo disposições em matéria fiscal que constituem derrogações ao disposto nos artigos 2o e 3o da Sexta Directiva. De acordo com o disposto no citado artigo 30°, os outros Estados-membros foram informados do pedido da Alemanha por carta de 3 de Março de 1997. Este acordo diz respeito à construção de uma ponte de fronteira na área de Spitzberg, entre os territórios da República Federal da Alemanha e da República Checa, que ligará a auto-estrada alemã A17, em direcção a Leste, à auto-estrada checa D8, em direcção a Oeste. O acordo prevê que o estaleiro de construção da ponte de fronteira e, após a sua conclusão, a própria ponte, sejam considerados, para efeitos da aplicação da legislação alemã sobre o volume de negócios e da legislação checa relativa ao imposto sobre o valor acrescentado, território da República Checa, no que diz respeito às entregas de bens e prestações de serviços relacionadas com a construção da ponte de fronteira ou com a sua reparação e renovação. Além disso, o acordo estabelece que em relação aos bens importados no território de um Estado contratante em proveniência do território do outro Estado contratante não serão cobrados quaisquer direitos de importação para além dos direitos aduaneiros, desde que esses bens sejam utilizados na construção, reparação ou renovação da ponte de fronteira em causa. Esta disposição não se aplica às importações de bens efectuadas para os mesmos efeitos por uma administração pública. Nos termos do princípio da territorialidade enunciado na Sexta Directiva, as actividades de construção, reparação e renovação da ponte, realizadas em território alemão estão sujeitas ao IVA aplicável na Alemanha. Em contrapartida, as actividades de construção, reparação e renovação realizadas em território checo ficam fora do âmbito de aplicação da Sexta Directiva. A aplicação destas disposições exigiria a repartição das diferentes actividades em função do território em que são realizadas. Além disso, a importação na Alemanha de bens provenientes da República Checa utilizados na construção, reparação e renovação da ponte referida está sujeita ao IVA aplicável na Alemanha. Na opinião dos Estados contratantes, a aplicação das referidas regras acarretaria sérias complicações de natureza fiscal para os empreiteiros responsáveis pelas obras mencionadas. Consequentemente, os Estados contratantes consideram que se justifica a introdução das disposições em matéria fiscal previstas no projecto de acordo, a fim de simplificar as obrigações fiscais dos empreiteiros. JO n° L 145 de 13. 06. 1977, p. 1. Directiva cuja alteração mais recente foi introduzida pela Directiva 96/95/CE (JO n° L 338 de 28. 12. 1996, p. 89). g <*-- O Governo alemão está consciente de que as disposições em matéria fiscal previstas no acordo afectam negativamente o montante total do IVA a cobrar sobre as operações de construção, reparação e renovação da ponte de fronteira. Refere, todavia, que o Conselho, pela Decisão de 17 de Março de 19972, autorizou a República Federal da Alemanha a concluir dois acordos com a República Checa, relativos à construção de pontes de fronteira, cuja aplicação das disposições de carácter fiscal tem uma incidência negligenciável, mas de qualquer forma positiva, sobre os recursos próprios da Comunidade Europeia provenientes do imposto sobre o valor acrescentado. Por outro lado, deve sublinhar-se que o Conselho autorizou anteriormente, ao abrigo do artigo 30° da Sexta Directiva, a República Federal da Alemanha a concluir com a República da Polónia vários acordos relativos a construções na zona fronteiriça, que prevêem disposições em matéria fiscal similares às constantes do presente acordo. Finalmente, as Autoridades alemães indicam que, até ao momento, o balanço da aplicação das disposições em matéria fiscal previstas no conjunto de acordos que concluíram com países vizinhos da Europa de Leste relativos a construções entre os territórios de dois países contratantes é positivo do ponto de vista dos recursos próprios da Comunidade Europeia provenientes do imposto sobre o valor acrescentado. A Comissão concorda que a tributação uniforme das obras de construção, reparação e renovação, bem como a renúncia à cobrança do IVA relativamente à importação de bens que se destinem a ser utilizados nessas obras, constitui uma simplificação para os operadores, por oposição à aplicação das regras normais de tributação. A Comissão considera ainda que a incidência do acordo em causa sobre os recursos próprios da Comunidade Europeia provenientes do imposto sobre o valor acrescentado não deve constituir um obstáculo à autorização solicitada pela República Federal da importância, bem como o efeito Alemanha, tendo em conta a sua reduzida compensador de diferentes acordos similares concluídos pela República Federal da Alemanha no passado. A Comissão considera, por conseguinte, conveniente autorizar a República Federal da Alemanha a concluir os acordos previstos. JOn°L. 80 de 21. 03. 1997, p. 18. 3 Proposta de DECISÃO DO CONSELHO QUE AUTORIZA A REPUBLICA FEDERAL DA ALEMANHA A CONCLUIR COM A REPUBLICA CHECA UM ACORDO CONTENDO DISPOSIÇÕES DERROGATÓRIAS DO DISPOSTO NOS ARTIGOS 2O E 3O DA SEXTA DIRECTIVA 77/388/CEE DO CONSELHO, DE 17 DE MAIO DE 1977, RELATTVA A HARMONIZAÇÃO DAS LEGISLAÇÕES DOS ESTADOS-MEMBROS RESPEITANTES AOS IMPOSTOS SOBRE O VOLUME DE NEGÓCIOS O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Sexta Directiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios - sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme1 e, nomeadamente, o seu artigo 30°, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando que, nos termos do artigo 30° da Sexta Directiva, o Conselho, deliberando por unanimidade sob proposta da Comissão, pode autorizar os Estados-membros a concluírem com um país terceiro ou com uma organização internacional um acordo que contenha derrogações à citada directiva; Considerando que, pela carta registada no Secretariado-Geral da Comissão em 5 de Fevereiro de 1997, o Governo alemão solicitou autorização para concluir com a República Checa um acordo relativo à construção de uma ponte de fronteira entre os Estados contratantes em causa; Considerando que o acordo contém disposições em matéria de imposto sobre o valor acrescentado derrogatórias do disposto nos artigos 2o e 3o da Sexta Directiva no que se refere, por um lado, às entregas de bens e às prestações de serviços relacionadas com a construção, reparação e renovação da ponte de fronteira e, por outro, às importações de bens utilizados na construção, reparação e renovação da referida ponte; JO n° L 145 de 13. 06. 1977, p. 1. Directiva cuja alteração mais recente foi introduzida pela Directiva 96/95/CE (JO n° L 338 de 28. 12. 1996, p. 89). 4- Considerando que os outros Estados-membros foram informados, em 3 de Março de 1997, do pedido apresentado pela Alemanha; Considerando que, sem a inclusão das disposições derrogatórias, as actividades de construção, reparação e renovação realizadas em território alemão estariam sujeitas ao IVA aplicável na Alemanha e as realizadas em território checo estariam fora do âmbito de aplicação da Sexta Directiva; que, além disso, a importação na Alemanha de bens provenientes da República Checa utilizados na construção, reparação e renovação da ponte de fronteira estaria sujeita ao IVA aplicável na Alemanha; Considerando que a inclusão das disposições derrogatórias previstas no acordo tem por objectivo simplificar as regras de tributação relativamente aos operadores responsáveis pelas obras em questão; Considerando que as referidas disposições derrogatórias terão apenas uma incidência negligenciável sobre os recursos próprios da Comunidade Europeia provenientes do imposto sobre o valor acrescentado, TOMOU A PRESENTE DECISÃO: S Artigo Io A República Federal da Alemanha é autorizada a concluir com a República Checa um acordo relativo à construção de uma ponte na área de Spitzberg, entre os territórios da República Federal da Alemanha e da República Checa, que ligará a auto-estrada alemã A17, em direcção a Leste, à auto-estrada checa D8, em direcção a Oeste e que contém disposições derrogatórias do disposto na Sexta Directiva 77/388/CEE do Conselho de 17 de Maio de 1977. As disposições fiscais derrogatórias previstas neste acordo são definidas nos artigos 2o e 3o da presente decisão. Artigo 2o Em derrogação do disposto no artigo 3° da Sexta Directiva, o estaleiro de construção da ponte de fronteira referido no artigo 1 ° da presente decisão e, após a sua conclusão, a própria ponte, na medida em que se encontrem em território da República Federal da Alemanha, são considerados território da República Checa, no que diz respeito às entregas de bens e prestações de. serviços relacionadas com a construção da ponte de fronteira ou com a sua reparação e renovação. Artigo 3o Em derrogação do disposto no n° 2 do artigo 2o da Sexta Directiva, a importação na Alemanha de bens provenientes da República Checa não está sujeita ao imposto sobre o valor acrescentado, na medida em que esses bens sejam utilizados na construção, reparação e renovação da ponte mencionada no artigo Io da presente decisão. Todavia, esta derrogação não se aplica às importações de bens efectuadas para os mesmos efeitos por uma administração pública. A República Federal da Alemanha é a destinatária da presente decisão. Artigo 4° Feito em Bruxelas, em de 1997 Pelo Conselho O Presidente <f FICHA FINANCEIRA Esta proposta de decisão, quando aprovada, terá apenas consequências insignificantes sobre os recursos próprios da Comunidade Europeia provenientes do imposto sobre o valor acrescentado. 1 ISSN 0257-9553 COM(97) 181 final DOCUMENTOS PT 09 07 N. ° de catálogo : CB-CO-97-175-PT-C ISBN 92-78-19029-2 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo f


title: Sklep Skupnega odbora EGP št. 26/97 z dne 30. aprila 1997 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
eco-label
environmental protection
household electrical appliance
prevention of pollution

text: 11/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 273 21997D0904(06) 4. 9. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 242/75 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. 26/97 z dne 30. aprila 1997 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP SKUPNI ODBOR EGP JE – ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagodi- tvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu Sporazum, in zlasti člena 98 Sporazuma, ker je bila Priloga XX k Sporazumu spremenjena s Sklepom št. 82/96 Skupnega odbora EGP (1); ker je treba Odločbo Komisije 96/703/ES z dne 26. novembra 1996 o določitvi okoljskih meril za podeli- tev znaka Skupnosti za okolje hladilnikom (2) vključiti v Sporazum – SKLENIL: Člen 1 Za točko 2ek (Odločba Komisije 96/467/ES) Priloge XX k Sporazumu se vstavi naslednja točka: „2el. 396 D 0703: Odločba Komisije 96/703/ES z dne 26. novembra 1996 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje hladilnikom (UL L 323, 13. 12. 1996, str. 34). “ Člen 2 Besedili Odločbe Komisije 96/703/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki sta priloženi ustreznim jezikov- nim različicam tega sklepa, sta verodostojni. Ta sklep začne veljati 1. maja 1997 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma. Člen 3 Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti. Člen 4 V Bruslju, 30. aprila 1997 Za Skupni odbor EGP Predsednik C. DAY (1) UL L 100, 17. 4. 1997, str. 71. (2) UL L 323, 13. 12. 1996, str. 34


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 782/97 of 30 April 1997 fixing the export refunds on olive oil

eurovoc_concepts:
export
export refund
olive oil
third country


title: Reglamento (CE) nº 795/97 de la Comisión de 30 de abril de 1997 por el que se introduce una excepción al Reglamento (CE) nº 1223/94 por el que se establecen modalidades especiales de aplicación de régimen de los certificados de fijación anticipada para determinados productos agrícolas exportados en forma de mercancías no incluidas en el Anexo II del Tratado y por el que se introduce una excepción al Reglamento (CEE) nº 3665/87 por el que se establecen las modalidades comunes de aplicación del régimen de restituciones a la exportación de productos agrícolas

eurovoc_concepts:
agricultural product
export licence
export policy
export refund
maize

formats: html pdfa1b print


title: Komission tiedonantokuluttajien terveydestä ja elintarvikkeiden turvallisuudesta

eurovoc_concepts:
consumer protection
food inspection
foodstuffs legislation
public health
scientific committee (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1997 KOM(97) 183 lopull. KOMISSION TIEDONANTO KULUTTAJIEN TERVEYDESTÄ JA ELINTARVIKKEIDEN TURVALLISUUDESTA SISÄLLYS Johdanto Osa 1: Yleiskatsaus tavoitteisiin ja välineisiin Osa 2: Kuluttajien terveyttä koskevat tieteelliset lausunnot: uusi luova lähestymistapa Osa 3: Riskien analysointi Osa 4: Valvonta ja tarkastus - uusi lähestymistapa Liite I: Nykyisten tiedekomiteoitten tämänhetkiset toimeksiannot Liite II: Tärkeimmät säädökset, joissa tällä hetkellä edellytetään komission seuraavan tai valvovan kyseisten säädösten noudattamista jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa 3 6 9 18 20 30 33 - 2- Johdanto Tällä tiedonannolla on tarkoitus tiedottaa kaikille asianosaisille, erityisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle, niistä komission toimista, joilla se pyrkii vahvistamaan tieteellisten lausuntojen saantia ja käyttöä ja toteuttamaan elintarvikkeiden, eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun valvonta- ja tarkastus toimintojaan. Komissio sitoutuu ilmoittamaan säännöllisesti edistymisestään tässä tiedonannossa esitetyn lähestymistavan toteuttamisessa. Euroopan parlamentille 18. helmikuuta 1997 pitämässään puheessa puheenjohtaja Santer vetosi siihen, että perustettaisiin vähitellen kunnollinen elintarvikepolitiikka, jossa kuluttajansuojelu ja kuluttajien terveys asetettaisiin etusijalle. Tämä tiedonanto on samansuuntainen kuin elintarvikelainsäädäntöä koskeva vihreä kirja - molempien tavoitteena on tällaisen asianmukaisen elintarvikepolitiikan perustusten luominen. Elintarvikkeiden turvallisuus ja kuluttajien terveys ovat uudessa politiikassa keskeisellä sijalla puheenjohtaja Santerin puheessa hahmotellun kolmen yleisen periaatteen mukaisesti. Nämä kolme periaatetta ovat: - lainsäädäntö vastuun olisi oltava erillään vastuusta kuulla tiede-elämän edustajia - lainsäädäntövastuun olisi oltava erillään valvontaan liittyvästä vastuusta - avoimuutta olisi lisättävä ja tietoa olisi oltava laajemmin saatavilla koko päätöksentekoprosessin ja valvontatoimien ajan. Kaikki tähän alaan liittyvät tiedekomiteat sekä tarkastus-ja valvontavastuu siirretään näin kuluttajapolitiikasta ja terveyden suojelusta vastaavan komission jäsenen toimivallan alaisuuteen. Kyseinen pääosasto (PO XXIV) on järjestelty uusiksi siten, että se voi ryhtyä vastaamaan kuluttajien terveysasioista. Tämän tiedonannon osassa 1 esitetään yleiskatsaus tämän uuden politiikan tavoitteisiin ja välineisiin. Osassa 2 hahmotellaan uutta luovaa lähestymistapaa kuluttajien terveyttä koskeviin tieteellisiin lausuntoihin sekä siihen, miten komissio selviää vastuualueistaan. Tiedekomiteoiden toimeksiantojen tarkistaminen vie enemmän aikaa. Erityistä huomiota 3- on kiinnitettävä nykyisessä lainsäädännössä määrättyjen kuulemismenettelyjen joko pakolliseen tai vapaaehtoiseen luonteeseen sekä toimeksiantojen järkiperäistämiseen unohtamatta turvallisuuskysymysten usein monitieteellistä luonnetta. Osassa 3 selitetään se riskien analysointiin liittyvä lähestymistapa, jota kuluttajien terveyden alalla aiotaan noudattaa. Osassa 4 esitetään ne tarkastus-ja valvontamenettelyt, joita komissio aikoo noudattaa. Nykyisten voimavarojen parannettukaan käyttö ei riitä kattamaan kunnolla niitä noin 80 säädöstä, joiden noudattamista jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa komissio joutuu nykyään seuraamaan, tai valvomaan. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti esitetään uusi lähestymistapa' keskipitkän aikavälin täytäntöönpanoa varten. Siinä määritetään ne erityisen riskialttiit alat, joita on valvottava ensi sijassa, lisätään suorituskykyä ja tähdätään valvonnan mahdollisimman hyvään tasoon. Toteuttaessaan tätä uutta lähestymistapaa komissio toimii kansalaisten kanssa avoimuuden pohjalta ja käy vuoropuhelua heidän kanssaan. Voimavaroja tarvitaan näin ollen nopeasti lisää sekä valvontayksikköjen että tieteellisten lausuntojen valmistelua ja niiden lainsäädännöllisiä jatkotoimia hoitavien tahojen käyttöön. tiedonannossa selitetään yksityiskohtaisesti komission uusi Tässä lähestymistapa kuluttajien terveyden1 ja elintarvikkeiden turvallisuuden alalla, erityisesti tieteellisten lausuntojen, valvonnan ja tarkastuksen osalta. Puheenjohtaja Santer sanoi puheessaan Euroopan parlamentille, että komissio on radikaalilla tavalla uudistanut ihmisten terveyttä käsitteleviä osastojaan. Erityisesti voidaan mainita se, että komissio on sijoittanut kaikki asiaan liittyvät tiedekomiteat pääosaston XXIV alaisuuteen (kuluttajapolitiikasta ja kuluttajien terveyden suojelusta vastaava pääosasto), johon sijoittuvat nyt myös elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto (FVO) sekä kuluttajien terveyteen liittyvien vaarojen arviointeja hoitava uusi yksikkö. Selostettaessa selkeästi tätä uutta lähestymistapaa on väistämättä selvitettävä jossakin määrin myös näiden ja muiden komission yksikköjen eri tehtäviä. On kuitenkin korostettava, että kuluttajien terveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskeva uusi politiikka edellyttää useiden Tämän käsitteen yksityiskohtaisempi kuvaus esitetään osan 2 kohdassa 2. 2. 4- komission yksikköjen osallistumista ja että tätä uutta politiikkaa toteuttaa yhteistuumin koko komissio. -5 Osa 1; Yleiskatsaus tavoitteisiin ja välineisiin Tämän uuden toiminnan päätavoitteena on vahvistaa kuluttajien terveyden suojelua. Elintarvikkeiden turvallisuus on välttämätön edellytys pyrittäessä tähän tavoitteeseen. Jotta voitaisiin palauttaa kuluttajien luottamus ja vastata tuottavuutta ylikorostavien tuotantomallien aiheuttamaan huolestumiseen, on lisäksi tärkeää suojella eläinten ja kasvien terveyttä ja ottaa eläinten hyvinvointi huomioon. Viimeaikainen kokemus on osoittanut, että elintarvikkeiden turvallisuus ei kosketa pelkästään kuluttajaa vaan on keskeistä myös markkinoiden kunnollisen toiminnan kannalta. Elintarvikkeiden turvallisuus ei näin ollen ole pelkästään kuluttajien terveyden edellytys, vaan se palvelee myös tuottajien sekä elintarvikkeiden ja niihin liittyvien maataloustuotteiden jalostamisen ja markkinoinnin parissa toimivien etuja. Komissio on näihin tavoitteisiin pääsemiseksi koonnut kolme toisiaan täydentävää välinettä, joita se haluaa vahvistaa. Näiden välineiden - tieteellisten lausuntojen, riskien analysoinnin ja valvonnan - avulla on tarkoitus saada toimintaan kuluttajien ja heidän terveytensä suojeluun keskittyvä tehokas politiikka. Tieteelliset lausunnot, joihin kuluttajien terveyden suojeluun tähtäävät sääntelytoimet perustuvat, ovat pääosin seurausta tiedekomiteoiden työskentelystä. Näiden komiteoiden yhdistämisen ansiosta on mahdollista päästä parempaan yhteisvaikutukseen, ja perustamalla johtava komitea helpotetaan niiden työskentelyn yhteensovittamista. Tiedekomiteoiden toimintaa ohjaavat seuraavat kolme periaatetta: niiden jäsenien erityisosaaminen, niiden riippumattomuus ja niiden lausuntojen avoimuus. Näitä periaatteita kehitellään tämän tiedonannon toisessa osassa. Tiedekomiteoille esitettävien kysymysten muotoilu, samoin kuin komiteoiden lausuntojen käyttö lainsäädäntöesitysten valmistelussa, edellyttää komission yksiköiden tiivistä yhteistyötä. Tämän yhteistyön on oltava mahdollisimman joustavaa ja mahdollisimman vapaata byrokratian rasitteista. Komissio tutkii lisäksi uudelleen sen, mikä ero on pyydettäessä tiedekomitealta pakollista tai vapaaehtoista lausuntoa, joista kummastakin on määräyksiä voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä. 6- Riskien analysointi on kolmivaiheinen prosessi, johon sisältyy riskien arviointi, riskien hallinta ja riskeistä tiedottaminen. Tässä yhteydessä riskien arvioinnilla on mahdollista tunnistaa ja arvioida kuluttajien terveyteen kohdistuvat vaarat - tämä perustuu riskien esiintymisen todennäköisyyden arviointiin tietyssä tilanteessa. Riskien hallinnalla pyritään ensisijaisesti hillitsemään tai vähentämään arvioinnin avulla tunnistettua riskiä asianmukaisen suojelun tason saavuttamiseksi. Tiedotustoiminnassa puolestaan vaihdetaan asiaan liittyvien osapuolten välillä tietoja vaaran luonteesta ja sen hallitsemiseksi toteutettavista toimenpiteistä. Uusi lähestymistapa valvontaan ja tarkastuksiin rakennetaan seuraavien kolmen päälinjan mukaisesti. Ensiksi, kun otetaan huomioon tämän lainsäädännön kattamat lukuisat eri alat ja käytettävissä olevien voimavarojen rajallisuus, on otettava käyttöön riskien arviointimenetelmät, joilla voidaan määrittää valvonnan ensisijaiset kohteet. Toiseksi, valvontatoimet muokataan uusiksi siten, että ne kattavat koko elintarvikkeiden tuotantoketjun ("pellolta lautaselle" -lähestymistapa). Kolmanneksi, lähestymistapaa kehitetään lisää ottamalla yleisesti käyttöön viralliset tarkastusmenettelyt, joiden avulla voidaan arvioida toimivaltaisten kansallisten viranomaisten soveltamat valvontajärjestelmät (näin toimitaan jo elintarvikkeiden valvonnassa). Avoimuusperiaate ohjaa valvontayksikköjen toimintaa näiden joutuessa kosketuksiin kansallisten viranomaisten, kuluttajien ja kaikkien muiden asiaan liittyvien tahojen kanssa. Käyttäessään näitä kolmea välinettä - tieteellisiä lausuntoja, riskien analysointia ja valvontaa - komissio kiinnittää erityistä huomiota niiden tehokkuuteen ja käyttökelpoisuuteen. Komission on varmistettava kuluttajien terveyteen liittyvien hätätilanteiden nopea jatkokäsittely. Siihen kuuluu suojatoimenpiteisiin liittyvä toiminta ja nopea hälytysjärjestelmä. Lisäksi kuluttajien ja tuottajien toimittamat tiedot käsitellään nopeasti. Tieteellisiä lausuntoja, riskien analysointia ja valvontaa on käytettävä toiminnan perustana useilla aloilla, esimerkkeinä erityisesti seuraavat: - tapa millä jäsenvaltiot reagoivat tarkastuskäyntien perusteella annettuihin suosituksiin - yhteisön etujen puolustaminen kansainvälisissä yhteyksissä, mm. WTO:ssa, WHO:ssa, Maailman eläintautijärjestossa (OIE) ja FAO:ssa - yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistaminen - ja kaikista tärkeimpänä; näiden kolmen välineen kattamien seikkojen ottaminen huomioon yhteisön lainsäädännön valmistelussa. Toimintasuositukset perustuvat näin ollen tieteellisistä lausunnoista, riskianalyysista tai valvontakäynneistä saatuihin tuloksiin. Tarpeen on kuitenkin lisäksi luoda kunnollinen palautejärjestelmä, jotta varmistetaan tehokas yhteistyö kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä - tähän sisältyy myös sen seuranta, miten suositettu toiminta toteutetaan. Euroopan unioni on maailman suurin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuoja ja yksi suurimmista viejistä. Tässä tilanteessa on tärkeää varmistaa, että unionin sisäinen lainsäädäntö ja menettelyt ovat sen kauppakumppanien kannalta riittävän vakuuttavia ja ettei unionin vientitavaroihin kohdistu kohtuuttomia rajoituksia niiden pyrkiessä maailmanmarkkinoille. Euroopan unioni voi hyötyä kansainvälisistä sopimuksista. Elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat päätökset tehdään niistä aiheutuvien oikeuksien ja velvoitteiden yhteydessä Maailman kauppajärjestössä, muissa kansainvälisissä järjestöissä sekä kahdenkeskisesti (esimerkkeinä Euroopan talousalue, assosiaatiosopimukset sekä eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun vastaavuussopimukset). 8- Osa 2: Kuluttajien terveyttä koskevat tieteelliset lausunnot: uutta luova lähestymistapa 2. 1. Tavoitteet ja periaatteet Kuluttajien terveyteen liittyvissä asioissa tieteelliset lausunnot ovat äärimmäisen tärkeitä kaikissa vaiheissa luotaessa uutta lainsäädäntöä ja pantaessa nykyistä lainsäädäntöä täytäntöön ja sovellettaessa sitä. Sama pätee myös muilla alueilla, kuten eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin liittyvillä alueilla. Komissio käyttää näitä lausuntoja kuluttajien hyväksi, korkean terveyden suojelun tason varmistamiseksi. Mitä taas tulee elintarvikkeisiin, eurooppalaisella lainsäädännöllä pyritään jatkuvasti parantamaan turvallisten ja terveellisten tuotteiden saatavuutta varmistamalla, että maatalouden perustuotteet, valmisteet sekä kaikki puolivalmisteet ja niiden tuotantomenetelmät analysoidaan ja arvioidaan mahdollisten riskien varalta. Tarkistaessaan lähestymistapaansa kuluttajien terveyden suojeluun liittyviin tieteellisiin lausuntoihin komissio painottaa kolmea pääperiaatetta: erityisosaamista, riippumattomuutta ja avoimuutta. Tieteellisten lausuntojen on oltava mahdollisimman korkealaatuisia. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että mahdollisten vaarojen arviointi annetaan ansioituneille tiedemiehille (erityisosaamisen periaate). Komissio haluaa olla varma, että tieteellisten elinten palveluksessa olevat tiedemiehet ovat vapaita sellaisista etunäkökohdista, jotka saattavat olla ristiriidassa heiltä odotettujen riippumattomien lausuntojen kanssa. Riippumattomat lausunnot ovat välttämättömiä pyrittäessä myötävaikuttamaan korkeaan kuluttajien terveyden suojelun tasoon (riippumattomuusperiaate). Komission toteuttaman yleisen avoimuuspolitiikan mukaisesti asiaan liittyvien osapuolten, mukaan lukien kuluttajien, sekä yksityishenkilöiden että yhdistysten, samoin kuin Euroopan unionin toimielinten ja kansallisten viranomaisten on tärkeää - 9- saada helposti käsiinsä tietoa komiteoiden työskentelymenetelmistä ja niiden lausunnot. Lisäksi komissio kertoo asiaan liittyville osapuolille, myös kuluttajille seikkaperäisesti lausuntojen laatimisen eri vaiheista. Tiedonvälitys on näin ollen olennaisen tärkeää näiden tavoitteiden saavuttamisessa (avoimuusperiaate). Samalla on huomattava, että tieteellisillä lausunnoilla on omat rajoituksensa, ja niiden käyttöä olisikin tämän vuoksi pidettävä päätöksentekoprosessin tärkeänä, joskaan ei ainoana, osatekijänä. 2. 2. Tehtäväalue Lainsäädännössä on usein, muttei järjestelmällisesti, tehty tiedekomiteoiden kuuleminen pakolliseksi kansanterveyteen mahdollisesti vaikuttavien seikkojen yhteydessä. Tämän vuoksi komissio on perustanut lukuisia tiedekomiteoita, jotka toimivat pääosastojen yhteydessä ja joiden vastuulla on ollut lainsäädännön luonnostelu ja toiminta elintarvikkeiden, eläinlääkinnän (eläinten terveys, kansanterveys ja hyvinvointi), kemikaalien ja torjunta-aineiden toksikologian ja ekotoksikologian, eläinten ruokinnan ja kosmeettisten valmisteiden alalla. Tuorein tapaus on naudan spongiformiseen enkefaliittiin liittyvien kysymysten käsittely monitieteellisessä tiedekomiteassa. Komiteoiden nykyisistä toimeksiannoista esitetään yhteenveto liitteessä I. Nykyiset tiedekomiteat käsittelevät kuluttajien terveyteen, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja ympäristön terveyteen liittyviä seikkoja, joihin vaikuttavat kemikaalien tietyntyyppiset käytöt, elintarvikkeiden ja rehujen tuotanto ja kulutus, kosmeettisten valmisteiden käyttö tai kemikaalien käyttö maanviljelyksessä sekä elintarvikkeiden ja rehujen tuotanto. Selvyyden vuoksi näistä eri tehtäväalueista, jotka on vastikään annettu kuluttajapolitiikasta ja kuluttajien terveyden suojelusta vastaavalle komission jäsenelle, puhutaan tässä tiedonannossa "kuluttajien terveytenä". Aiemmin useat komiteat ovat useissa eri yhteyksissä antaneet yhteislausuntoja, ja tätä myönteistä kokemusta käytetään apuna komission yksiköiden rakentaessa riittävän joustavaa järjestelmää, jonka avulla on pystyttävä varmistamaan luotettava, riippumaton ja nopea reagointi terveyteen liittyviin huolenaiheisiin, jotta voidaan -10 hyötyä eri tieteenhaarojen antamasta panoksesta ja jotta vältetään päällekkäinen työ ja mahdolliset sekaannukset, mikäli komiteoiden näkemyksissä esiintyy eroja. Tässä tiedonannossa esitetyn uuden politiikan suuntaviivojen ja Euroopan parlamentilta saatujen suositusten perusteella komissio tarkistaa edellä mainittujen tiedekomiteoiden kaikki toimeksiannot. Kaikkien pääosastoon XXIV kuuluvien tiedekomiteoiden toimeksiantoja koskeva komission päätös tehdään heinäkuussa 1997. Tieteellisen ohjauskomitean (jota aiemmin kutsuttiin monitieteelliseksi komiteaksi) toimeksianto annetaan erikseen toukokuussa 1997. 2. 3. Tiedekomiteoiden työskentelyn uudistaminen Komissio keskittyy luomaan luotettavan ja joustavan rakenteen, joka mahdollistaa korkealaatuiset ja riippumattomat tieteelliset lausunnot. Tarkoituksena on varmistaa tieteellisten lausuntojen avoimuus ja niiden ottaminen huomioon yhteisön toimielinten lainsäädäntötoiminnassa. Riippumattomien tieteellisten lausuntojen pyynnöt saavat usein alkunsa yhteisön oikeudessa säädetyistä velvoitteista. On kuitenkin olemassa lukuisia elintarvikkeisiin sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä tärkeitä asioita käsitteleviä säädöksiä, joissa näitä lausuntoja ei ole tehty pakollisiksi. Komissio tutkii tämän vuoksi yhdessä tieteellisen ohjauskomitean kanssa ne alat, joilla tiedekomiteoiden pakollinen kuuleminen olisi otettava käyttöön. Useimmat tieteellisten lausuntojen pyynnöt kuuluvat selkeästi vain yhden tiedekomitean alaan. Jokin kysymys voi kuitenkin kuulua useiden komiteoiden alaan, jolloin sen ohjaaminen vain yhteen tiedekomiteaan ei ole aina ilmeistä. Lisäksi tietyissä tapauksissa asioista on kuultava useita tiedekomiteoita. Tämän vuoksi on perustettu tieteellinen ohjauskomitea, joka muodostuu tällä hetkellä monitieteellisen komitean jäsenistä ja muiden kuuden tiedekomitean puheenjohtajista. Sen toimeksiantoon kuuluu koordinoida eri komiteoita ja päätöksiä useiden komiteoiden osallistumisesta sellaisten kysymysten tarkasteluun, joissa vaaditaan kyseisissä tiedekomiteoissa olevaa moninaista asiantuntemusta. Uudessa tieteellisessä ohjauskomiteassa on kahdeksan jäsentä edellä tarkoitettujen -11 puheenjohtajien lisäksi. Nämä kahdeksan jäsentä opastavat komissiota muiden komiteoiden jäsenten valintaprosessissa, erityisesti jäsenten erityisosaamisen ja riippumattomuuden osalta. Kaikki kuluttajien terveyttä käsittelevät nykyiset tiedekomiteat on säilytettävä, vaikkakin joitakin niistä on vahvistettava. Jotta voidaan välittömästi vastata elintarvikealan tiedekomitean ja eläinlääkintäalan tiedekomitean päällekkäisistä toimivalloista esille nouseviin kysymyksiin, perustetaan elintarvikkeiden turvallisuuskysymyksiä käsittelevä yhteinen alakomitea. Jos säädökset perustuvat jäsenvaltioissa toimivien laitosten palveluksessa työskentelevien tiedemiesten toteuttamaan arviointiin, on joissakin tapauksissa hyvä kuulla vastaavia komission tiedekomiteoita. Tämä jäsenvaltioiden laitosten toteuttama arviointityö saattaa muodostaa toimivaltaisten tiedekomiteoiden toteuttaman vertaisarvioinnin perustan. Useimmat tiedekomiteoiden luomat kemiallisten vaaratilanteiden riskinarviointimenetelmät vastaavat täysin sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla, esimerkiksi Maailman terveysjärjestössä, luotuja ja käytettäviä arviointimenettelyjä. Uusien riskinarviointimenetelmien kehittäminen sellaisilla aloilla, kuten eläintautien tarttuvuus ihmisiin sekä ravinnosta peräisin olevat taudit, saattaa kuitenkin tulevaisuudessa muodostua suureksi urakaksi. Komission mielestä yhteisön tasolla on oltava saatavilla syvälle menevää erityisasiantuntemusta bioteknologian alalla. Tieteellisen ohjauskomitean ehdotuksen pohjalta omaksutaan asteittainen lähestymistapa. Tutkitaan mahdollisuutta perustaa erityinen työryhmä tieteellisen ohjausryhmän alaisuuteen. Komissio palaa tähän asiaan käsitellessään geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetun direktiivin 90/220/ETY tarkistamista. Uusilla toimeksiannoilla varmistetaan edelleen se, että tiedekomiteat voivat kutsua ulkopuolisia asiantuntijoita antamaan neuvoja erityisasiantuntemusta edellyttävissä kysymyksissä. Komissio huolehtii tarvittavasta joustavuudesta ja - 1 2- talousarviojärj estelyistä, jotta kuluttajien terveyttä koskevista kiireellisistä asioista voidaan järjestää kokouksia. 2. 4. Väliaikaiset järjestelyt Keskeytysten välttämiseksi tiedekomiteoiden työssä ja kunnes komissio antaa kaikkien tiedekomiteoiden uudet toimeksiannot heinäkuussa 1997, kaikki komiteat jatkavat nykyisessä kokoonpanossaan tehtäviään nykyisten toimeksiantojensa pohjalta (vrt. liite I). Komiteat ja niiden työryhmät jatkavat suunniteltujen kokoustensa pitämistä vastatakseen kaikkiin tämänhetkisiin ja uusiin lausuntopyyntöihin. 2. 5. Kansainväliset suhteet Komission on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa osallistuttava aktiivisesti niille kansainvälisille areenoille, joilla laaditaan kuluttajien terveyttä koskevat suositukset, standardit tai suuntaviivat, tarkoituksena erityisesti varmistaa se, että näillä suosituksilla, standardeilla tai suuntaviivoilla on kunnollinen tieteellinen perusta. Tieteellisten komiteoiden näitä asioita koskevat lausunnot ohjaavat suuresti komission yksikköjä tässä työssä. Kansainvälisen kaupan osalta Maailman kauppajärjestön terveys- ja kasvinsuojelutoimien soveltamista käsittelevässä sopimuksessa ei edellytetä, että sen jäsenet joutuisivat muuttamaan sopivaksi katsomaansa suojelun tasoa. Kyseisessä sopimuksessa määrätään kuitenkin, että terveys- ja kasvinsuojelutoimia sovelletaan ainoastaan siinä määrin kuin on taipeen ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi, että ne perustuvat tieteellisiin periaatteisiin ja ettei niistä pidettäisi kiinni ilman riittävää tieteellistä näyttöä. Mutta jäsenvaltio voi vapaasti riskien arvioinnin perusteella päättää, onko kyseinen kansainvälinen standardi, suuntaviiva tai suositus riittävä tarvittavan terveyden suojelun tai kasvinsuojelun tason saavuttamiseksi. Tiedekomiteoiden tehtäviin voi näin sisältyä niiden tieteellisten periaatteiden arviointi, joihin yhteisön terveysstandardit perustuvat. Tässä arviointityössä on otettava huomioon alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen kehittämät riskien arviointimenetelmät. Myös muista kansainvälisistä sopimuksista, erityisesti eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan 13 vastaavuussopimuksista, aiheutuvat velvoitteet voivat vaikuttaa siihen, miten tällainen arviointi toteutetaan. 2. 6. Lainsäädäntömuutokset Kuluttajien terveyttä käsitteleviin tieteellisiin lausuntoihin liittyvän yhteisön politiikan panemiseksi täytäntöön komissio esittää tai antaa tarvittavat säädökset, joissa säädetään tarvittaessa jonkin tieteellisen komitean pakollisesta kuulemisesta. Komissiolla on joka tapauksessa vakaa aikomus kuulla sopivaa tiedekomiteaa kuluttajien terveyden kannalta erityistä huolta aiheuttavista asioista, vaikkei kuuleminen yhteisön lainsäädännön mukaan vielä olisikaan pakollista. Tietyissä olosuhteissa, esimerkiksi hätätilanteissa tai aloilla, joilla tieteellinen tilanne on jo selkeästi vakiintunut, kuulemista voidaan kuitenkin lykätä tai katsoa sen olevan tarpeetonta. 2. 7. Komiteoiden toiminta Tieteellinen pätevyys ja kelpoisuus ovat tiedekomiteoiden jäsenten tärkeimmät valintakriteerit. Komissio varmistaa, että valinta tapahtuu Euroopan parlamenttiin, jäsenvaltioihin, kuluttajayhdistyksiin ja muihin asiaan liittyviin osapuoliin nähden avoimesti. Valintaprosessiin voi sisältyä yhtenä tekijänä komission julkaisema kiinnostuksenilmaisupyyntö. Komiteoiden jäseniä nimettäessä kiinnitetään erityistä huomiota heidän riippumattomuuteensa. Komissio laajentaa sidonnaisuuksien ilmoittamiseen liittyvät nykyiset vaatimukset ja menettelyt koskemaan kaikkien tiedekomiteoiden jäseniä. Tiedekomiteoiden jäsenten kesken ei aina ole mahdollista päästä yksimielisyyteen. Tieteellisistä arvioinneista esitetyissä kertomuksissa ja kokousten pöytäkirjoissa mainitaan tarkasti arvioinnin aikana esitetyt erilaiset näkemykset. Tiedekomiteoiden kokousten pöytäkirjat, joihin sisältyvät vähemmistön kannat, saatetaan julkisesti esille. Komitean jäsenen ilmoitetaan tukeneen vähemmistöön jäänyttä näkemystä vain jäsenen omasta pyynnöstä. 14 Talousarvioviranomaisen suostumuksella komissio aikoo myöntää korvauksen komitean jäsenille tavallisten päivärahojen ja matkakorvausten lisäksi. Taloudellisista vaikutuksista liitetään arvio esitykseen korjaavaksi ja täydentäväksi lisätalousarvioksi. Tiedekomiteat voivat nimetä esittelijöitä. On kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että esittelijät toimivat kaikesta sosiotaloudellisesta painostuksesta ja henkilökohtaisista eduista riippumattomasti. Koska esittelijöillä on erityistehtävä tietojen keräämisessä, tietokantojen perustamisessa sekä kertomusten ja lausuntojen laatimisessa, heille myönnetään tästä lisäkorvaus. Komission yksiköt huolehtivat edelleenkin komiteoiden sihteeripalveluista voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. 2. 8 Toimenpiteiden koordinointi lainsäädäntötoimien, virallisen valvonnan ja muun toiminnan kanssa Tieteelliset lausunnot ovat olennainen edellytys sellaisten lainsäädännöllisten ehdotusten tai toimenpiteiden tekemiselle, joilla saattaa olla vaikutusta elintarvikkeiden turvallisuuteen ja kuluttajien suojelemiseen. Olennainen ja ensisijainen turvatoimi on, että päätöksenteossa otetaan huomioon paras mahdollinen tieteellinen näyttö. Komissio pitää tätä ensisijaisena myös uudessa tavassaan lähestyä elintarvikkeiden turvallisuutta. Tieteellisten lausuntojen merkitystä väheksymättä on kuitenkin tunnustettava, että niihin liittyy joitakin väistämättömiä rajoituksia. Joissakin tapauksissa - esimerkiksi eettisten tai ympäristöön liittyvien näkökohtien tai tiettyjen valvonta- ja tuotantomenetelmien vuoksi - vaaditaan pitemmälle vietyjä terveydensuojelutoimia kuin tieteellinen näyttö vaikuttaisi edellyttävän. Toisinaan taas saattaa päin vastoin olla jostain syystä tarpeen tasapainottaa määritettyjä riskejä koskeva tieteellinen näyttö ja yhteiskunnan kyky sietää näitä riskejä - esimerkkejä ovat epäterveellinen ruokavalio ja epäterveelliset elintavat. Edelleen saattaa olla niin, että tieteellinen näyttö ei ole riittävän selvää tai täydellistä pitävien päätelmien tekemiseksi. Lopuksi mainittakoon, että tieteellisiinkin lausuntoihin liittyy erehtymisen mahdollisuus, - 15 tilanne muuttuu uuden kehityksen ja tietämyksen myötä, ja sen vuoksi sitä on tarkkailtava. Tärkeimpiä pääosasto XXIV:n tehtäviä on varmistaa tiedekomiteoiden antamien lausuntojen asianmukainen huomioon ottaminen. Pääosasto toimittaa tieteelliset lausunnot lainsäädännöstä vastaaville pääosastoille. Tarvittaessa se antaa suosituksia. Eri osastojen yhteistyö on välttämätöntä. Sen on oltava kaksisuuntaista: muiden yksikköjen, erityisesti lainsäädännön laatimisesta vastaavien yksikköjen, on pyytäessään saatava käyttöönsä tieteellisiä lausuntoja. Kuluttajapolitiikasta ja kuluttajien terveyden suojelusta vastaavaan komission jäseneen on oltava yhteydessä kaikkien sellaisten kuluttajien terveyttä koskevien lainsäädännöllisten tekstien ja ehdotusten osalta, joiden yhteydessä tieteellisiä lausuntoja on saatu. Komissio käyttää poliittisia tehtäviään täyttäessään tarpeen vaatiessa hyväkseen tieteellisiä lausuntoja ja analyysien tuloksia. Tiedekomiteoiden tekemän riskien arvioinnin perusteella komissio ryhtyy eri osapuolten kanssa tietojen ja mielipiteiden keskinäiseen vaihtoon. Virallisten valvontatehtäviensä yhteydessä komissio voi pyytää tiedekomitealta neuvoja osana jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa tehdyn tarkastuksen jatkotoimia. Lisäksi kukin tiedekomitea tai tieteellinen ohjauskomitea voi omasta aloitteestaan kiinnittää komission huomiota mahdollisiin tai syntymässä oleviin vaaroihin, jotka liittyvät kuluttajien terveyteen. Pääosasto XXIV:n riskianalyysiyksikkö pyrkii ennakoimaan kuluttajan terveyteen liittyviä mahdollisia tai syntymässä olevia vaaroja. Tieteestä, tutkimuksesta ja kehitystyöstä vastaava pääosasto XII osallistuu tiedekomiteoitten toimintaan erityisesti siltä osin kuin asia koskee komiteoitten toimeksiannon määrittelyä, komiteoitten jäsenten valintaa, niille esitettävien - 1 6- kysymysten muotoilua ja tieteellisten lausuntojen tulkintaa. Yhteinen tutkimuskeskus (YTK), komission itsenäinen tieteellinen elin, tukee tiedekomiteoita erityisesti tarjoamalla lisätietoja ja laboratorioapua ulkopuolisten osapuolten tiedekomiteoille esittämien tietojen todentamiseksi ja täydentämiseksi. Tiedekomiteoitten käyttöön annetaan kaikki yhteisön erityisistä tutkimusohjelmista saadut tulokset, jotka ovat komiteoitten kannalta merkityksellisiä. Komissio tukeutuu myös siihen tieteelliseen tietoon, jota jäsenvaltiot ovat tuottaneet direktiivin 93/54/ETY mukaisten tieteellisen yhteistyön menettelyjen puitteissa. 2. 9 Julkinen uskottavuus Tieteellisten lausuntojen laatu ja selkeys samoin kuin niiden hyödyntäminen lainsäädäntö- ja valvontatoimissa vaikuttavat siihen, mikä kansalaisten luottamus Euroopan unionin elintarvikkeita ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevaan lainsäädäntöön on. Komiteoiden tieteellisten lausuntojen taataan olevan mahdollisimman laajalti käytettävissä. Tiedekomiteoiden esityslistat, pöytäkirjat ja lausunnot annetaan jäsenvaltioiden, erityisesti niiden terveysviranomaisten, Euroopan parlamentin, kansalaisten, kuluttajien ja kuluttajajärjestöjen, tuottajien ja heidän järjestöjensä sekä muiden yhteiskunnallisten ja taloudellisten toimijoiden käyttöön ottaen kuitenkin huomioon tarve noudattaa kauppasalaisuuksia. Tiedot pyritään esittämään maallikonkin helposti ymmärtämässä muodossa. Tiedekomiteoiden lausunnot julkistetaan kohta niiden antamisen jälkeen. Ne asetetaan saataville myös internetin välityksellä. Komissio järjestää säännöllisiä tiedotustilaisuuksia asiaan liittyville osapuolille, kuten Euroopan parlamentille, jäsenvaltioille ja kuluttajille. Toimittajille järjestetään erityisiä tiedotustilaisuuksia. 17 Osa 3: Riskien analysointi Riskien analysointi on järjestelmällinen toimenpide, jossa yhdistyvät vaarojen ja niiden tietyssä tilanteessa esiintymisen tieteellinen arviointi (riskien arviointi), kaikkien niiden toimenpiteiden arviointi, joiden avulla riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle (riskien hallinta) sekä tiedottaminen kaikille asiaan liittyville osapuolille - päättäjille, tarkastajille, kuluttajille ja tuottajille - syiden selittämiseksi ja esitettyjen hallintatoimien perustelemiseksi (riskeistä tiedottaminen). Riskien analysointi kuuluu komission toimivaltaan. Tämä toiminta koostuu tehtävistä, jotka kuuluvat eri pääosastojen toimivaltaan. Kyseiset pääosastot vastaavat tieteellisistä lausunnoista, lainsäädäntöesitysten valmistelusta ja valvonnasta. Riskien analysointi edellyttää näiden osastojen tiivistä yhteistyötä ja niiden toimintojen koordinointia. Korkeaan suojelun tasoon pääsemiseksi komissio laatii lainsäädäntöesityksiä tai hyväksyy toimenpiteitä. Kulloisenkin riskianalyysin perinpohjaisuus heijastelee havaittua riskiä. Riskien arviointi muodostaa kuluttajien terveyden kannalta tieteellisten lausuntojen perustan. Tieteellinen riskien arviointi tarjoaa komissiolle vankan perustan kuluttajien terveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevien esitysten ja toimenpiteiden hahmottelemisessa. Komissio pyrkii tarpeen mukaan varmistamaan, että riskien arvioinnit tehdään kansainvälisesti hyväksyttyjen menettelyjen mukaisesti. Näin tällaisiin riskien arviointeihin perustuvaa yhteisön lainsäädäntöä voidaan tarvittaessa puolustaa, mikäli se joutuu vastatuuleen Maailman kauppajärjestön sääntöjen piirissä tai Euroopan yhteisön tuomioistuimessa. Riskien hallinnassa komissio ottaa huomioon sekä saatavilla olevat riskeistä esitetyt arvioinnit että tieteellisestä lausunnosta vastaavan pääosaston lainsäädännön valmistelusta vastaavalle pääosastolle toimittamat suositukset. Riskien hallintaan on sisällyttävä eri politiikkavaihtoehtojen vaikutuksen arviointi riskien arvioinnista saatujen tulosten ja halutun suojelun tason perusteella. Riskeistä tiedottamisen on oltava mahdollisimman avointa. Jotta tähän päästäisiin, komissio varmistaa, että tieteelliset lausunnot ovat mahdollisimman laajalti käytettävissä, -11 ja tiedottaa seikkaperäisesti kaikille asiaan liittyville tahoille, kuluttajat mukaan luettuna laadintamenettelyn eri vaiheista. Tähän tiedottamistoimintaan sisältyvät tiedottaminen esitysten perustana olevista syistä ja niiden tieteellisistä perusteista samoin kuin tietojen vaihto kaikissa tarvittavissa vaiheissa asiaan liittyvien tahojen kanssa. Kuluttajien huoli mahdollisista terveysriskeistä otetaan huomioon komission toteuttamassa riskianalyysissa. Riskianalyysilla on näin määriteltynä kuluttajien terveyden suojelun alalla rooli tiedeyhteisön sekä politiikan ja muiden yhteiskunnan osa-alueiden yhdistämisessä. Tässä yhteydessä on hyödyllistä muistuttaa, että koska "nollariskin" käsitettä ei ole olemassa, kuluttajan on erittäin tärkeää saada tietoa hyväksyttävästä riskitasosta. Komissiota ohjaa riskien analysoinnissa varovaisuusperiaate silloin, kun toiminnalle ei ole olemassa riittävästi tieteellisiä perusteluja tai asiasta vallitsee epävarmuus. Komissio tarkkailee kuluttajien terveyteen liittyvissä asioissa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa maatalouden ja teollisuuden tuotantomenetelmien teknologista kehitystä syntymässä olevien tai uusien vaarojen osalta. Tähän sisältyy myös mahdollisia riskejä koskevien tietojen kerääminen. Tämän toiminnan avulla pyritään tunnistamaan uudet riskit ja ehdotettaessa tieteellisen tutkimuksen tai tarkkailutoimien toimintastrategioita ennakoimaan tilanteita eikä pelkästään reagoimaan niihin. Tämän toiminnan edellytyksenä on, että muodostetaan usean eri alan kattava verkosto ja että komission yksiköiden välillä järjestetään tiivistä yhteistyötä. -19 Osa 4: Valvonta ja tarkastus - uusi lähestymistapa 4. 1 Tavoitteet Tehtävänasettelu Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston elintarvikehygieniaa2 eläinlääkintää tärkein tehtävä on valvoa, etfä ja kasviensuojelua koskevaa lainsäädäntöä noudatetaan Euroopan unionissa ja muualla, sekä osaltaan pyrkiä säilyttämään eurooppalaisten kuluttajien luottamus heille tarjottavien elintarvikkeitten turvallisuuteen. Vastuu elintarvikkeita, eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevan yhteisön lainsäädännön XXIV:ssä olevien valvontayksikköjensä3 kautta, miten toimeenpanosta on jäsenvaltioilla. Komissio valvoo pääosasto jäsenvaltiot tämän tehtävänsä toteuttavat. Eläinlääkinnän ja kasviensuojelun alalla valvonta toteutetaan tarkastus- ja valvontaohjelman kautta. Ohjelmalla seurataan toimivaltaisten viranomaisten toimintaa, ja siihen liittyy eri laitoksissa paikan päällä tehtäviä tarkastuksia sekä jäsenvaltioissa että kolmansissa maissa. Tietyissä olosuhteissa tähän voivat sisältyä suorat toimenpiteet jäsenvaltioissa, esimerkkinä näytteiden kerääminen kasvinsuojelutarkastuksia varten. Kuten tästä asiakirjasta käy ilmi, tätä toimintamallia on ehdotettu kehitettävän edelleen siten, että eri toimivaltaisten viranomaisten toimintaa voidaan arvioida mahdollisuuksien mukaan käyttöön otettavalla virallisella tarkastusmenettelyllä. Tällä tavalla eläinlääkinnässä ja kasviensuojelussa käytettävät tarkastusmenetelmät vastaisivat lähemmin elintarvikevalvonnassa jo käytettäviä menetelmiä. Ensisijainen tavoite on varmistaa kuluttajien, eläinten ja kasvien hyvä terveys sekä eläinten hyvinvointi. Muistettakoon kuitenkin, että näiden tavoitteiden saavuttamisen edellytyksenä on, 2 14. kesäkuuta 2 artiklan mukaisesti "elintarvikehygienialla [tarkoitetaan] kaikkia tarpeellisia toimenpiteitä elintarvikkeiden turvallisuuden ja terveellisyyden takaamiseksi". 93/43/ETY direktiivin neuvoston annetun 1993 3 Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto sekä pääosasto IH:sta siirretyt elintarvikevalvontatoimistot, jotka PO IILssa valvoivat ja arvioivat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttämien virallisten elintarvikevalvontajärjestelmien vastaavuutta ja tehokkuutta. 20 että komission yksiköt saavat käyttöönsä riittävät voimavarat niille ehdotettujen tehtävien täysipainoiseksi täyttämiseksi. 4. 2 Tehtäväalat Valvontayksiköt toteuttavat niitä elintarvikkeisiin, eläinlääkintään ja kasviensuojeluun liittyviä tarkastus- ja valvontatehtäviä, joita komissiolta edellytetään yhteisön lainsäädännössä, erityisesti liitteessä II luetelluissa säädöksissä. Lisäksi pohditaan valvontayksikköjen toiminnan mahdollista laajentamista tulevaisuudessa muille kuluttajille huolta aiheuttaville aloille tai sitä, miten nykyistä valvontaa voitaisiin kätevästi järkiperäistää. Tästä aiheesta käydään eri osapuolten kanssa keskusteluja, ja tavoitteena on määrittää tähän tavoitteeseen pääsemiseksi mahdollisesti tarvittava toiminta. Komissio pyrkii varmistamaan, että valvontayksikköjen vastuu elintarvikehygieniaa sekä eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevan yhteisön lainsäädännön toteuttamisen valvonnasta tunnustetaan muodollisesti sekä nykyisessä että tulevassa lainsäädännössä. Valvontayksikköjä kuullaan elintarvikehygieniaa, eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevaa lainsäädäntöä kehitettäessä, sillä yksikköjen asiantuntemusta tarvitaan useissa tapauksissa sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tilanne on asianmukaisesti tiedossa, kun lainsäädäntöesityksiä laaditaan. Valvontayksikköjen työn tulokset levitetään laajalti muille asiaan liittyville komission yksiköille, jotta ne olisivat täysin selvillä asiassa tapahtuvasta kehityksestä. Tarkoituksena on laatia sisäinen hallinnollinen opas, jolla luodaan yksityiskohtaiset säännöt noudatettavaksi valvontayksikköjen ja komission muiden yksikköjen (petosepäilyjen yhteydessä myös petostentorjuntayksikkö) sekä EU:n muiden toimielinten välisissä yhteyksissä. 21 Lisäksi luodaan tiiviit yhteydet kuluttajia edustaviin ryhmiin sekä alan yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin toimijoihin, jotta voidaan varmistaa, että näillä on käytettävissään täydet tiedot meneillään olevasta kehityksestä (ks. osa 8). 4. 3 Nykyisten valvonta- ja tarkastusvoimavarojen tehokkaampi käyttö Parlamentin tutkintavaliokunnan esiin tuomia kysymyksiä ei voida ratkaista yksinkertaisesti siirtämällä olemassa olevat valvonta- ja tarkastusvoimavarat pääosasto XXIV:ään. Eläinlääkintä- ja kasviensuojelualalla on kuitenkin aloitettu toiminnallisia parannuksia seuraavin keinoin: - Valvonnalle on asetettu painopistealat lainsäädännölliset sitoumukset huomioon ottaen ottamalla käyttöön epämuodollinen riskien arviointimenetelmä. Siihen kuuluu riskien analysointi sekä eri maiden että eri alueiden tasolla, jolloin tarkasteltavia osa-alueita ovat esimerkiksi maantieteelliset ja ilmastolliset seikat, terveydellinen tilanne, virallisten toimijoiden toimintakyky, aiemmat kauppaongelmat jne. Lisäksi tehdään analyyseja eri tuotantoaloilla, jolloin kyseeseen tulevat esimerkiksi eläintenhoidon menetelmät, zoonoosien esiintyminen, hoitomenetelmät, riskien analysointia ja niiden hallitsemisen kriittisiä kohtia koskevat (HACCP) tekniikat jalostuslaitoksissa, raportit aiemmista tarkastuksista jne. - Valvontaa on lähestytty siten, että valvonta kohdistuu elintarvikkeitten koko tuotantoketjuun ja kaikkiin kasvinsuojelun osa-alueisiin. Tällöin käytetään usean alan asiantuntijoista muodostuvia tarkastusryhmiä, joilla kullakin on oma johtajansa ja joiden vastuulla ovat kaikki elitarvikkeitten tuotantoon ja kasvinsuojeluun liittyvät näkökohdat tietyillä maantieteellisillä alueilla. Nämä muutokset mahdollistavat olemassa olevien eläinlääkintä- ja kasviensuojeluvoimavarojen parhaan käytön ja samalla vahvistavat sen, että valvontayksiköt sitoutuvat kehittämään tehokkaan kuluttajansuojelujärjestelmän. Ne muodostavat valvontayksikköjen tulevan toiminnan perustan. On kuitenkin huomattava, että hätätilanteisiin vastaaminen on kaikkiin rutiinitarkastusohjelmiin nähden etusijalla. 22 Elintarvikevalvonnasta vastaava jaos kehittää ja toteuttaa edelleen tarkastuksiin perustuvia toimia, joilla seurataan ja arvioidaan jäsenvaltioiden virallisia elintarvikevalvontajärjestelmiä. Tällä hetkellä toimintaan kuuluu sen valvominen, kuinka taloudellisten petosten - esim. virheelliset merkinnät ja elintarvikkeen laadun virheellinen esittäminen - vastaisia määräyksiä pannaan toimeen. Kuten edellä on mainittu, hätätilanteisiin vastaaminen on edelleen valvontayksikköjen tehtävistä ensisijainen. Tähän toimintaan osoitetaan riittävät voimavarat myös siinä tapauksessa, että se vaikuttaa rutiininomaisempiin tehtäviin. Hätätilanteiden tutkimista varten perustetaan väliaikaisia yksikköjä, jotka kootaan epidemiologiaan ja sairauksien puhkeamisen hallintatekniikkaan erikoistuneista tarkastajista. Tarkastusohjelmat laaditaan läheisessä yhteistyössä komission vastaavien lainsäädäntöyksikköjen kanssa, ja edellä esitetyt periaatteet otetaan työssä täysimääräisesti huomioon. Lainsäädännölliset yksiköt voivat lisäksi tehdä valvontayksiköille ehdotuksia valvottaviksi alueiksi tai valvontatoimiksi. Samalla on syytä huomata, että yhteisön lainsäädännössä määrätään tietyistä valvonta- ja tarkastustoimista ja että nämä toimet on otettava ohjelmia laadittaessa huomioon. Edellä esitellyt toimet auttavat havaitsemaan mahdolliset tai todelliset terveysongelmat ripeästi samoin kuin varoittamaan yhteiskunnallisia ja taloudellisia toimijoita sekä kuluttajia vaaratilanteesta jo varhaisessa vaiheessa. Lisäksi varmistetaan, että valvontayksikköjen toiminta nivotaan komission yleisiin päämääriin. Tarkastusten suorittamiseen luodaan standardimenettelyt, ja tarkastusten tulokset esitetään standardoidussa muodossa. Läheistä yhteistyötä lainsäädännöllisten yksikköjen kanssa jatketaan ja luodaan näitä yhteyksiä varten viralliset hallintomenettelyt. Osana edellä esiteltyä hallinnollista opasta laaditaan menettelytavat valvontayksikköjen tuottamien tarkastusraporttien ja toimintasuositusten sekä lainsäädännöllisten yksikköjen niihin antamien vastineiden toimittamiseksi. Menettelytavoista sovitaan eri osapuolten kesken. -23 Toimiston siirtyessä Irlantiin perustetaan Brysseliin yhteydenpitoyksikkö, jotta varmistetaan tehokas yhteydenpito toimiston kanssa. Lisäksi yksikkö ottaa vastaan tiedusteluja ja ohjaa tiedonhaussa eteenpäin. 4. 4 Voimavarojen lisäystarve Komission yksiköiden yleisen tarkastuksen (IGS) tuottamassa kertomuksessa kävi ilmi, että mikäli valvontayksiköitä laajennetaan ehdotetulla tavalla, voimavaroja on lisättävä. IGS-kertomukseen perustuva eritelty selvitys tehokkaaseen uudelleenorganisointiin tarvittavista voimavaroista toimitetaan budjettiviranomaisille korjaavana ja täydentävänä lisätalousarviona. Tarpeeseen vastaamiseksi ehdotetaan, että työhönottomenettely aloitetaan niin pian kuin mahdollista. Aluksi asetetaan etusijalle tarkastajanvirkojen täyttäminen, jotta tämän henkilöstön kouluttaminen voidaan aloittaa viiveettä. Rekrytointi olisi saatettava loppuun lyhyen ajan kuluessa ja saatettava toimiston henkilöstömäärä sille tasolle, että se voi ryhtyä toteuttamaan koko tehtäväskaalaansa. Valvontayksikköjen tehokkaan toiminnan varmistaminen edellyttää riittävää tukea niin henkilöstön, rahoituksen, tietotekniikan kuin laitteiston osalta. 4. 5 Toissijaisuusperiaate, toiminnan tehostaminen, korkeatasoinen valvonta Valvontayksiköt laativat ja ottavat käyttöön mahdollisimman pian selkeät menettelytavat, kuten menettelytapaoppaan. Tällä tavoin jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset, Euroopan parlamentti, kansalaiset, kuluttajat ja kuluttajajärjestöt, tuottajat ja tuottajajärjestöt sekä muut yhteiskunnalliset ja taloudelliset toimijat voidaan pitää ajan tasalla yksikköjen toiminnasta. Lisäksi yksiköt ottavat tehtäviensä toteuttamisessa huomioon kunnioittaa komissiolle ja kansallisille viranomaisille osoitetetut eri tehtävät asiaan liittyvän yhteisön lainsäädännön toimeenpanossa. Kiinteänä osana tätä tapaa lähestyä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualaa valvontayksiköt laativat muodolliset riskien arviointi- ja tarkastusmenetelmät edellä esiteltyjen tuotantoketjussa tehtävien tarkastuste tueksi. Valvontayksiköihin perustetaan mahdollisimman pian pieni asiantuntijaryhmä, jotta näiden kahden - 2 4- uuden elementin käyttöönottoon vaadittavat toimet voidaan analysoida syvällisesti. Yhdessä pääosasto XXIV:n riskianalyysiyksikön kanssa asiantuntijaryhmä määrittää ne osatekijät, jotka riskien arvioinnissa on otettava huomioon, laatii järjestelmän vaaratilanteiden painottamiseksi sekä määrittelee valvontayksikköjen toiminnassa ensisijaisina pidettävät kohteet. Lisäksi se muotoilee sopivat tarkastusmenetelmät sekä tarkastus- ja raportointiohjeet jäsenvaltioitten ja kolmansien maiden käytettäväksi. Tueksi luodaan järjestelmä, jonka avulla voidaan sopia havaittujen puutteitten korjaamiseksi tarvittavista toimista. Laadittavalla menettelyoppaalla pyritään varmistamaan, että nämä toimet pannaan täytäntöön yhtenäisellä ja selkeällä tavalla. Uusi lähestymistapa perustuu seuraaviin seikkoihin: - elintarvike- sekä eläin- ja kasvintuotantoketjut kokonaisuudessaan kattava valvonta - muodolliset riskien arviointimenettelyt, joilla määritetään ensisijaiset valvontakohteet - tarkastusjärjestelmät, joilla seurataan toimivaltaisten viranomaisten toimintaa. Ottamalla lähestymistapa harkitusti käyttöön varmistetaan voimavarojen tehokas käyttö ja noudatetaan samalla selkeys- ja toissijaisuusperiaatetta. Lisäksi näin mahdollistetaan vastaavuussopimusten toteuttaminen. Valvontayksiköt seuraavat sopimusten noudattamista jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa. Kehitys heijastuu myös elintarvike valvontayksikön toimintaan. Yksikön toimintaa vahvistetaan ja laajennetaan siten, että se voi tehokkaasti tarkastaa jäsenvaltioitten virallisten elintarvikevalvontajärjestelmien toimintaa. Yleistavoitteena on yhtenäistää elintarvikkeitten tuotantoketjun kaikkien osasten valvontaa ja tarkastamista hyvin hallinnoidun ohjelman avulla. Ohjelma perustuu tarkastus- ja valvontavoimavarojen huolelliseen kohdentamiseen. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää riittäviä taloudellisia ja henkilöstövoimavaroja sekä asiantuntemuksen riittävää käyttömahdollisuutta. On kuitenkin korostettava, että mikään valvontajärjestelmä ei takaa riskitöntä suojaa kuluttajien terveydelle. - 2 5- Tiedekomiteoihin säilytetään tiiviit yhteydet, jotta tarkastus-ja valvontatoiminnassa tunnetaan asiaan liittyvien alojen tuorein kehitys. Ensisijaisen tärkeänä pidetään laaja-alaista ohjelmaa, jonka kautta henkilöstö voi hankkia tarvittavat taidot pystyäkseen vastaamaan tarkastus- ja valvontatehtävien laajentumisen asettamiin haasteisiin. Elintarvike-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan tarkastamista halutaan lähestyttävän yhtenäisellä tavalla, ja sen vuoksi kannustetaan jäsenvaltioiden, Euroopan talousalueen ja assosioituneiden maiden tarkastushenkilökunnan mukana oloa toiminnassa. Jotta voitaisiin tehokkaammin valvoa elintarvikkeitten turvallisuus- ja laatustandardeja sekä eläinlääkintään ja kasviensuojeluun liittyvien lainsäädännöllisten velvoitteitten noudattamista, valvontayksiköt toimivat mahdollisimman laajasti yhteistyössä yhteisön omien laboratorioiden (yhteinen tutkimuskeskus) kanssa esimerkiksi elintarvikkeitten biokemiallisten tarkastusten yhteydessä. Tämän valvontatoiminnan luomisesta vastaa yhteinen tutkimuskeskus yhdessä kansallisten tutkimuskeskusten yhteisönlaajuisen verkon kanssa. Valvontayksikköjen hallinnon laadunvalvonnan (esim. EN 45004-normi) teettämisestä ulkopuolisella arvioijalla saatavista eduista laaditaan yksityiskohtainen selvitys. Tällaisen järjestelmän käyttö osoittaisi komission sitoutumista avoimuuteen yksikköjen toiminnassa ja varmistaisi sen, että yksikköjen hallinto perustuu kaikkein ajanmukaisimpiin periaatteisiin. Järjestelmän käyttöä on esittänyt parlamentin tutkintavaliokunta, ja silloin kyse oli mahdollisen viraston perustamisesta. Vaikuttaa kuitenkin asianmukaiselta pohtia, voitaisiinko tällaista järjestelmää soveltaa myös olemassa olevaan yksikköön. Kaikkiin muutamissa kolmansissa maissa oleviin EU:n edustustoihin sijoitetaan tarkastaja. Näin varmistetaan, että toimisto voi toteuttaa tehtäviään mahdollisimman tehokkaasti. Lisäksi on tarpeen perustaa yhteyselin edustustojen yhteyksille kolmansien maiden viranomaisten, ulkopuolisten organisaatioiden jne. kanssa. 4. 6 Kohti laadunvarmistusta 26- Osana sitoutumista kuluttajan suojeluun harkitaan komission valvontayksikköjen tehtävien laajentamista kattamaan myös elintarvikkeitten laadunvarmistusjärjestelmien valvonta niin yhteisön kuin kansallisellakin tasolla. Nämä ovat kuluttajan kannalta tärkeitä seikkoja, ja valvontayksikköjen niihin liittyvän toiminnan seuraukset analysoidaan huolellisesti. Tässä yhteydessä kuullaan kaikkia osapuolia. On hyvin tärkeää, että valvontayksikköjen kaikki tämän alan toimet täydentävät yksikköjen ydintehtävää, terveyden suojelua. 4. 7 Riippumattomuus Riippumattomuus on seikka, joka otetaan huolellisesti huomioon palkattaessa tarkastushenkilöstöä valvontayksiköihin. Sitä painotetaan asiaankuuluvalla tavalla myös henkilöstölle annettavassa valmentavassa koulutuksessa. Euroopan komission henkilöstösäännöissä, joita sovelletaan kaikkiin tarkastajiin, tuodaan selkeästi julki Euroopan komission virkamiesten riippumattomuuden periaate. Ensisijaisena pidetään edelleen valvontayksikköjen kykyä suorittaa tehtävänsä ja esittää valvonnan ja tarkastusten tulokset ulkopuolisesta vaikutuksesta riippumatta. Komissio palauttaa mieleen neuvostolle toukokuussa 1996 toimittamansa ehdotuksen eläinlääketieteellisen ja kasvinsuojelualan tarkastusviraston perustamisesta. Komissio katsoo, että toimia itsenäisen viraston perustamiseksi olisi jatkettava. Komissio käsittelee ehdotusta uudelleen viimeaikaisten tapahtumien ja Euroopan parlamentin reaktioiden sekä tulevan toiminnan suuntaa syvältä luotaavan analyysin perusteella. Käsitellessään ehdotusta uudelleen komissio varmistaa, että parlamentin ja neuvoston kanssa ollaan tiiviissä yhteydessä ja että parlamentin tutkimusvaliokunnan BSE:tä koskevat lausunnot otetaan huomioon. 4. 8 Avoimuuteen perustuva luottamus BSE-kriisin aiheuttamat ongelmat ovat osoittaneet, että kuluttajat ja tuottajat on otettava entistä avoimemmalla tavalla huomioon kaikissa elintarvikkeitten tuotannon näkökohdissa. Komissio pyrkii osaltaan tavoitteen saavuttamiseen saattamalla kaikki olemassa olevat tarkastustoiminnot yhden ja saman pääosaston alaisuuteen. Tämä pääosasto on nimenomaan vastuussa kuluttajien etujen ajamisesta 27- ja heidän terveytensä suojelemisesta. Toinen keino on tässä asiakirjassa kuvattu toiminta. Pyrkimyksiä halutaan tukea ehdottamalla erilaisia toimia: - Laaditaan selkeät menettelyt valvontayksikköjen ja kaikkien elintarvike-, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan osapuolten välisille ulkoisille yhteyksille. Menettelyt julkistetaan aikanaan. - Kuluttajilla, tuottajilla, muilla yhteiskunnallisilla ja taloudellisilla toimijoilla, tiedemiehillä sekä muilla ulkopuolisilla organisaatioilla on oikeus saada käyttöönsä valvontayksikköjen toimintaa ja sen tuloksia koskevia tietoja. Tätä tarkoitusta varten julkaistaan säännöllisiä raportteja kuitenkin kauppasalaisuuksia kunnioittaen. - Valvontayksiköt ovat kansalaisten saavutettavissa laajalle levitettävien puhelin- ja telekopionumeroiden sekä sähköpostiosoitteen kautta. Valvontayksikköjen toiminnasta annetaan ajantasaisia tietoja internet-sivun välityksellä. Lisäksi tarjotaan audiovisuaalista ja painettua tietoaineistoa. - Valvontayksiköt laajentavat nykyistä menettelyä, jolla jäsenvaltioille (erityisesti terveysviranomaisille), Euroopan parlamentille, kansalaisille, kuluttajille ja kuluttajajärjestöille, tuottajille ja tuottajajärjestöille sekä muille yhteiskunnallisille ja taloudellisille toimijoille tiedotetaan hätätilanteista siten, että havaituista vaaroista, tautien puhkeamisesta ja muista hätätilanteista annetaan mahdollisimman laajat tiedot. - Kuluttajiin sekä yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin toimijoihin luodaan yhteydet, jotta saadaan aikaan keskinäinen yhteisymmärrys ja edistetään kahdensuuntaista tietojenvaihtoa elintarvikehygieniasta ja muista asiaan liittyvistä kysymyksistä. Kuluttajia kehotetaan esimerkiksi kertomaan elintarvikehygieniaan ja elintarvikkeitten laatuun liittyvistä käsityksistään, jotta valvontayksiköt pysyvät ajan tasalla kuluttajien huolenaiheista. - Valvontayksikköjen tarkastusmatkaohjelmasta esitetään säännöllisesti suunnitelma sääntelykomiteoille, ja ne saatetaan muittenkin kiinnostuneitten vapaaseen käyttöön. 28 LIITE I: NYKYISTEN TIEDEKOMITEOITTEN TÄMÄNHETKISET TOIMEKSIANNOT MONITIETEELLINEN TIEDEKOMITEA Komitea perustettiin komission asiasta tekemällä päätöksellä (SEK(96) 1137). Komitean päätavoitteet ovat • sen varmistaminen, että BSE:tä koskevat komissiolle tarkoitetut tieteelliset lausunnot annetaan mahdollisimman monen erikoisasiantuntijan kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta • järjestelmän luominen tieteellisten lausuntojen saamiseksi yhdeltä korkeatasoiselta komitealta, kun käsiteltävä asia kuuluu usean pääosaston toimivaltaan. KOSMETIIKKA-ALAN TIEDEKOMITEA Kosmetiikka-alan tiedekomitea perustettiin 19. 12. 1977 tehdyllä komission päätöksellä 78/45/ETY. todetaan, koostumusta, Päätöksessä että sääntöjen valmistusominaisuuksia, pakkausta laatiminen ja muuttaminen edellyttää hyvin monitahoisten tieteellis- ja teknisluonteisten ongelmien tutkimista. ja etiketöintiä koskevien yhteisön kosmeettisten tuotteiden Komitean tehtävänä on avustaa komissiota kaikissa tieteellis- ja teknisluonteisissa kosmeettisten tuotteiden alaa koskevissa ongelmissa. TORJUNTA-AINEITA KÄSITTELEVÄ TIEDEKOMITEA Komitea perustettiin komission päätöksellä 78/436/ETY. Komiteaa voidaan kuulla kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja markkinoille saattamista (torujunta-aineiden käyttö maataloudessa) koskevissa tieteellisissä ja teknisissä ongelmissa. Näitä ovat mm. • aineitten fyysiset j a kemialliset ominaisuudet • aineitten kulku j a käyttäytyminen ympäristössä • ekotoksikologia • nisäkkäitten toksikologia käsittelij än altistuminen j a turvallisuus mukaan lukien 29- • j äämät elintarvikkeissa j a eläinten ruoassa • aineitten teho. ELÄINLÄÄKINTÄALAN TIEDEKOMITEA Komitea perustettiin komission päätöksellä 81/65l/ETY. Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tieteellisissä ja teknisissä ongelmissa, jotka liittyvät • eläinten terveyteen • kansanterveyttä koskeviin eläinlääkintätoimenpiteisiin • eläinten suojeluun. Komiteassa on kolme jaostoa, yksi kutakin alla määriteltyä alaa kohti. Eläinten terveyttä käsittelevä jaosto tarkastelee erityisesti ongelmia, jotka liittyvät eläinsairauksien luonteeseen, patogeneesiin, vaikutuksiin, diagnosointiin, epidemiologiaan, torjuntaan ja hoitoon sekä terveitten eläinten rakenteeseen, fysiologiaan ja lisääntymiseen. Lisäksi jaosto tarkastelee eläinten terveyteen liittyviä yleisiä ongelmia. (zoonoosit mukaan lukien) syihin, Kansanterveyttä koskevia eläinlääkintätoimenpiteitä käsittelevä jaosto tarkastelee erityisesti sellaisia eläinlääkinnällisiä toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan ihmisten terveyttä tai jotka koskevat hygieniaoloja eläinperäisten elintarvikkeitten tuotannossa, jalostuksessa, käsittelyssä ja markkinoinnissa taikka elintarvikkeitten tarkastamista terveellisyyttä vähimmäisnormien määrittämiseksi elintarvikkeitten jalostuksessa, jakelussa ja valmistamisessa. koskevien hygieniaa ja Eläinten suojelua käsittelevä jaosto tarkastelee erityisesti toimia, joilla pyritään varmistamaan eläinten kasvattamisessa, hoidossa, kuljetuksessa, teurastuksessa ja tutkimuskäytössä. erityisesti eläinten suojelu Komitea voi saattaa minkä tahansa tällaisen ongelman komission tietoon. KEMIALLISTEN YHDISTEIDEN MYRKYLLISYYTTÄ JA EKOMYRKYLLISYYTTÄ KÄSITTELEVÄ TIEDEKOMITEA Komitean toimeksianto määritellään komission päätöksessä 78/618/ETY sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 88/24l/ETY. Komitean tehtävänä on "esittää lausuntoja komissiolle tämän pyynnöstä kaikista asioista, jotka liittyvät sellaisten kemiallisten yhdisteiden myrkyllisyyden ja ekomyrkyllisyyden tutkimiseen, joiden käytöstä saattaa aiheutua haitallisia vaikutuksia ihmisen terveydelle ja ympäristön eri osa-alueille". 30 ELÄINTEN RAVITSEMUSTA KÄSITTELEVÄ TIEDEKOMITEA Komitean toimeksianto määritellään komission päätöksessä 76/791/ETY: 1. Komissio voi kuulla komiteaa tieteellisistä tai teknisistä ongelmista, jotka liittyvät eläinten ravitsemukseen tai terveyteen sekä eläinperäisten tuotteiden laatuun ja terveellisyyteen. Komiteaa voidaan erityisesti kuulla kysymyksissä, jotka koskevat rehujen koostumusta, niitä muuttavia käsittelytapoja, lisäaineita sekä sellaisia aineita ja valmisteita koskevissa kysymyksissä, joita pidetään rehuissa epäsuotavina. 2. Komitea voi kiinnittää komission huomion mihin kysymykseen. tahansa tällaiseen ELINTARVIKEALAN TIEDEKOMITEA Komitea perustettiin komission vuonna 1974 tekemällä päätöksellä, joka korvattiin päätöksellä 95/273/EY. Komitean toimeksianto määritellään jälkimmäisen päätöksen 2 artiklassa seuraavasti: • Komission on kuultava komiteaa aina kun säädöksessä niin edellytetään (tämä koskee tällä hetkellä seitsemää yhteisön puitesäädöstä ja on perusta suurimmalle osalle komitean työtä). • Komissio voi kuulla komiteaa mistä tahansa muusta ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen liittyvästä ongelmasta, joka aiheutuu tai todennäköisesti aiheutuu elintarvikkeiden nauttimisesta. Komitea voi huomauttaa komissiolle mistä tahansa tällaisesta ongelmasta. -31 LIITE II: Tärkeimmät säädökset, joissa tällä hetkellä edellytetään komission seuraavan tai valvovan kyseisten säädösten noudattamista jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa Huom. Kaikki säädökset ovat neuvoston direktiivejä, ellei toisin mainita Kauppa ja yleiset säädökset Eläinlääkintä 72/461/ETY (eläinten terveyttä koskevat seikat yhteisön sisäisessä tuoreen lihan kaupassa) 72/462/ETY (kolmannet maat - elävät eläimet, tuore liha, lihatuotteet) 80/215/ETY (terveystarkastukset yhteisön sisäisessä lihavalmisteiden kaupassa) 89/662/ETY (eläinlääkänntarkastukset yhteisön sisäisessä kaupassa) 90/425/ETY (eläinlääkänntarkastukset yhteisön sisäisessä elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa) 90/424/ETY (neuvoston päätös tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista) 90/675/ETY (kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkintätarkastuksista) 91/496/ETY (kolmansista maista eläinlääkintätarkastuksista) yhteisöön tuotavien elävien eläinten 92/65/ETY (eläimet, siemenneste, munasolut ja alkiot - siltä osin kuin niitä eivät koske muun yhteisön lainsäädännön vaatimukset) 92/117/ETY (zoonoosit) 92/118/ETY (eläinperäiset tuotteet, jotka kuuluvat muun yhteisön soveltamisalaan) lainsäädännön 96/43/EY (eläinlääkäritarkastusten j a -valvonnan rahoittaminen) 96/93/EY (eläimiä ja eläintuotteita koskevat todistukset) 96/239/EY (komission päätös BSE:hen liittyvistä kiirellisistä suojatoimenpiteistä) Elävät eläimet ja niistä peräisin olevat tuotteet, kuten siemenneste, munasolut, alkiot 64/432/ETY (yhteisön sisäinen nautaeläinten ja sikojen kauppa) 80/217/ETY (klassisen sikaruton torjuminen) 80/1095/ETY (klassisesta sikarutosta vapaaksi tekemistä ja vapaana säilyttämistä koskevat edellytykset) 85/51 l/ETY (suu- ja sorkkatauti) 92/3 5/ETY (afrikkalainen hevosrutto) 92/40/ETY (avian-influenssa) - 3 2- 92/66/ETY (Newcastlen tauti) 92/119/ETY (tietyt eläintaudit swine vesicular -tauti mukaan lukien) 91 /68/ETY (lampaat ja vuohet) 90/426/ETY (hevoseläimet) 90/539/ETY (siipikarja ja siitosmunat) 88/407/ETY (naudansukuisten kotieläinten pakastettu siemenneste) 89/556/ETY (naudansukuisten kotieläinten alkiot) 90/429/ETY (siansukuisten kotieläinten siemenneste) 90/667/ET Y (eläinj ätteen hävittäminen j a käsittely) 91 ,/67/ETY (vesivilj ellyt eläimet j a tuotteet) 93/53/ETY (tiettyjen kalatautien torjunta) 95/70/EY (simpukoiden tiettyjen sairauksien torjunta) Eläinperäiset tuotteet, kuten liha, maito, riistatuotteet 64/433/ETY (tuore liha) 77/96/ETY (trikiinitutkimus) 77/99/ETY (lihavalmisteet) 71/118/ETY (siipikarjanliha) 91/494/ETY (tuore siipikarjanliha) 91 /495/ET Y (kaninliha j a tarhatun riistan liha) 92/45/ETY (luonnovaraisen riistan liha) 94/65/E Y (j auhettu liha j a raakalihavalmisteet) 86/469/ETY (jäämientarkastusohjelma - voimassa 1. 7. 97 asti) 88/146/ETY (hormonaalista vaikutusta omaavat aineet - voimassa 1. 7. 97 asti) 96/22/EY (hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden käytön kieltämisestä- 1. 7. 97 alkaen) 96/23/EY (jäämientarkastusohjelmat - 1. 7. 97 alkaen) 89/437/ETY (munavalmisteet) 92/46/ET Y (maito j a maitopohj aiset tuotteet) 91/492/ETY (elävät simpukat) 91/493/ETY (kalastustuotteet) 95/408/EY (neuvoston päätös - väliaikainen laitosluettelo) 97/198/EY (komission päätös - käsitellyn eläinvalkuaisen tuonti) 97/199/EY (komission päätös - lemmikkieläinten ruoan tuonti) Eläinten hyvinvointi ja kotieläinjalostus 88/166/ETY (häkeissä pidettävät munivat kanat) -33 91/628/ETY (eläinten suojelu kuljetuksen aikana) 91/629/ETY (vasikoiden suojelu) 91/630/ETY (sikojen suojelu) 93/119/ETY (eläinten suojelu teurastus- tai lopettamishetkellä) 94/28/EY (eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnissa sovellettavia jalostus- ja polveutumisedellytyksiä koskevat periaatteet) Elintarvikkeitten tarkastukset 89/397/ETY (virallinen elintarvikkeiden tarkastus) 93/43/ETY (elintarvikehygienia) 93/99/ETY (virallinen elintarvikkeiden tarkastus) Kasvinsuojelu 69/464/ETY (perunasyöpä) 69/465/ETY (peruna-ankeroinen) 74/647/ETY (neilikkakääriäiset) 93/85/ETY (perunan vaalea rengasmätä) 77/93/ETY (kasveille tai kasvituotteille haitalliset organismit) 2251/92/ETY (komission asetus - tuoreitten hedelmien ja vihannesten laadun tarkastus) 92/70/ETY (komission direktiivi suojeltujen alueiden tunnustamisesta) 92/76/ETY (komission direktiivi kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevista alueista) 92/90/ETY (komission direktiivi tuottajien ja tuojien rekisteröinnistä) 92/105/ETY (komission direktiivi kasvipasseista) 93/50/ETY (komission direktiivi tiettyjen kasvien luetteloinnista) 93/51/ETY (komission direktiivi kasvien liikkumisesta suojellun alueen kautta) 94/3/EY (komission direktiivi haitallisen organismin pysäyttämisestä) 95/44/EY (komission direktiivi haitallisten organismien ja kasvien siirtämisestä) 3763/91/ETY (neuvoston asetus tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityis toimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi) 1600/92/ETY (neuvoston asetus - tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityis toimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi) 34- ISSN 1024-4492 KOM(97) 183 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 10 15 Luettelonumero : CB-CO-97-202-FI-C ISBN 92-78-19580-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3f


title: 97/315/CE: Décision de la Commission du 30 avril 1997 modifiant la décision 93/52/CEE constatant le respect par certains États membres ou régions des conditions relatives à la brucellose (Br. melitensis) et leur reconnaissant le statut d'États membres ou de régions officiellement indemnes de cette maladie pour certaines régions d'Espagne (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Spain
brucellosis
goat
health control
intra-EU trade
sheep


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1469/97 του Cristiana MUSCARDINI προς το Συμβούλ ο. Δραστηριότητα των ΜΚΟ στη Λευκορωσία

eurovoc_concepts:
EU aid
USSR
aid to disaster victims
humanitarian aid
non-governmental organisation
non-tariff barrier
nuclear accident
the EU's international role

text: 11. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 76/35 Epiple·on, to a·ruro 16 toy kanonismoy· (EK) ariu. 820/97 toy Symboyli·oy kauori·zei ta stoixei·a poy pre·pei na anafe·rontai sthn etike·ta. Ta stoixei·a ayta· perilamba·noyn, idi·vw, th xv· ra katagvgh·w, ton ariumo· taytopoi·hshw kai to fy·lo toy zv· oy, tiw meuo·doyw pa· xynshw kai a·lla stoixei·a poy aforoy·n th diatrofh· kai ariumo· h· kvdiko· anafora·w poy ejasfali·zei to sysxetismo· metajy· toy kre·atow kai tvn zv· vn apo· to opoi·o to kre·aw proe·rxetai. H Epitroph· symfvnei· me tiw texnike·w diata·jeiw toy kanonismoy· kai ei·nai ype·r thw a·pochw o·ti oi ypoxrev· seiw poy epiba·llei ston tome·a den ei·nai para· oi apoly·tvw anagkai·ew. (1) EE L 117 thw 07. 05. 1997 (98/C 76/104) GRAPTH ERVTHSH E-1403/97 ypobolh· : Concepcio· Ferrer (PPE) prow to Symboy·lio (22 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Epikh·ryjh toy Sa·lman Ra·snti Me th symplh·rvsh thw o·gdohw epetei·oy thw iranikh·w «fatwa» kata· toy Sa· lman Ra·snti to ˝dryma Khordad-15 ay·jhse thn amoibh· gia th dolofoni·a toy bretanoy· syggrafe·a, Sa·lman Ra·snti, apo· 2 se 2,5 ekat. dola·ria. Dedome·noy o·ti h iranikh· kybe·rnhsh den apa·nthse sto ai·thma thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw gia ejey·resh ly·shw sto pro·blhma, kai lamba·nontaw ypo·ch o·ti h «fatwa» ei·nai anti·ueth prow thn Pagko·smia Diakh·ryjh tvn Dikaivma·tvn toy Anurv· poy kai thn Arxh· thw Kyriarxi·aw tvn Kratv· n, proti·uetai to Symboy·lio na la·bei ne·ew prvtoboyli·ew gia thn ejey·resh ly·shw h opoi·a ua akyrv· nei th «fatwa» (urhskeytikh· apo·fash) kata· toy Ra·snti; Apa· nthsh (25 Septembri·oy 1997) Episy·etai h prosoxh· thw ajio·timhw kaw boyleytoy· sth Dh·lvsh thw Proedri·aw sxetika· me thn 8h epe·teio toy «fefta·» kata· toy Sa·lman Ra·snti thw 13hw Febroyari·oy 1997. Oi apo·ceiw toy Symboyli·oy sxetika· me thn iranikh· symperifora· parame·noyn ameta·blhtew kai paro·lo poy , ypo· tiw paroy·sew synuh·kew, den ypa·rxei ba·sh gia th syne·xish toy kritikoy· dialo·goy me to Ira·n, vsto·so to Symboy·lio ua ejakoloyuh·sei na zhta· apo· to Ira·n, sebasmo· toy dieunoy·w dikai·oy. (98/C 76/105) GRAPTH ERVTHSH E-1469/97 ypobolh·: Cristiana Muscardini (NI) prow to Symboy·lio (30 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Drasthrio·thta tvn MKO sth Leykorvsi·a Lamba·nontaw ypo·ch thn episfalh· episitistikh· kai ygeionomikh· kata·stash sthn opoi·a bri·sketai o lao·w thw Leykorvsi·aw meta· apo· to pyrhniko· aty·xhma toy Tsernompi·l• lamba·nontaw ypo·ch o·ti dia toy yp(cid:146) ariu. 1710/12 no·moy thw 9hw Ianoyari·oy 1997 h kybe·rnhsh thw Leykorvsi·aw e·fraje sthn oysi·a ta sy·nora se opoiadh·pote fa·lagga apostolh·w anurvpistikh·w boh·ueiaw me thn kauie·rvsh eno·w poly· sklhroy· systh·matow se o·,ti afora· thn ei·sodo sth Leykorvsi·a, ton e·legxo, thn apouh·keysh kai th dianomh· sthn xv· ra farmakeytikv· n proi¤o·ntvn, iatrikoy· ejoplismoy· kai episitistikv· n proi¤o·ntvn• lamba·nontaw ypo·ch o·ti apo· xro·no se xro·no kaui·statai o·lo kai dyskolo·tero to e·rgo tvn MKO poy organv· noyn kata· th dia·rkeia thw kalokairinh·w perio·doy thn ypodoxh· sta dia·fora kra·th me·lh thw EE pa·nv apo· 50. 000 mikrv· n paidiv· n apo· th molysme·nh perioxh· toy Tsernompy·l, proti·uetai mh·pvw to Symboy·lio na askh·sei pi·esh stoyw hge·tew thw Leykorvsi·aw me sto·xo thn pro·blech me·trvn gia th dieyko·lynsh kai o·xi thn parempo·dish tvn anurvpistikv· n apostolv· n sthn xv· ra ayth· v· ste oi politike·w ejeli·jeiw poy shmeiv· nontai sh·mera sthn xv· ra na mhn e·xoyn anti·ktypo ston plhuysmo·, poy e·xei h·dh plhgei· poly· me to pyrhniko· aty·xhma, kai kyri·vw sta mikra· paidia· poy ei·nai ta auv· a uy·mata ayth·w thw kata·stashw;


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 22/97 ze dne 30. dubna 1997, kterým se mění příloha VII (Vzájemné uznávání odborných kvalifikací) Dohody o EHP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
European integration
economic integration
professional qualifications
recognition of diplomas
vocational training

text: 11/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 267 21997D0904(02) 4. 9. 1997 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 242/69 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 22/97 ze dne 30. dubna 1997, kterým se mění příloha VII (Vzájemné uznávání odborných kvalifikací) Dohody o EHP SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody, vzhledem k tomu, že příloha VII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 25/94 ze dne 2. prosince 1994 (1); vzhledem k tomu, že směrnice Komise 95/43/ES ze dne 20. července 1995, kterou se mění přílohy C a D směrnice Rady 92/51/EHS o druhém obecném systému pro uznávání odborného vzdělávání a přípravy, kterou se doplňuje směrnice 89/48/EHS (2), by měla být začleněna do Dohody, ROZHODL TAKTO: Článek 1 V bodě 1a (směrnice Rady 92/51/ES) přílohy VII Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní: „— 395 L 0043: směrnice Komise 95/43/ES ze dne 20. července 1995 (Úř. věst. L 184, 3. 8. 1995, s. 21). “ Článek 2 V bodě 1a (směrnice Rady 92/51/EHS) přílohy VII Dohody se úpravy b) a c) mění takto: i) V úpravě b) se zrušuje písmeno a). ii) Slova „V Rakousku“ včetně ustanovení se v úpravě b) písm. b) se zrušují. iii) Slova „V Rakousku“ včetně ustanovení se v úpravě b) písm. d) se zrušují. iv) Slova „směrnice Komise 94/38/ES“ v úpravě c) se nahrazují slovy „směrnice Komise 95/43/ES)“. Znění směrnice 95/43/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná. Článek 3 Článek 4 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 1997 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 5 V Bruselu dne 30. dubna 1997. Za Smíšený výbor EHP předsedkyně C. DAY (1) Úř. věst. L 339, 29. 12. 1994, s. 84. (2) Úř. věst. L 184, 3. 8. 1995, s. 21