title: Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk - Framsteg under perioden 1994-1996 - Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, samt, i informationssyfte, till Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén enligt artikel 18 i rådets förordning (EEG) 302/93 av den 8 februari 1993

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 11. 04. 1997 KOM(97) 146 slutlig EUROPEISKT CENTRUM FÖR KONTROLL AV NARKOTIKA OCH NARKOTIKAMISSBRUK - FRAMSTEG UNDER PERIODEN 1994-1996 Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, samt, i informationssyfte, till Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén enligt artikel 18 i rådets förordning (EEG) 302/93 av den 8 februari 1993 Innehållsförteckning A. B. C. D. E. Inledning Grunder för åtgärder i rådets förordning (EEG) 302/93 Inventering och analys av verksamheten vid Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikaberoende (EMCDDA) under de tre första verksamhetsåren Utvärdering av centrumets insatser under perioden 1994-1996 Slutliga anmärkningar 3 6 7 12 18 A. INLEDNING Den dynamiska unnrättas inriktningen i den förordning varigenom kontrollcentrumet Enligt artikel 18 i den förordning som ligger till grund för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA) skall kommissionen under det tredje året efter det att förordningen har trätt i kraft överlämna en rapport om framstegen inom centrumets arbete till Europaparlamentet och rådet, om så är lämpligt tillsammans med förslag till justering eller utökning av dess uppgifter, särskilt med beaktande av utvecklingen av gemenskapens befogenheter. Kommissionen, som är satt att granska centrumets framsteg, anser att i rapporten även bör ingå planering för framsteg under kommande år med hänsyn till EU:s behov på medellång till i enlighet med grundförordningen återspeglar utvecklingen av den gemensamma strategin mot narkotika från det att den inleddes. lång sikt. Denna medvetna linje Förordningen om upprättande av centrumet antogs när gemenskapens behörighet vad gäller narkotika endast omfattade vissa perifera områden. Karaktären och vidden av de ändringar som sedan infördes i fördragen och omfattningen av de åtgärder som har vuxit fram ur denna bas berättigar ytterligare den rapport som kommissionen i dag lägger fram för Europaparlamentet och rådet med tanke på det växande hot som missbruket av narkotika utgör för det europeiska samhället. Därav intresset för att säkerställa sambandet mellan förverkligandet av de gemensamma målen i EU-planen för perioden 1995-1999 och målen i denna rapport som rör de målsättningar för verksamheten som centrumet successivt bör uppnå under den period som följer på 1996-1997. EMCDDA: ett nytt medel i den fortsatta europeiska kampen mot narkotikan 3. Från mitten av 80-talet fram till början av 90-talet har den Europeiska ekonomiska gemenskapen och dess medlemsstater ägnat växande intresse åt möjligheten av att i högre grad samordna insatserna när det gäller narkotikabekämpningen enligt kraven i Fördraget om Europeiska unionen. Det nya institutionella och operativa system som gäller från den 1 november 1993 har i grunden förändrat den tidigare rådande situationen. Förebyggande av narkotikamissbruk har förts in i EG- fördraget som en prioritering på folkhälsoområdet i Europeiska gemenskapen Kampen mot narkotikamissbruk har förts in i de delar av Fördraget om Europeiska unionen varigenom inrättas ett samarbete i rättsliga och inrikes frågor. Samtidigt möjliggör fördraget fastställande och genomförande av en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som täcker alla de områdena, inklusive kampen mot narkotika. Denna nya ram utgör en grund för starten inom flera områden och discipliner av 1995-1999 års EU-plan som i juni 1995 godkändes av Europeiska rådet i Cannes. När programmet godkändes begärde rådet att riktlinjerna skulle omsättas i konkreta åtgärder. EMCDDA skulle därmed fylla sin roll allteftersom dess arbete fortskred. Europeiska rådet lade vid sitt möte i Madrid i december 1995 ut grunden för att genomföra detaljerade åtgärder på ett antal av programmets områden som berör gemenskapens och unionens behörigheter och centrumets arbete. Vid mötet i Dublin i december 1996 lades en detaljerad plan som innefattade EMCDDA:s verksamhet rådet. I denna sammanfattades de EU-Iedda insatserna under 1996 och bedömdes deras utveckling på medellång sikt. I förteckningen över prioriterade områden under 1997, bekräftade stats- och regeringscheferna sitt stöd för att EU utvecklas till ett område präglat av frihet, säkerhet och rättvisa genom effektivt och samordnat utnyttjande av unionens rättsakter. för Europeiska fram En utvecklingsbar planering som arbetsmetod 4. 5. Behovet av att fastställa tydliga mål och att inrätta lämpliga metoder för att uppfylla dem inom planerade tidsramar är en kärnpunkt i det arbete som har anförtrotts centrumet. Denna utveckling bör ske gradvis och åtgärderna bör utvecklas allt eftersom målen uppnås på de prioriterade områden som fastställts för centrumets verksamhet1. Enligt grundförordningen skulle under den första treårsperioden ges särskild prioritet till det första av de fastställda områdena, dvs. efterfrågan på narkotika och begränsningen av denna. Denna planering överensstämmer med vad som anges i förordning 302/93 beträffande de metoder som medlemsstaterna och centrumet har till sitt förfogande. EMCDDA:s viktigaste resurs i arbetet är Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk (REITOX). Specialiserade enheter i medlemsstaterna som kan bidra till centrumets arbete på ett värdefullt sätt bör identifieras och utses särskilt inom ramen för centrumets flerårsplaner. Detsamma gäller i fråga om upprättandet av avtal med sådana specialiserade enheter och utvecklingen av resurser följer samma tillvägagångssätt. Framtida utveckling: Centrumets kommande arbetsperiod 1998-2000 6. Efter att enligt vad som uttryckligen föreskrivs i förordningen under de tre första åren ha ägnat ett särskilt intresse åt efterfrågan på narkotika och begränsningen av denna, men också åt politik och strategier, kan centrumet genom den andra treårsplanen för 1998-2000 gå in på en utvidgning av sitt verksamhetsområde till andra fastställda prioriterade områden. Om centrumet ges tillstånd att bredda verksamheten måste det dock givetvis säkras att balansen mellan den nya insatsen och fullföljandet av initiativ som tagits under centrumets första period så att det säkerställs att uppnådda resultat, eller sådana som behöver finslipas ytterligare, omedelbart utnyttjas till fullo. De prioriterade områdena för centrumets verksamhet har fastställts genom grundförordningen enligt följande 1 Kllerlrågan på narkotika oeh begränsning av denna. 2. Politik och strategier som tillämpas av gemenskapen och medlemsstaterna (särskilt internationellt, bilateralt och inom gemenskapen och vad gäller handlingsplaner, lagstiftning, verksamhet och överenskommelser). 3. Internationellt tonvikt på samarbetsprogram och information om produktions- och transitländer). 4. Kontroll av handeln med narkotika, psykotropa ämnen och prekursorer, enligt vad som internationella konventioner och gemenskapsakter. 5. Narkotikaproblemets inverkningar på produktions-, förbrukar- och transitländer inom de områden som omfattas av fördraget, bl. a. tvättning av pengar, såsom fastställs i befintliga eller framtida gemenskapsakter. samarbete och geopolitik beträffande utbudet i befintliga eller (med särskild fastställs framtida integrera den stränga budgetdisciplin Bland de kriterier som påverkar valmöjligheterna i utvecklingen av centrumets verksamhet bör man i fortsättningen kommer att påverka gemenskapens samlade finanser, och även då centrumets. På grund av de varaktiga begränsningar som kommer att gälla för unionens finanser kommer den ekonomiska programmeringen av stödet till centrumet att förbli stram. Följaktligen måste verksamheten drivas på ett balanserat sätt och koncentreras till de prioriterade områdena. som även B. 1. GRUNDER FÖR ÅTGÄRDER I RÅDETS FÖRORDNING (EEG) 302/93 I likhet med de nio andra verksamma gemenskapsorganen är centrumet ett europeiskt offentligrättsligt organ med självständig ställning som juridisk person. Centrumet regleras inte i fördragen utan har inrättats genom en sekundärrättslig gemenskapsakt för att fylla en särskild uppgift som anges i dess grundande rättsakt2. Grundläggande målsättning med centrumet 2. Centrumets uppgift är att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå om narkotika och narkotikaberoende och följderna av detta och bidra till en god översikt över situationen vad gäller narkotika och narkotikamissbruk, som hjälp när beslut skall fattas eller åtgärder fastställas om bekämpning av narkotika på nationell nivå eller gemenskapsnivå. De viktigaste länkarna i organets verksamhet 3. För att uppnå nämnda mål fick centrumet först i uppgift att samla in och analysera befintlig information från olika tillgängliga källor, samtidigt som man skulle underlätta utbytet av information mellan aktörer på området narkotikabekämpning. Nästa uppgift är att förbättra metoderna för jämförande av information, särskilt genom att utarbeta gemensamma indikatorer och gemensamma icke bindande kriterier som centrumet skulle kunna rekommendera för att åstadkomma bättre överensstämmelse mellan de mätmetoder som medlemsstaterna och gemenskapen använder sig av. Centrumets tredje uppgift är att ställa sin insamlade information till gemenskapens och medlemsstaternas förfogande, särskilt genom att offentliggöra en årlig rapport om situationen rörande narkotikaproblemet. I fjärde hand skall centrumet samarbeta med europeiska och internationella organ och organisationer samt med tredje land och därigenom bidra till en bättre samordning mellan nationella insatser och gemenskapsinsatser inom dess verksamhetsområden. 4. Centrumets viktigaste hjälpmedel för att fylla dessa uppgifter är Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk (RE1TOX). REITOX är infrastrukturen bakom insamling och utbyte av information samt dokumentation när det gäller narkotika och bygger särskilt på ett mänskligt nätverk och ett eget datasystem. De olika organen har inrättats på många olika grunder. Deras existens är beroende av särskilda motiveringar samtidigt som de fyller en rad allmänna funktioner, som bland annat innebär att säkerställa en viss grad av decentralisering av gemenskapens verksamhet, fortydliga organens uppgilter genom att klart förknippa dem med deras uppgifter samt möta behovet av sakkunskap på vissa vetenskapliga och tekniska områden. C. INVENTERING OCH ANALYS AV VERKSAMHETEN VID EUROPEISKT C E N T R UM N A R K O T I K A B E R O E N DE VERKSAMHETSÅREN FÖR K O N T R O LL AV N A R K O T I KA ( E M C D D A) DE TRE OCH F Ö R S TA Upprättandet av kontrollcentrumet 1. Efter utgången av 1994, som ägnades åt att inrätta de första delarna i strukturen (direktör, administrativt råd,. ), var 1995 ett försöksår som ägnades åt att påbörja centrumets uppgifter. Då inrättades de delar som var nödvändiga för att centrumet skulle kunna träda i funktion (infrastruktur på lokaliseringsorten, personal) Under året identifierades centrumets arbetsuppgifter och motsvarande arbetsrutiner. Dessa inleddes i slutet av 1995 efter det att arbetsprogrammet för 1995-1996 antagits i november3. Följande etapper präglade den granskade perioden: a) i Lissabon b) c) av arhct\f>ni[>/>en Installation Invigningen av sätet i Lissabon ägde rum den 26 september 1995 i närvaro av bland andra Antonio Vitorino, ordförande i Europaparlamentets utskott tor medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor och Anita Gradin, ledamot av Europeiska kommissionen. Sammansättningen Det har tagit tid att sätta samman centrumets arbetsgrupp. Direktören, som det administrativa rådet ulsäg i |iili 1994 lör en period på lem är, tillträdde i mitten av |. iiiiian 1995. Personal Antalet anställda uppgick i början av 1995 till 14 personer och vid slutet a\ året till totalt 17 personer medan antalet tjänster i budgeten till följd av de tre nya medlemsstaternas anslutning uppgick till 21 stycken. Vid slutet av 1996 hade centrumet ett trettiotal medarbetare, alla kategorier inräknade Tillsättningarna skedde i följande ordning: Den 15 januari 1995: direktören och en tjänsteman i kategori A Februari 1995 det administrativa rådet beviljade 14 tjänster Den 1 mars 1995: 5 tjänster tillsätts (snabba rekryteringar inom institutionerna, administrativa uppgifter) Juni 1995: administrativa rådet beviljar ytterligare 7 tjänster (rekrytering inom institutionerna i början av 1996) Fjärde kvartalet 1995: forskarna tillsätts (efter offentliggörande officiella tidning • urval minst 6 mån) Slutet av 1996: M) tjänster har beviljats av administrativa rådet och tillsatts i Europeiska gemenskapemas Centrumets administrativa organisation4 2. Två organ utsågs att leda centrumets organisation, nämligen det administrativa rådet och den vetenskapliga kommittén5. Det förstnämnda har beslutsbefogenheter. Det andra har en rådgivande funktion och biträder den förstnämnda med yttranden och rekommendationer. Bland det administrativa rådets huvudsakliga uppgifter under perioden 1994-1996 finns antagandet av centrumets program (det första treåriga arbetsprogrammet för 1995-1997 och, inom ramen för detta, de årliga arbetsprogrammen för 1995 och 1996), dess årsbudgetar liksom antagandet av de allmänna årsrapporterna över centrumets verksamhet. Den vetenskapliga kommittén skall avge sina yttranden om vetenskapliga frågor rörande innehållet i arbetsprogrammen. Centrumets finanser 3. Den första budgeten för ett helt budgetår (1995) uppgick till ett belopp på 5 350 000 ecu. Denna budget täckte uppbyggnaden av centrumets administration, införskaffande av grundutrustning och de första stegen i den operativa verksamheten6. Budgeten för 1996 uppgick till 6 008 000 ecu7 inklusive det särskilda gemenskapsstöd på 168 000 ecu som beviljades pilotstudien om småbrottslighet i samband med narkotikamissbruk. Under 1997 kommer ökningen av intäkter och utgifter att vara relativt sett mindre8. Med tanke på de stränga begränsningar av budgeten som gäller för gemenskapens finanser, och följaktligen för centrumet, finns inga möjligheter att öka centrumets budget påtagligt mellan 1997 och 1998. Trots skillnaderna i storlek och uppgifter har gemenskapens decentraliserade organ allmänt sett en grundstruktur som svarar mot följande modell: Ett administrativt råd bestående av representanter tor medlemsstaterna och kommissionen samt ibland, personer som utses av rvuropaparlamentet. En verkställande direktör som är centrumets rättsliga företrädare. En vetenskaplig kommitté bestående av särskilt kvalificerade experter på de berörda områdena. Den interna kontrollen säkerställs antingen av kommissionens styrekonom, eller av en styrekonom som kommissionen har utsett. Den externa kontrollen säkerställs av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt. Därutöver har ett ytterligare organ trätt i funktion enligt centrumets intenia bestämmelser, nämligen styrelsen. Denna, som består av ordföranden i det administrativa rådet, vice ordföranden och en företrädare lör kommissionen, svarar för det löpande beslutsfattandet mellan administrativa rådets möten och förbereder dess överläggningar. Detta organ trädde i regelbunden funktion under 1996. åtföljt av att centrumets "rådgivande kommitté lör inköp och avtal" inrättades, vars sammansättning är identisk med byråns och idag också omfattar chefen för centrumets administrativa enhet. I'tider detta första budgetår använde centrumet något mindre än tvä tredjedelar av sina medel till utgifter i verksamheten, omkring 20 % till personalkostnader och resten till övriga driftskostnader. Centrumet ägnade cirka 43 °<> av sin budget till utgifter i verksamheten, något mindre än 40 % till personal kostnader och övrigt till resterande driftskostnader. ()m man emellertid ser de personal kostnader lör vetenskaplig personal som i själva verket operativa utgifter, och därmed särskiljer dem från de personal kostnader för administrativ personal, uppgår de administrativa utgifterna till nära 60 °o. Dessutom har en liten reserv för oförutsedda utgifter motsvarande omkring 0. 3 % förts in i budgeten. Omkring 2 3 av personalen har vetenskaplig eller teknisk funktion, dvs. direkt operativ (samordning och uppläggning av REITOX-programmen och centrumets verksamhet). 1997 års budget uppgår till 6,3 miljoner ecu, varav den budgetansvariga myndigheten avsatt 1,3 miljoner i reserven. Utgiftsstrukturen uppvisar ett förbättrat särskiljande och förhållande mellan det administrativa (1 387 000 ecu. dvs. 22 "«) och det operativa området (4 912 000 ecu, dvs. 78 %). Första treårsprogrammet 1995-1997 1. 2. Prioriterade frågor Med hänsyn till prioriteringen av området efterfrågan och minskning av denna, betonades dessa frågor i det första treårsprogrammet 1995-1997, i de två årsprogrammen för 1995 och 1996 liksom i arbetsprogrammet för 1995-1996. Ett särskilt intresse riktades mot det epidemiologiska området, närmare bestämt incidens-studier, utbredningen av och tendenserna hos narkotikaproblemet liksom analys av metoder för att minska efterfrågan. Prioriterade uppgifter De prioriterade uppgifterna, såsom de framgår av 1995 års arbetsprogram är (a) identifieringen av nyckelindikatorer och central information, (b) identifieringen av förfaranden som kan säkerställa kvaliteten i de använda analysmetoderna, (c) upprättandet av samarbetsförbindelser med behöriga internationella institutioner och enheter och (d) upprättandet av samarbetsförbindelser med de viktigaste forskningsgrupperna och -centrumen. 1996 års program fullföljde och utvecklade 1995 års program, med inriktning främst på följande områden, (a) begränsning av efterfrågan, (b) klargörande av huvudskillnaderna i informationshänseende mellan området minskning av efterfrågan och området epidemiologi, (c) organisering och konsolidering av REITOX kring målet att samla in uppgifter och information, (d) fastställande av strukturen i den första årsrapporten (1995) om narkotikaproblemet i Europa. Det operativa programmet för 1995-1996 syftade till att omsätta de två första årsprogrammen i konkret handling, med betoning av verksamheten kring de två huvuddelarna i den årliga programplaneringen9. 3. Verksamhet På grund av att centrumet trädde i aktiv funktion först vid slutet av 1995, genomfördes det operativa programmet för 1995-1996 (som antogs av det administrativa rådet i november 1995) i sin helhet först från och med början av år 1996. Mot bakgrund av verksamheten fram till slutet av detta år, kan centrumets insatser sammanfattas enligt följande. Å den ena sidan REITOX (program I). A den andra sidan centrumets direkt samordnande verksamhet (program II): studier, konsultarbete, organisering av vetenskapliga seminarier och spridning, publicering, dokumentation i samband med åtgärderna, vars målsättning är att förstärka relevansen, kvaliteten och jämförbarheten i befintlig information. i) ii) iii) Epidemiologi Åtgärden syftade till att: a) utveckla den ram som inrättades 1995, b) inrätta över c) narkotikakonsumtionen inom unionen10. verksamheter, överblick särskilda skapa en Minskning av efterfrågan Verksamheten har syftat till att skapa ett informationssystem (databas) om insatserna rörande minskning av efterfrågan och om vetenskapliga utvärderingar på detta område. Ofta har man vänt sig till konsulter. Möten och seminarier har organiserats för att genomföra detta system. Andra områden i samband med En pilotstudie om den urbana småbrottsligheten narkotikamissbruk i Europa har genomförts via särskilt stöd under budgetrubrik B5-800, som hör till området samarbete i rättsliga och inrikes frågor. iv) REITOX Arbetet inriktades på upprättandet och konsolideringen av de första baserna i de nationella kontaktpunkternas nätverk11: 15 medlemsstater, kommissionen och centrumet (15+1 + 1). informationscentrum Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk (REITOX) består av 15 nationella (nationella kontaktpunkter) och kommissionens egen kontaktpunkt. Centrumet i Lissabon inledde arbetet med att samordna kontaktpunkternas verksamhet i samarbete med medlemsstaternas myndigheter och kommissionen (generalsekretariatets enhet för samordning av narkotikabekämpningen). REITOX startades i Lissabon den 18-19 maj 1995 vid det första mötet för kontaktpunkternas ansvariga. 10 a) b) c) Vad gäller utvecklingen av 1995 års ram, har alla frågor som togs upp i 1996 års program varit föremål för flera åtgärder från centrumets sida. Hänvändelser till expertis har förekommit ofta liksom samarbete med nationella kontaktpunkter inom nätverket REITOX. Vad gäller särskild verksamhet som genomförts, har denna i huvudsak avsett analys av befintlig information och utarbetande av förslag och pilotåtgärder i syfte att förbättra metoderna för att samla in information rörande olika typer av narkotikamissbruk. Även här har man ofta vänt sig till expertis och samarbete med nationella kontaktpunkter inom REITOX. Seminarier har organiserats och uppmuntrats. Vad gäller försöket art utarbeta en gemensam ståndpunkt rörande missbruk av narkotika inom unionen, har detta baserats på information som centrumet har kunnat inhämta av kontaktpunkterna och andra europeiska organ. Detta utgör grunden tor den första årsrapporten 1995 vad gäller epidemiologi. I 'nder den första fasen slöts avtal med ett bolag lör att genomföra följande verksamheter: a) Organisering, förvaltning och samordning inom ramen för genomförandet av program I av det operativa programmet lör 1995-1996. b) l. ogistik- och teknikstöd inom ramen för program I av det operativa programmet för 1995-1996 c) l'tarbetande av ett medel lör kommunikation mellan centrumet, kommissionen, kontaktpunkterna och andra partners, d) Ipprätthållande av en teknisk förbindelse mellan med bland andra IDA-enheten inom GD III och kommissionens kontaktpunkt inom generalsekretariatet, e) Stöd i utarbetandet av databasen IDA-REITOX inom ramen för kommissionens finansiella stöd till centrumet för IDA- programmet. Linder den pågående andra fasen kommer ytterligare ett avtal att träffas med en konsultfirma rörande teknik och information, i syfte att utvärdera hjälpmedlets överensstämmelse i förhållande till det fullständiga genomförandet av de uppgifter som tilldelats REITOX och att upprätta ett nätverk på grundval av IDA TESTA:s infrastruktur 10 Under 1995-1996 inrättades REITOX med avseende på: a) en detaljerad beskrivning av informationsstrukturen vad gäller narkotika i respektive medlemsstat, som tillhandahålls av de nationella kontaktpunkterna, b) en noggrann, standardiserad och systematisk inventering av informationskällor eller kartläggningar av information som upprättats av de femton nationella från de nationella kontaktpunkterna, REITOX kontaktpunkterna informationsinsamling, d) analys av Europeiska unionens insatser för narkotikabekämpning under 1995, tillhandahållen av kommissionens kontaktpunkt såsom kommissionens bidrag till utarbetandet av den första årsrapporten om narkotikaproblemet i Europa under 1995. utveckla metoder infordringar c) för förslag för att av Av de tekniska arbetena rörande nätverket framgått möjligheten och nödvändigheten av att förstärka det mänskliga nätverket, en förutsättning för att utveckla centrumets arbete. Därmed kan de nationella kontaktpunkternas roll nu fastställas. Under slutet av 1996 inrättades i Lissabon en särskild samordning av dessa genom REITOX. teknologi, har v) vi) Dokumentation Centrumet har tagit flera initiativ för att för att utveckla sitt eget dokumentationssystem. Verksamheten har huvudsakligen syftat till att utforma och organisera centrumets arkivsystem, inrätta en datoriserad dokumentationsenhet och genomföra en utredning rörande tillgänglig lagstiftning i medlemsstaterna på området narkotika och narkotikamissbruk. Detta arbete har huvudsakligen utförts av en rad konsulter med vilka avtal har ingåtts för genomförandet av specifika uppgifter. Spridning av information och publikationer12 Centrumet har utarbetat följande publikationer: a) den allmänna rapporten om centrumets verksamhet under 1995, b) bulletinen "Drugnet Europe", som utkommer varannan månad på engelska, men som finns även i fransk, tysk och portugisisk version (första numret utkom under september/oktober 1996), c) den första årsrapporten om narkotikaproblemet i Europa under 1995. Första rapporten om narkotikaproblemet i Europa - 1995 4. första årsrapporten publicerades Den til' årsrapporternas viktiga funktion för centrumets verksamhet, kan denna beskrivning av dess verksamhet under 1994-1996 ses som en värdemätare på hur centrumet har lyckats i sitt uppdrag och som ett riktmärke för framtida verksamhet. En utvärdering i detta syfte följer i nästa kapitel. i oktober 1996. Med hänsyn Sammantaget har centrumet under 1995-1996 genomfört 29 studier, vartill kommer ytterligare 29 under 1997. Innehållet i studierna berör ett stort antal områden (strukturer, organisation, flöde, informationssystem, dokumentation, arkivering, analysmetoder, vetenskapliga utvärderingar, bidrag till årsrapporterna, metoder och verksamhet för att minska efterfrågan, utveckling, konsumtionsbeteende; kommunikationsteknik och förebyggande; internationella samarbetsenheter. ). 11 D. UTVÄRDERING AV CENTRUMETS VERKSAMHET UNDER PERIODEN 1994-1996 Förvaltningen av centrumet 1. Det är otvetydigt så att centrumet stött på vissa svårigheter. Till de inneboende svårigheterna i dess uppdrag, kom en avsevärd långsamhet när det gällde att ställa nödvändiga medel till förfogande. Olikheterna i REITOX bidrag och i medlemsstaternas uppfattningar om centrumets roll präglade verksamheten till en början. Trots dessa svårigheter lyckades centrumet hålla målkursen och uppnådde också resultat, om än vissa bara delvis, och man har åtagit sig att fullfölja detta arbete före slutet av 1997. beslutsapparatens effektivitet (administrativa rådet och styrelsen) a) Allteftersom centrumets arbete utvecklats över hela dess fält, har beslutsapparaten involverats i centrumets egentliga verksamhet. Genom effektivare samspel mellan det förberedande (styrelsen) och det beslutande organet (administrativa rådet), blev systemets förväntade skärpa övertygande i början av januari 1997, då besluten rörande budgeten och arbetsprogrammen för 1997 och förberedelsen av det nya ramprogrammet för 1998-2000 uppvisade både klarhet och stringens vad gäller i prioriteringarna och anpassningen av insatsernas omfattning, klarheten metoderna. b) vetenskapliga kommitténs bidrag Detta organ har i huvudsak rådfrågats om utkasten till de treåriga programmen och årsprogrammen men dess bidrag har inte varit särskilt synliga. Allmänt sett skulle en kraftigare mobilisering av detta organs stora potential vad gäller målinriktning och utveckling av åtgärden ha varit önskvärd. Genom att vaka särskilt över att även kompetens inom kommissionen görs delaktig (särskilt inom FoU och på folkhälsoområdet), kan denna kommitté bidra till vetenskaplig stringens i överläggningarna och utöva konkret inflytande på åtgärderna vilket kan minska onödigt arbete och ge ökad trovärdighet och därmed påverka åtgärdernas effektivitet. Detta kan sammantaget öka hela centrumets trovärdighet. organisationens effektivitet c) Centrumets personalbemanning nådde vid slutet av 1996 den normala omfattningen. I detta sammanhang måste det nyliga inrättandet av två viktiga element bedömas. För det första utgör REITOX samordningsfunktion ett viktigt fokus för arbetet: mobiliseringen av systemet och dess förväntade effekter på de nationella kontaktpunkternas struktur kan bidra kraftigt till ökad rörlighet i systemet. För det andra kan uppbyggnaden och stärkandet av finansavdelningen, i det att den kan uttala sig i samband med förberedelsen och uppföljningen av programplaneringen av åtgärden, göra att denna blir en ryggrad i den interna organisationen. Den kommer att kunna bidra till klarhet och samordning i förhållandet till kommissionen vad gäller budgetförfarandet, styrelsen och de löpande kontakterna med kommissionens enhet för narkotikabekämpning, som innefattar förvaltningen av kommissionens kontaktpunkt inom nätverket REITOX. 12 Centrumet och dess partners 2. Om centrumet skall lyckas eller ej beror med nödvändighet på upprättandet av effektiva förbindelser med dess partners, dvs. de europeiska institutionerna (i synnerhet kommissionen), medlemsstaterna samt övriga nationella och internationella organ och organisationer. nätverket REITOX a) Stimuleringen och samordningen av nätverket REITOX som centrumet fick i uppgift att organisera har visat positivare resultat allteftersom de ursprungliga bristerna kunnat avhjälpas. färdriktningen Centrumet har utvisat vad gäller prioriteringar och arbetsmetoder. Med centrumets stöd har REITOX främjat utarbetande och användning av gemensamma metoder för insamlande, lagring och utbyte av information. Dessutom har REITOX funktionssätt bidragit till att stimulera diskussioner i medlemsstaterna vad gäller metoderna för att samla information. REITOX har i allt högre grad verkat stimulerande på medlemsstaterna i fråga om inrättande av centrum och förbättring av informationsnätverken. i förhållande inom Kontaktpunkterna har uttalat ett ökande behov av informationsflöde inklusive kommissionens till kontaktpunkterna, nätverket, från centrumet kontaktpunkt. Detta behov har främst kunnat hänföras till bristen, fram till slutet på 1996, på en fast kontaktpunkt inom centrumets struktur, med ansvar för samordningen av REITOX. Dessutom rådde inte förrän i början av 1997 önskvärd tydlighet vad gäller nätverkets struktur (mänskliga nät och datanät) och de nationella kontaktpunkternas uppgifter till den centrala kontaktpunkten. Det är nu som centrumet slutligen, och med tillfredsställande stringens, har kunnat fastställa de nationella kontaktpunkternas villkor. Dessa har visat en viss osäkerhet, som spätts på av det långsamma genomförandet av grundförordningen och det administrativa rådets löpande överläggningar fram till början av 1997. De inledande svårigheterna började att nå en konkret lösning vid kontaktpunkternas möte i december 1996. Då lades grunden för att skapa nyckelkriterier för en gemensam definition av begreppet nationell kontaktpunkt Denna har två funktioner. Den skall ansvara för att samla och sprida information (kvalitet, sammanställning, utveckling) till centrumet och andra nationella kontaktpunkter i nätverket, och samtidigt ansvara för projekt som syftar till att förbättra och utveckla (bredd, främjande av hög standard, subsidiaritet). information Vad som återstår är främst att förstärka medlemsstaternas eget engagemang (även ekonomiskt) i förhållande till sin kontaktpunkt liksom att få kommissionens kontaktpunkt i drift. Den senare invigde i december 1996 sin verksamhets- och datastruktur, avsedd att bistå centrumet med information. b) Europeiska institutioner Liksom Europols narkotikaenhet har centrumet kunnat arbeta med arbetsgruppen narkotikaexperter vilket har resulterat i rad rapporter som löpande lagts fram av rådet och kommissionen vid Europeiska rådets möten i Madrid och Dublin (II). 13 Särskilt bidraget till det detaljerade program som lades fram vid toppmötet i Dublin (II) bekräftade värdet av samordning i frågan om minskning av efterfrågan och utbud inom ramen för den åtgärd som kommissionen driver tillsammans med medlemsstaterna. Gemenskapsinstitutionerna har från sitt håll riktat åtgärdsförslag i särskilda ämnen till centrumet (urban småbrottslighet kopplad till narkotikakonsumtion, den narkotikamängd som medlemsstaterna fastställer som gräns för att särskilja personligt bruk från narkotikahandel, alternativ till fängelse vid eventuella sanktioner, iakttagna tendenser i den nationella politiken för narkotikabekämpning,. ). Eftersom dessa förslag i stor FoU i samband med narkotikaproblemet, utsträckning lades till uppgifterna i arbetsprogrammet ställdes centrumet inför ett val. Centrumet uppvisade allmänt sett ett balanserat förhållningssätt. Samtidigt som man reagerade på förslagen, har centrumet velat koncentrera sina ekonomiska och mänskliga resurser för att uppnå enhetlighet och därmed få till stånd ett gradvis genomförande av sitt arbetsprogram. Internationella organisationer c) Merparten av centrumets arbete har bestått i att inrätta en förbindelse med Europarådets Pompidou-grupp, särskilt på området epidemiologi. Förbindelserna med Förenta nationernas program för internationell narkotikakontroll (UNIDCP) har garanterats genom tillsättning av en "liaison officer" 1996. Förbindelserna med Europol (narkotikaenheten) har inletts medan de med Världshälsoorganisationen, Internationella till att dessa organisationer bidrog till den första årsrapporten om narkotikaproblemet 1995. inledningsfas kan en stegvis utveckling på detta Under jämförelseperiodens område anses vara klokt, trots de klara fördelar, i synnerhet på områdena epidemiologi och minskning av efterfrågan, som finns att vinna på denna nivå i narkotikabekämpningen. (WCO) och Interpol tullorganisationen ledde Starka och svaga sidor i den första årsrapporten om narkotikaproblemet i Europa under 1995 3. 1995 års rapport är den första etappen i en samlad insats utan motstycke13 för att skapa en helhetssyn beträffande det oerhört komplicerade och skiktade europeiska narkotikaproblemet. Bara de framsteg som gjorts under 1996 års program och särskilt de som utlovas i 1997 års program gör det möjligt att åstadkomma den helhetssyn som unionen behöver. Självklart måste centrumet först samla in befintlig information innan man kunde göra förbättringar och tillfredsställande jämförelser. Under de första tre åren samlades uppgifter in och förbättringsarbeten påbörjades med sikte på jämförbarhet via harmonisering. Under kommande period bör det vara möjligt att jämföra det som går att jämföra. Även om informationen delvis är ofullständig klargörs i 1995 års rapport viktiga drag hos problemet med efterfrågan och ges även en första bild av verksamheten för att minska efterfrågan. En granskning av rapporten avslöjar vissa brister Budskapet är att det finns ett Två inledande rapporter hade upprättats tidigare (1990 och 1994) av kommissionens enheter. Dessa behandlade situationen rörande efterfrågan på narkotika i Europeiska (ekonomiska) gemenskapernas 12 medlemsstater 14 ovillkorligt behov av att systematisera befintliga informationskällor och av specialistcenter som kan behandla denna information. i) Funktioner Insamling och analys av uppgifter a) Genom de huvudsakliga metoder som använts (undersökningar, studier,. ), är rapporten ett direkt resultat av det arbete som pilotprojekt, centrumet utfört på detta viktiga område. Detta gäller i synnerhet för den första information som jämförts på området efterfrågan och minskning av efterfrågan. De uppgifter som samlats om informationskällor och dessas struktur är ett direkt resultat av detta grundläggande arbete. Förbättrade jämförelsemetoder b) Detta är en målsättning som i mindre utsträckning tas upp i rapporten. Skillnadernas omfattning, de många skilda faktorer som inverkar på flertalet av de behandlade uppgiftskategorierna, de stora kvalitetsskillnader som råder mellan medlemsstaternas gällande bestämmelser är klart de viktigaste orsakerna. Detta arbete, som fortfarande är mycket outforskat, har emellertid genomförts med noggrannhet och rapporten föreslår vägar för att nå fram till målsättningen. Spridning c) Informationsspridning är den andra viktiga uppgiften i utformningen dokumentet. Förutom att rapporten offentliggjordes sent under det år som följde på referensåret, är det beklagligt att det gått så långsamt att framställa dokumentet på gemenskapens 11 officiella språk. Endast den engelska versionen var tillgänglig vid slutet av 1996. Effektivt samarbete mellan centret och unionens översättningscentrum måste säkerställas snarast möjligt. ii) Kapitel Efterfrågan och minskning av denna d) I rapporten ägnas ett tämligen kort kapitel åt detta likväl viktiga område. Bristen på gemensam erfarenhet hos kontaktpunkterna inom REITOX och den inledningsvis otillräckliga tillgången på tydliga direktiv utgör med säkerhet de största hindren som måste övervinnas för att åstadkomma den nödvändiga informationen. Grunderna för att systematiskt ta itu med efterfrågan på narkotika har lagts. Epidemiologiska uppgifter har samlats in så att grundläggande information kan bli tillgänglig på unionsnivå. Inkluderingen av mindre traditionella indikatorer såsom renhet/pris och beslag är ett steg i rätt riktning. Trots den insamlade informationens ibland fragmentariska karaktär, ger verktyget möjligheter att ta itu med problemet som helhet. Ett viktigt budskap framträder i kapitlet. Förebyggande är en första rangens prioritet i den globala kampen mot narkotika, såväl på nationell politisk nivå som när det gäller internationella strategier för narkotikabekämpning. Genomförandet av målsättningarna vid varje steg innebär att bidra till utvecklingen av nödvändig kompetens, att framför allt 15 underlätta samarbetet mellan olika aktörer att gynna samordningen av initiativ. Den viktigaste faktorn för att lyckas är tillgängen på jämförbar information på europeisk nivå. Strategier för narkotikabekämpning e) Detta kapitel är proportionellt mer omfattande än kapitlet rörande efterfrågan och minskning av efterfrågan. Genom att träda in fullt på det andra verksamhetsområdet har centret fått fram en precis bedömning av medlemsstaternas och Europeiska unionens strategier, som förenar flera delar i en vision till en helhet och som skapar en referensram för beslutsfattarna. Detta föregriper centrets andra arbetspriontet och skapar ett mervärde. Det framgår att begreppet minskning av efterfrågan används över hela Europa (och världen) för att insatser för förebyggande, behandling och rehabilitering som kombineras på olika sätt beroende på tid och plats. Inom EU överensstämmer de olika nationella strategierna så tillvida att minskningen av efterfrågan är ett gemensamt ansvar för lokalsamhällen, offentliga och icke-offentliga tjänster samt en mängd yrkesgrupper. Åtgärden är övervägande av decentraliserad natur. Förebyggande av narkotikabruk är en allmänt erkänd prioritet men det är svårt att mäta dess betydelse. täcka en rad Informationskällor f) Den avgörande utmaningen var att säkerställa kompatibilitet, pålitlighet och jämförbarhet av information så att medlemsstaterna och unionen kan förfoga över baser med vilkas hjälp strategiska och politiska beslut kan fattas. Med undantag för det epidemiologiska området, där informationens kvalitet i allmänhet är tillfredsställande, är olik och ojämn information ett av de största hindren. Valet av gemensamma definitioner och klassificeringar liksom förbättring av systemen för överföring är och kommer att vara av största vikt. På sikt kommer samstämmighet på det internationella planet att vara huvudmålet. Informationsstrukturer g) Nätverket REITOX fyller ännu inte sin viktigaste funktion helt. Detta nyckelsystem kommer under 1997 att ha de öppna baser och de gemensamma synsätt som krävs för att kontaktpunkterna skall fungera som länkar i en effektivt sammankopplad informationskedja som skapar incitament av dokumentationscenter som skall understödja REITOX måste utvecklas: en beslutsam utveckling måste fortgå vad gäller deras verksamhetsområde och deras inbördes förbindelser. flöden. Nätverket insamling och strukturer, för 16 Centrumets publiceringsverksamhet 4. 1995-1996 års operativa Det fanns vissa brister i genomförandet av program14. Vilka orsakerna än var kommer insatserna för att sprida och främja publikationer att spela en stor roll för de europeiska medborgarnas insyn. Man bör noga se till att säkerställa att publiceringen omfattas av budgeten. 14 En bulletin planerades utkomma varannan månad på gemenskapens 11 officiella språk. För närvarande är den dock tillgänglig på fyra av dem. Dessutom kommer de publikationer som är särskilt avsedda för specialister och de vetenskapliga monografier som planerades i det operativa programmet för 1995-1996 att framställas under 1997. Vad vidare gäller publikationer lor kontaktpunkterna och de specialiserade kontoren, som även de planerades i det operativa programmet för 1995-1996. kommer centrumet först längre fram att genomföra den begärda ärliga epidemiologiska sammanställningen Dessa förseningar kan förklaras genom det sena antagandet av programmen, problemen med att la översättningarna gjorda. och de kvalitetskrav som ställdes. 17 E. SLUTLIGA ANMÄRKNINGAR 1. Viktiga aspekter på det arbete som förväntas av centret a) Prioriteringar rörande funktionen Den första årsrapporten från 1995 är ett första steg i rätt riktning. För att uppnå adekvat information om situationen rörande narkotikaproblemet inom unionen, bör prioritet ges till följande tre områden under kommande år: a) fullföljande och förvaltning av en databas som omfattar verksamhet för att minska efterfrågan i samarbete med kontaktpunkterna inom REITOX-systemet, b) skapande av språklig överensstämmelse på området efterfrågan och minskning av efterfrågan, c) framsteg vad gäller utvärdering av metoder för utvärdering av projekt rörande förebyggande av efterfrågan. Centret måste snabbt utveckla sin kapacitet för programplanering och förmågan att hålla fast vid den beslutade planeringen. b) Systemprioriteringar Kontaktpunkterna inom REITOX-nätverket fastställs inte i grundförordningen. Det är viktigt att centret i samarbete med särskilt kommissionen i sitt arbete strävar efter att noggrant reglera de nationella kontaktpunkternas rättigheter och skyldigheter, både i fråga om organisationen och budgeten: REITOX utgör det viktigaste verktyget som centret måste utveckla för att fullgöra sin uppgift. Medlemsstaterna bakom respektive kontaktpunkt måste förbättra kvantitet och kvalitet i åtgärden så att kontaktpunkterna kan spela en varaktig och strukturell roll i systemet. Kommissionen å sin sida förbinder sig att förstärka och utveckla kommissionens kontaktpunkt så att den överenstämmer helt med och bidrar till det arbete som förväntas av nätverket "15+1+1". c) Öppenhet: ett av de viktigaste villkoren Publiceringen av årsrapporterna om situationen rörande narkotikaproblemet är en stöttepelare i spridningsverksamheten. Tre punkter förtjänar särskild uppmärksamhet: dokumentets läsbarhet, dokumentets samtidiga tillgänglighet på unionens 11 officiella språk och publicering tidigt under det år som följer på jämförelseåret. Detta måste centrumet ta itu med omedelbart, eftersom det har särskild betydelse för öppenheten i förhållande till de europeiska medborgarna Publikationerna måste vara neutrala så att de åtgärder som unionen kan komma att föreslå på grundval av objektiva, pålitliga och jämförbara uppgifter som publikationerna förväntas innehålla är godtagbara för medborgarna. Öppenhet måste för övrigt eftersträvas i all centrumets verksamhet, och särskilt i de många studier som inletts, så att lämplig samverkan med kommissionens pågående åtgärder kan åstadkommas. I strävan efter öppenhet bör även innefattas uppgifter som tagits fram av centrumets partners mot bakgrund av unionens prioriteringar: en selektiv spridning av dessa uppgifter kan vara intressant också när det gäller områdena 3, 4 och 5 i centrumets verksamhet, beroende på vilka specifika projekt unionen beslutar att genomföra med stöd av centrumet. d) Inriktning på Europeiska unionens prioriteringar Konkreta synergieffekter måste uppnås snabbt på unionsnivå i enlighet med EU:s prioriteringar. Allmänt sett skulle det vara lämpligt att utveckla möjligheten att förena de två områdena minskning av efterfrågan och minskning av utbudet, exempelvis genom att fortsätta det arbete för korsvis användning av socio- medicinska uppgifter och uppgifter rörande repression som centrumet inlett. Mer specifikt bör man prioritera bästa möjliga samordning mellan centrumets arbete och kommande stora gemenskapsprojekt, dvs: a) genomförandet av det nya gemenskapsprogrammet för 1996-2000 om förebyggande av narkotikaberoende15, b) fortsättning av kommissionens Phare/narkotika-program om främjande av ekonomisk integration med de stater som ansökt om anslutning och av Tacis- programmet för de nya oberoende staterna, c) genomförandet av gemenskapens fjärde ramprogram (1994-1998) och förberedelsen av det kommande femte ramprogrammet, d) genomförandet av IDA/TESTA-programmet om datautbyte mellan administrationer. I synnerhet bör man så snart som möjligt och på ett lämpligt sätt försöka inbegripa Cypern och länderna i Centraleuropa i nätverket REITOX. När det gäller frågan om ny syntetisk narkotika, som kommer att ringas in när EU:s strategi på detta område har fastställts slutligt, kommer denna att förutsätta fullt samarbete från centrumets sida. forskning och utveckling för På det internationella planet10 kommer markanta framsteg att åtfölja utvecklingen av centrumets förbindelser med UNIDCP och Europarådets Pompidou-grupp. I mån av behov kan det också visa sig nyttigt med preliminära kontakter med regionala organ utanför EU, som t. ex. Interamerikanska kommissionen för kontroll av narkotikamissbruk (CICAD). Samarbetet med Europol kommer att ägnas nödvändig uppmärksamhet. 2. Slutsatser a) Relevansen i de uppgifter som tilldelats centrumet Mot bakgrund av utvärderingen av centrumets arbete under 1994-1996 i enlighet med rådets förordning (EEG) 302/93, ändringarna i fördragen och utvecklingen av EU:s åtgärder, anser kommissionen att det inte finns något behov av att föreslå för detta decentraliserade någon ändring eller utvidgning av uppgifterna Detta program antogs den 16 december 1996 och inleddes den 30 januari 1997. Här påminns särskilt om följande möten på agendan från idag till sekelskiftet: Förenta nationemas generalförsamlings särskilda möte om narkotika som planerats till juni 1998 och ministermötet på alleuropeisk nivå som planerats till maj 1997 av Europarådets Poinpidougrupp. 19 gemenskapsorgan. Utvecklingen av centrumets verksamhet bör koncentreras till de prioriterade områdena, med hänsyn till unionens aktuella och förutsebara budgetdisciplin. b) Den konstanta vikten av prioritet nr 1 "efterfrågan och minskning av efterfrågan" och den växande betydelsen av prioritering nr 2 "nationella och gemenskapsomfattande strategier och politikområden" Kommissionens positiva bedömning av centrets arbete som helhet under de tre första verksamhetsåren medför att den för både parlamentet och rådet vill understryka vikten av att centrumets uppgifter hålls åtskilda från allt politiskt ansvar, vilket även fortsättningsvis bör utövas av unionens institutioner. c) Ökat samarbete med unionens institutioner och organ Kommissionen avser att fortsätta på den inslagna vägen och att arbeta för att skapa bättre samordning mellan centrumets och de egna enheternas verksamhet. Detta innebär även bättre samarbete mellan centrumet och EG:s statistikkontor inom ramen för pågående statistikprogram. Mot bakgrund av de prioriterade målsättningarna för den återstående perioden är det nödvändigt att bedriva ett öppet samarbete i samband med att unionens insatser utvecklas inom ramen för EU:s plan för kampen mot narkotika 1995-1999. 20 ISSN 1024-4506 KOM(97) 146 slutlig DOKUMENT SV 05 16 06 01 Katalognummer : CB-C0-97-138-SV-C ISBN 92-78-18061-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Ji