title: Rapport från kommissionen -

eurovoc_concepts:
State aid
aid to industry
competition policy
manufactured goods
report

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 16. 04. 1997 KOM (97) 170 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN FEMTE ÖVERSIKTEN AV STATLIGA STÖD I EUROPEISKA GEMENSKAPEN INOM TILLVERKNINGSINDUSTRIN OCH VISSA ANDRA SEKTORER INNEHÅLL INLEDNING Bakgrund Begrepp DEL I - STÖD TILL TILLVERKNINGSINDUSTRIN Omfattning och inriktning på stöd till tillverkningsindustrin Totala tal för gemenskapen Jämförelser mellan medlemsstater Stöd till varvsindustri Stödformer Stödmål Tyskt statligt stöd till de nya delstaterna DEL II - TOTALT NATIONELLT STÖD I MEDLEMSTATERNA Stöd till andra sektorer än industrin Stöd till jordbruket Stöd till fiskesektorn Transportstöd (järnvägar) Stöd till kolindustrin Omfattning av övergripande stöd i gemenskapen Budgeteffekter av stöd RESULTAT SLUTSATSER BILAGA I: Teknisk Bilaga BILAGA II: Statistikbilaga BILAGA III: Gemenskapens fonder och instrument 1 3 5 5 7 10 13 16 23 25 25 27 29 31 34 35 37 39 43 57 75 / c\ TABELLER OCH FIGURER Tabell 1 Tabell 2 Statligt stöd till industrin i gemenskapen Ärliga tal i fasta priser (1993). Statligt stöd till industrin i gemenskapen Årliga värden 1990-1994 Tabell 3 Statligt stöd till industrin -Årliga genomsnitt 1990-1992 och 1992-1994 Tabell 4 Stöd till varvsindustrin 1992-1994 i procent av fartygs kontraktsvärde Tabell 5 Tabell 6 Tabell 7 Tabell 8 Tabell 9 Statligt stöd till industri 1992-1994 -Fördelning på olika stödformer, i procent av totalt beviljat industristöd Statligt stöd till industrin 1992-1994 -Översikt av stöd fördelat på inriktning och bransch Statligt stöd till industri 1990-1992 och 1992-1994 Översikt över viktigaste mål Statligt stöd till industrin i gemenskapen 1990-1994 Årliga vården i fasta priser (1993) Nationellt stöd avseende produkter som uppräknas i bilaga II i EG-fördraget som procentandel av bruttoförädlingsvärdet av jordbruksproduktion 1990-1992 och 1992-1994. Tabell 10 Stöd till fisket i procent av förädlingsvärde* i denna sektor, beräknat på fångstmängder och genomsnittliga priser 1990-1992 och 1992-1994 Tabell 11 Gemenskapsingripanden i fiskesektorn inom ramen för den gemensamma marknadsordningen och strukturpolitik 1990-1994. Tabell 12 Statligt stöd till transporter (järnvägar) i procent av bruttoförädlingsvärde inom järnvägstransporter* 1990-1992 och 1992-1994 Tabell 13 Stöd till kolindustrin 5 6 7 12 13 20 21 22 26 28 29 30 31 Tabell 14 Totalt nationellt stöd 1990-1992 och 1992-1994 -11993 års fasta priser 34 Tabell 15 Tabell 16 Totalt statligt stöd i medlemsstaterna 1990-1992 och 1992-19941 procent av BNP, per anställd, och i procent av de offentliga utgifterna Övergripande statligt stöd i medlemsstaterna 1990-1992 och 1992-1994 fördelat på de viktigaste sektorerna 35 36 ib STATISKBILAGA Tabell A1 Statligt stöd till industrin i aktuella priser (Nationell valuta) Tabell A2 Statligt stöd till industrin i aktuella priser (ECU) Tabell A3 Statligt stöd i Tyskland till de nya delstaterna - årligt genomsnittsbelopp 1992-1994 Tabell A4 Totalt statligt stöd - ärliga genomsnitt 1992-1994 fördelade på medlemsstater Tabell A Gemenskapens utgifter per år Tabell B Andra gemenskapsinstrument Tabell 01 Gemenskapens utgifter, fördelade på medlemsstater Tabell C2 Gemenskapens utgifter, fördelade på medlemsstater FIGURER Figur 1 Figur 2 Statligt stöd till industrin i procent av förädlingsvärdet Statligt stöd till industrin Fördelning efter skattefinansiering och budgetfinansiering Figur A1 Stöd till industrin och gemenskapsfonder per anställd 58 59 60 62 83 84 85 86 15 61 / C INLEDNING Bakgrund 1. Behovet av att för konkurrenspolitiken finna en effektiv metod för systematisk kvantifiering av statligt stöd insågs till fullo 1985, det år då kommissionen publicerade sin vitbok om den inre marknadens genomförande. Vid slutet av året bad kommissionen sina avdelningar att sammanställa och offentliggöra en faktabaserad analytisk översikt om tilldelning av statligt stöd i gemenskapens medlemsländer. Eftersom den första översikten som täcker 1981-1986 avslutades med slutsatsen att öppenheten om statligt stöd måste öka, bestämdes det att översikten skulle uppdateras, och detta gjordes i den andra, tredje och fjärde översikten, vilka behandlade perioderna 1987-1988, 1989-1990 och 1991-1992. 2. Den femte översikten ajourför befintliga uppgifter och täcker perioden till och med 1994. Den behandlar de sista åren före de tre nya medlemsstaternas anslutning och ger information om den dåvarande strukturen för statligt stöd till företag i gemenskapens tolv medlemsländer. Det är den första översikt som till en del kunnat dra nytta av det system för standardiserade årsredovisningar som kommissionen föreslog medlemsstaterna 1994 och som nu får full effekt. 3. Offentliggörandet av den femte översikten visar återigen kommissionens fasta engagemang att satsa på öppenhet om kontrollen av statligt stöd. Betoningen av öppenhet blir allt viktigare i den miljö där kommissionen nu verkar, både inom unionen och i det bredare internationella sammanhanget. Fullföljandet av den inre marknaden och en kommande ekonomisk och monetär union kräver en allt effektivare kontroll av statligt stöd eftersom sådant stöd kan användas för att ersätta handelshinder som har tagits bort i integrationsprocessen. Medlemsstaterna kommer frivilligt att bidraga till den inre marknaden fullföljs och fungerar på rätt sätt i framtiden endast om de är säkra på att alla andra medlemsstater följer samma regler när de ger stöd till sina företag. Att sammanställa och offentliggöra fakta om de stödbelopp som utdelats är ett viktigt medel för kommissionen att visa medlemsstaterna att den fortlöpande 1 cl noga bevakar offentliga ingripanden, både vad gäller övergripande utveckling och utvecklingen i varje medlemsstat. Detta tillåter dessutom kommissionen att anpassa sin politik där så krävs för att utöva en rättvis och effektiv kontroll av statligt stöd, och för att anpassa sig till en föränderlig ekonomisk miljö. 4. Internationellt har under detta årtionde Europa-avtal slutits med de öst- och centraleuropeiska länderna. Avtalen skapar ett historiskt förbund mellan gemenskapen och den här gruppen länder vilket syftar till att dessa slutligen skall kunna ansluta sig till unionen. Dessa länder i förvandling är särskilt historiskt belastade. Det kräver omedelbart ökad öppenhet vad gäller statligt stöd. Genom offentliggörandet av de egna översikterna om statligt stöd ger kommissionen och den europeiska gemenskapen dessa länder ett konkret exempel på vilken nivå av öppenhet som förväntas av moderna konkurrenskraftiga marknadsekonomier. Det kommer att underlätta för de öst- och centraleuropeiska länderna att uppfylla den rapportskyldighet de har enligt Europa-avtalen. Lika viktigt är att översikten inom ramen för världshandelsorganisationen (WTO) ger ett exempel på vad vi kommer att vänta oss av våra handelspartners vad gäller öppenhet. Såtillvida kompletterar den meddelandet om stöd från kommissionen och medlemsstaterna i enlighet med artikel 25 i WTO-avtalet om subventioner och kompensatoriska åtgärder. På samma sätt ger översikten våra partner inom OECD ett exempel där kommissionen fortsätter att deltaga i en studie av offentligt stöd till industrin. Begrepp 5. Den femte översikten av statligt stöd täcker perioden 1992-1994 och ajourför den fjärde översikten (offentliggjord 1995) som behandlade perioden 1990-1992. I översikten innefattas nationellt stöd som har utdelats i gemenskapens tolv medlemsstater till sektorerna tillverkningsindustri, jordbruk, fiske, kol och transporter, i vilket även järnvägstransporter ingår. Motiveringen för denna avgränsning och allmänna förklaringar av de metoder som används ges i den tekniska bilagan (bilaga I). Statistikbilagan (bilaga II) innehåller statistisk basinformation om stöd till tillverkningsindustrin och övergripande stöd. En översikt av gemenskapens fonder och instrument ges i bilaga III. 6. När de olika medlemsstaterna jämförs koncentreras analysen av stödbeloppen på årliga genomsnitt för treårsperioden 1992-1994. När det är lämpligt har talen för perioden 1990-1992 givits som jämförelse. Såsom redan var fallet i tidigare översikter går de jämförda perioderna om lott med ett år. För jämförelser mellan medlemsstater är det enda sättet att nå slutsatser som stöds av statistiskt tillräckligt säkerställda uppgifter att använda treårsgenomsnitt som går om lott. Detta eftersom vissa uppgifter för närvarande endast finns tillgängliga för längre perioder än ett år. I sådana fall måste uppgifterna för enskilda år godtyckligt bestämmas. Vidare är uppgifterna för översiktens sista år (1994) i icke försumbar utsträckning preliminära och kommer - vilket redan var fallet för det sista året i den föregående rapporten (1992) - säkerligen att ändras av medlemsstaterna när uppgifterna för följande år samlas in. Den svaga reliabilitet som är resultatet av detta för årliga uppgifter, särskilt när de fördelas på enskilda medlemsstater, kompenseras statistiskt genom bruket av treårsgenomsnitt som går om lott. För att göra genomsnitten för föregående period jämförbara med genomsnitten för 1992-1994 uttrycks de absoluta talen för 1990-1992, om inget annat anges, i 1993 års priser1. Genom hela översikten är därför tal angivna i reella termer. 2 7. Uppgifterna för 1993 och 1994 har tagits fram av kommissionen i samarbete med de berörda medlemsstaterna. Tillsammans med redan existerande Av den anledningen, och på grund av att medlemsstaterna har gjort ändringar som i vissa fall är avsevärda i 1992 års uppgifter såsom nämndes ovan, är uppgifterna för 1990-1992 inte samma som de som offentliggjordes i den fjärde rapporten. Uppgifterna om stöd till industri till löpande valutakurser ges i Statistikbilagan. (Bilaga II). uppgifter för 1990-1992 har de kontrollerats av medlemsstaterna och om nödvändigt förändrats. Detta förfarande gör att uppgifterna kan anses ha en relativt hög tillförlitlighet. Vad gäller Grekland har kommissionen som referens för att fastställa uppgifter för föregående rapporter använt en studie över grekiska statliga stöd och utgifter utförd av ett konsultföretag. Denna studie utgjorde sedan grunden för kommissionens uppskattningar och extrapoleringar. De bidrag som de grekiska myndigheterna har givit har gjort det möjligt att förbättra de grekiska uppgifterna. Dessvärre utgör uppgifterna för Grekland dock fortfarande till huvuddelen uppskattningar, eftersom inget omfattande bidrag kommit från de grekiska myndigheterna. Därför bör uppgifterna för Grekland behandlas med försiktighet. DEL I - STÖD TILL TILLVERKNINGSINDUSTRIN Omfattning och inriktning på stöd till tillverkningsindustrin 8. I gemenskapen beviljas tillverkningsindustrin mer stöd än någon annan sektor som omfattas av den här översikten; under perioden 1992-1994 gick i själva verket 45 % av allt stöd till denna sektor. Analysen av stöd till denna sektor av ekonomin har därför en central plats i den här översikten. Totala tal för gemenskapen 9. Tabell 1 visar årliga stödbelopp till tillverkningsindustrin i gemenskapen 1990-1994. Tabell 1 Statligt stöd till industrin i gemenskapen 1990-1994 Årliga tal i fasta priser (1993). 1990 1991 1992 1993 loner ecu 1994 EUR 12 43777 39827 41196 43890 42830 Även om uppgifterna skall tolkas försiktigt3 tillåter de slutsatsen att den gradvis nedåtgående trend som tidigare har iakttagits verkar ha nått sin slutpunkt. Denna översikt visar en stabil tendens i den totala stödomfattningen som ligger runt ett årligt genomsnitt på nästan 43 miljarder ecu. De höga talen för 1990 kan förklaras av några exceptionella stöd som utdelats i två medlemsstater4. 10. Absoluta tal, även när de är sammanställda på gemenskapsnivå, är bara av begränsat intresse för att visa inriktningen på nationell stödpolitik under en längre period. Därför visar tabell 2 stöd till tillverkningsindustrin som procent av förädlingsvärde, per anställd inom denna sektor och i procent av export inom gemenskapen av tillverkade varor. 5 Se punkt 6 ovan. Några mycket omfattande omstruktureringar av hela sektorer tilläts i Italien och Spanien. Eftersom en liten men inte lätt kvantifierbar del av stödet har tilldelats servicesektorn (handel, underhåll, konsulttjänster) kan uppgifterna vara på en något för hög nivå. Tabell 2 Statligt stöd till industrin i gemenskapen Årliga värden 1990-1994 EUR 12 1990 1991 1992 1993 1994 I procent av förädlingsvärde 4,0 3,6 3,9 4,2 3,8 I ecu per anställd* 1333 1238 1318 1472 1472 I procent av export inom gemenskapen** 20,1 18,6 19,7 20,8 20,7 i fasta priser 1993 export inom gemenskapen av industriprodukter Stödnivåerna i procent av förädlingsvärde fluktuerar runt fyra procent under översiktens sista år. Omfattningen av stöd per anställd i industrin ligger mellan 1238 ecu 1991 och 1472 ecu 1994 under de två undersökta perioderna. Nedgången av arbetstillfällen inom tillverkningsindustrin påverkar utvecklingen av denna indikator från 1991. Stöd relaterat till värdet av export inom gemenskapen av tillverkade varor är en kvot som kan ses som en bra indikator på möjlig snedvridning av konkurrensen i gemenskapen. Även denna visar en försiktigt uppåtgående trend från 1991. 11. Av tabell 1 och 2 framgår det att de absoluta stödtalen och de tre indikatorerna som använts för att spegla inriktningen på stöd till industrin på gemenskapsnivå i stor utsträckning stämmer överens; de anger att den nedåtgående trend som kunnat urskiljas tidigare har ersatts av en stabil tendens i den totala omfattningen under de två undersökta perioderna. Således verkar misstanken inte vara helt obefogad att de ogynnsamma ekonomiska omständigheterna som rådde vid den tiden tillsammans med den fulla effekten av konkurrens som uppnåddes genom den inre marknadens snabba införande skulle ha frestat regeringar att ta till statliga stöd. Jämförelser mellan medlemsstater 12. I tabell 3 jämförs genomsnittliga stödnivåer i tillverkningsindustrin för olika medlemsstater6 för perioderna 1990-1992 och 1992-19947 uttryckt i procent av bruttoförädlingsvärde och stödbelopp per anställd i denna sektor. Dessutom ges som information absoluta stödbelopp i reella termer. Tabell 3 Statligt stöd till industrin Årliga genomsnitt 1990-1992 och 1992-1994 Proce bruttoföräd 1990-1992 int av lingsvärde 1992-1994 7,9 1,9 3,5 4,8 2,8 4,8 12,5 10,5 2,1 2,7 2,7 8,9 3,5 2,5 4,6 1,4 3,8 1,7 3,3 3,5 8,4 2,9 2,1 4,4 0,8 4,0 I ecu per anställd* I miljoner ecu* 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992-1994 3015 639 1514 921 5415 1785 605 1114 1271 2397 1669 994 514 439 1773 1017 2012 553 2297 337 1331 511 13965 17410 7373 4156 11610 6592 13254 1588 571 1350 1837 2379 1267 822 480 279 1180 1738 5280 314 1035 1494 6006 463 12321 11529 62 1003 618 2484 48 812 568 1433 1296 1419 41600 42639 Belgien Danmark Tyskland - Gamla delstater - Nya delstater Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Förenade kungariket EUR 12 * Genomsnitt 1990-1992 i 1993 ars priser Stödnivåerna visar betydande skillnader mellan de olika medlemsstaterna. I figur I visas en översikt över situationen där stödnivåer uttrycks som stöd till tillverkningsindustrin relaterat till bruttoförädlingsvärde. Tyskland har delats i gamla och nya delstater för att exakt återge den olika utvecklingen i de två tyska områdena, vilken präglas av de nya delstaternas exempellösa anpassningsprocess till ett marknadsekonomiskt system. Såsom förklaras i punkt 6 ovan kan detaljerade specificeringar på medlemsstatsnivå bara jämföras på ett tillförlitligt sätt om överlappande treårsperioder används. Figur I Statligt stöd till industrin i procent av förädlingsvärdet (genomsnitt 1990-1992 och 1992-1994) 14 , D1990-1992 1992-1994 De högsta stödnivåerna finner man i Grekland och Italien. Dessa länder ligger långt över gemenskapens genomsnitt. Som tidigare angivits, gör den fortsatta osäkerheten kring de grekiska uppgifterna det omöjligt att ge några ytterligare detaljerade kommentarer. Portugal, Belgien och Tyskland ligger kvar över gemenskapssnittet, medan Irland, Frankrike, Luxemburg och Danmark ligger lite under. Det lägsta stödet till industrin ges, i fallande ordning, i Nederländerna, Spanien och Förenade kungariket. I alla dessa länder är stödet mycket under gemenskapssnittet och faller i jämförelse med föregående period. På grund av bristande statistik kunde inte stöd i procent av förädlingsvärde räknas ut för det återförenade Tysklands två olika delar. 13. Stöd per anställd i Italien är mycket högre än i andra medlemsstater, därefter kommer Tyskland och Irland. Den extremt höga talet för de nya tyska delstaterna beror dels på det omfattande bistånd som har delats ut av Treuhand och dels på en markant minskning av antalet anställda. Ökningen i förhållande till den förra redovisningsperioden visar att hela effekten av rekonstruktionsprocessen som följde den tyska återföreningen 1990 får sitt genomslag under denna redovisningsperiod. I motsats har stödet per anställd i de gamla delstaterna minskat. Belgien befinner sig över gemenskapssnittet, medan Frankrike och Luxemburg ligger lite under. Den grupp länder som ger lite stöd omfattar i fallande ordning Danmark, Nederländerna, Spanien, Portugal och Förenade kungariket. 14. Som en allmän slutsats om skillnader i stöd mellan medlemsstaterna, kan det fastslås att betydande skillnader mellan olika länder kvarstår. En jämförelse av de fyra stora ekonomierna visar att stöd i procent av förädlingsvärde i Italien är mer än tio gånger så högt som i Förenade kungariket, två och en halv gånger så högt som i Frankrike och 1,8 gånger så högt som i Tyskland. När stödet uttrycks som ecu per anställd kan samma skillnader observeras. De påtalade skillnaderna mellan de centrala medlemsstaterna speglar deras olika syn på statligt stöd som verktyg, och är såtillvida inte särskilt oroande. Om de övergripande skillnaderna inom gemenskapen studeras utifrån ett sammanhållningsperspektiv kan dessa resultat emellertid vara orsak till viss oro. En direkt jämförelse mellan dessa fyra medlemsländer och de fyra sammanhållningsländerna - Spanien, Irland, Portugal och Grekland - visar att den relativa betydelsen av industristöd ökar i de mer centrala medlemsstaterna. I de fyra stora ekonomierna var stöd uttryckt i procent av förädlingsvärde i själva verket 3,7 % 1990-1992 och 4,2 % 1992-1994, medan i de stater som får stöd från sammanhållningsfonden samma indikator faller från 3,3 % till 2,9 % under samma period. Vidare visas i tabell 3 att omfattningen av stöd till de fyra sammanhållningsländerna minskar från 9,3 till 8,3% av allt stöd till industrin i gemenskapen medan de fyra stora ekonomiernas andel, som under perioden 1990-1992 var runt 82 % har ökat till 85 % för perioden 1992-1994 trots att stöd i Förenade kungariket tvärtom har minskat med 42 procent mellan de två perioderna och stöd i Italien har minskat med 6 procent. Bland sammanhållningsländerna är Spaniens situation särskilt allvarlig. Med 10 procent av EU:s befolkning och 25 procent av befolkningen i mål 1-områden svarar Spanien bara för 3,5 procent av den totala volymen av stöd till industrin och rankas sist med undantag för Förenade kungariket när stöd uttrycks i procent av bruttoförädlingsvärde eller i stöd per anställd. De fyra länder där statligt stöd till tillverkningsindustrin ökar - Tyskland, Frankrike, Danmark och Irland - stod för cirka 48 procent av allt industristöd i gemenskapen under perioden 1990-1992 och runt 57 procent under perioden 1992-1994. Samtidigt minskade nationellt statligt industristöd i de andra medlemsstaterna med nästan 3 500 miljoner ecu. Denna obalanserade situation bidrar inte till ekonomisk integration och visar att det finns utrymme för att förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen. I detta sammanhang bör det också noteras att förutom statligt stöd tillgodogör sig industrin också gemenskapsstöd via strukturfonderna. (Se bilaga II, figur A1). Dessa instruments verkan är emellertid i hög grad beroende av att de inte vägs upp av en obalanserad utveckling av användningen av statligt stöd i medlemsstaterna. Stöd till varvsindustri 15. Inom varvsindustrin, som är en undergrupp till tillverkningsindustrin, styrs beviljandet av stöd under översiktsperioden av det sjunde direktivet om stöd till varvsindustrin8 som var tillämpligt från den 1 januari 1991. I tabell 4 visas kontraktsrelaterat driftsstöd som täcker nybyggen, ombyggnader och fiskefartyg, och således återspeglar de stödens intensitet som kommissionen sätter tak för när den tillämpar direktivet om stöd till varvsindustrin. Stödtaken under rådande direktiv är 4,5 % av kontraktsvärdet både för fartyg av ett kontraktsvärde på mindre än 10 miljoner ecu och för ombyggnader, och 9,0 % av kontraktsvärdet för fartyg som har ett kontraktvärde som överstiger 10 miljoner ecu. Förutom driftsstöd kan varvsindustrin även få stöd för omstrukturering och privatisering (det senare gäller endast nya tyska delstater) Under översiktsperioden uppgick omstruktureringsstöd till totalt 800 miljoner ecu och 8 EGT nr L 380, 31. 12. 1990. 10 beviljades i Belgien, Grekland och Spanien. I de nya tyska delstaterna uppgick stödet för privatisering till 1380 miljoner ecu under perioden 1992-1994. När man jämför det totala stöd som utbetalats till varvsindustrin till branschens förädlingsvärde kan man dra slutsatsen att detta är en industrigren som är mycket understödd. Så som tidigare kunde konstateras i tabell 3 uppgår stödet till hela tillverkningsindustrin till 4,0 % av industrins förädlingsvärde medan varvssektorns stöd utgör 26 % av branschens förädlingsvärde. Gemenskapssnittet för stöd till varvsindustrin minskade markant från 34 % av förädlingsvärdet under 1988-1990 till 24% under 1990-1992, för att sedan försiktigt öka till 26 % för 1992-1994. I den andra undersektorn av tillverkningsindustrin, stålindustri, reglerades stöd under översiktsperioden av de femte gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin från 1991. Efter att allt stöd praktiskt taget fasats ut under den föregående översiktsperioden (1990-1992) tog kommissionen 1994 formellt beslut i enlighet med artikel 95 i EKSG-fördraget angående omstrukturering och i vissa fall privatisering, rörande stålföretag i de nya tyska delstaterna, Spanien, Italien och Portugal. Tillsammans uppgick dessa stöd till omkring 2900 miljoner ecu under 1994. Det beloppet inbegriper inte stöd som beviljats till denna bransch i andra syften såsom FoU, regional utveckling och miljöskydd. ii Tabell 4 Stöd till varvsindustrin 1992-1994 i procent av fartygs kontraktsvärde 1992 1993 1994 Små Stora Totalt Små Stora Totalt Små Stora Totalt fartyg* fartyg** fartyg fartyg fartyg fartyg Belgien Danmark Tyskland Nya delstater*** Frankrike Spanien Grekland Italien Nederländerna Portugal Förenade kungariket EUR 10**** 0,0 0,0 4,5 0,0 4,2 0,0 4,0 0,0 0,0 0,0 4,3 8,5 6,0 0,0 4,3 4,3 8,5 8;5 0,0 8,3 0,0 7,5 0,0 8,5 4,5 7,6 7,3 8,2 4,4 7,3 6,6 4,1 4,1 8,1 6,8 7,3 6,1 0,0 0,0 9,0 9,0 0,0 9,0 9,0 5,0 4,3 8,3 5,9 4,3 8,3 6,6 0,0 4,5 9,0 8,5 3,8 9,0 8,2 4,7 3,8 4,5 4,1 3,7 4,5 3,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 8,8 8,8 4,4 9,0 6,1 4,5 8,5 6,2 4,5 0,9 1,1 4,3 7,8 4,1 7,7 6,6 * Små fartyg är de vars kontraktsvärde understiger 10 miljoner ecu. För dessa är den maximalt tillåtna stödintensiteten enligt det sjätte direktivet om stöd till varvsindustrin 4,5 % av kontraktsvärdet. ** Stora fartyg är de vars kontraktsvärde överstiger 10 miljoner ecu. För dessa är maximalt stöd tillåtet enligt det sjätte direktivet om stöd till varvsindustrin 9,0 % av kontraktsvärdet. *** Enligt rådets direktiv 92/68/EEG, anses driftsstöd till varv som har sin verksamhet inom gränserna för före detta Tyska demokratiska republiken vara förenligt med den inre marknaden upp till maximalt 36% av referensvärdet för årlig omsättning till och med 31 december 1993. De belopp som beviljats i enlighet med denna bestämmelse återfinns inte i denna tabell, men anges under punkt 15 i texten. **** Irland och Luxemburg har ingen varvsindustri. Observera att ett streck anger att uppgifter saknas, medan 0,0 anger inget stöd eller ingen aktivitet. 12 Stödformer 16. I tabell 5 ges en översikt över bruket av olika stödformer i medlemsstaterna. Tabell 5 Statligt stöd till industri 1992-1994 Fördelning på olika stödformer, i procent av totalt beviljat industristöd Kategori A Kategori B Kategori C Kategori D STÖDFORM I procent Bidrag Skatte befrielse Andelar i eget kapital Mjuka lån Anstånd med skatt Garantier TOTALT Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Förenade kungariket 37 94 41 54 86 46 79 42 93 78 72 87 45 2 25 20 0 19 6 38 0 13 21 6 E U R 1 2 ( %) 48 26 1 0 0 0 0 12 8 14 0 0 0 0 6 9 3 21 13 12 5 3 5 7 2 1 2 12 0 0 1 0 0 2 0 0 0 0 0 1 1 8 1 11 13 2 15 3 0 0 7 5 4 8 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Bidrag och skattebefrielse som i den här översikten har klassificerats som stödform kategori A är den oftast använda stödformen i gemenskapen. Inom den kategorien används direkta bidrag oftare än skattebefrielser. Det kan förklaras av att den förstnämnda stödformen är mer flexibel än den senare. Eftersom det i allmänhet är mindre "oekonomiskt", räknat i parlamentariska förfaranden, att besluta om bidrag än att ändra skattelagstiftning, föredrar regeringar ofta att använda den förra typen av stöd. 17. Stöd i form av statliga andelar i eget kapital, klassificerat som kategori B utgör 6 % av allt stöd till tillverkningsindustrin som beviljas inom Europeiska unionen; 13 procentandelen för den stödformen är relativt låg eftersom mycket få finansiella transfereringar som innehåller stödinslag i form av andelar i eget kapital i privata företag ägde rum under perioden 1992-1994. 18. Stödformer som klassificerats som kategori C. d v s lån till lägre räntesats och anstånd med skatt är viktiga stödformer i Tyskland och Spanien. Medlemsstaterna undviker oftast denna stödform eftersom den innebär stora budgetbelastningar. Uppgifterna för mjuka lån utgörs bara av stödinslaget; de krav på budgetresurser som denna stödform ställer är mycket högre. Det förklarar varför denna form av stöd är en så liten del av industristödet i gemenskapen. Medlemsstaterna föredrar att minska lånekostnader genom att ge räntesubventioner. Anstånd med skatt, främst degressiva avskrivningar och avsättning till obeskattade reserver är den form som minst används i gemenskapen. Endast Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket beviljar stöd i den formen. 19. Garantier, kategori D, är fortfarande den stödform som oftast tillgrips vid undsättnings- och omstruktureringsförsök och för att ge stöd till utvecklingen av små och medelstora företag. Även om denna stödform är den tredje minsta i genomsnitt är den en viktig del av statligt stöd i Frankrike, Tyskland och Belgien. Att beräkna hur stor del av garantier som utgör stöd är särskilt svårt och därför är garantier, liksom andel i eget kapital, ett statligt stöd som är mycket svårt att värdera. I denna liksom tidigare översikter, har inga försök gjorts att beräkna stödinslaget i efterhand, utan i stället har nuvarande utgifter för krav från gamla garantier tagits upp. Som anges i detalj nedan (punkt 27) har en annan metod använts i denna översikt när det gäller Treuhands verksamhet. 14 Figur II Statligt stöd till industrin Fördelning efter skattefinansiering och budgetfinansiering 1992-1994 K s» kl f i NL UK M Budgetfansiering | Skattefinansiering ill EUR 1 2 20. Figur II visar en fördelning av industriellt stöd efter finansieringssätt. Budgetfinansiering, vilket består av bidrag, andelar i eget kapital, mjuka lån och garantier är det sätt att finansiera stöd som föredras i Europeiska gemenskapen. Detta gäller särskilt Luxemburg och Spanien, där allt stöd finansieras via budgeten, samt Danmark, Irland och Förenade kungariket, där mer än 90 % finansieras via budgeten. I gengäld används skattefinansiering, d vs skatterabatter och anstånd med skatt i hög utsträckning i Belgien, Italien, Tyskland och Frankrike. 15 Stödmål 21. Statligt stöd till industrin klassificeras också efter de (breda) mål för vilka det ges och efter vilken sektor det riktar sig till, enligt nedan: - Branschövergripande stöd9 - Forskning och utveckling - Miljövårdsinvesteringar - Små och medelstora företag - Handel/export - Energibesparande åtgärder - Allmänt investeringsstöd - Stöd till andra ändamål - Branschstöd10 - Varvsindustri - Stål - Andra sektorer - Regionalt stöd - Regioner enligt artikel 92. 3 c - Regioner enligt artikel 92. 3 a - (Endast för Tyskland) Berlin och Zonenrand-stöd Klassificeringen av stöd är i många fall något godtycklig därför att det är nödvändigt att bestämma vilket av de mål en medlemsstat har angivit som skall anses vara det primära målet. I vissa medlemsstater ges stöd till forskning och utveckling genom program för branschstöd, i andra begränsas stödet till vissa branscher till små och medelstora företag o s v. Vidare ger de primära målen ingen sann bild av vilka de slutliga mottagarna är; en mycket stor andel av 9 Åtgärder som stödjer utbildning eller anställning ingår ej. Se bilaga I, punkt 14. 10 Denna kategori innehåller branschspecifika stödprogram och individuellt stöd som särskilt granskats av kommissionen. 16 regionalstödet betalas i själva verket ut till små och medelstora företag, stöd för forskning och utveckling ges till vissa branscher, och så vidare. Därför kan slutsatser bara dras med extrem försiktighet vad gäller avvikelser från ett mål till ett annat från en period till en annan och särskilt vad gäller avvikelser mellan mål i olika medlemsstater. I tabell 6 nedan visas en översikt över stöd fördelat på mål för perioden 1992-1994 och i tabell 7 visas förändringar fördelade från period till period för medlemsstaternas tre viktigaste mål. 22. Av procenttalen i tabell 6 framgår det att mer än 50 % av industristödet i unionen avser regionalt stöd. Av det stödet går åtta av tio ecu till områden där levnadsvillkoren är särskilt dåliga, så kallade artikel 92. 3 a-regioner11. 23. Branschövergripande stöd är den näst största kategorin. Av dessa stöd ges stöd till forskning och utveckling12 högst prioritet. Även om det inte går att förneka att branschövergripande stöd oftast ligger i gemenskapens intresse har det nackdelen att det är svårt att bedöma dess påverkan på konkurrensen därför att ingen eller mycket lite information finns tillgänglig om de branschvisa och regionala återverkningar som det kan ge upphov till. Detta gäller särskilt för den mest extrema formen av sådant stöd, allmänt investeringsstöd (vilket fortfarande uppgår till 1,6 % av industristöd i gemenskapen, en minskning från 2,1 % under föregående period) för vilket målsättningarna är så knapphändigt uttryckta att ingen allmän bedömning kan göras och kommissionen måste granska alla viktigare tillämpningsfall. Att sådana allmänna program fortsätter att vara i kraft blir allt svårare att motivera med hänsyn till den inre marknadens funktion. 24. Mer än 15 % av industristödet i gemenskapen är branschstöd. Efter att i princip helt ha fasats ut under den föregående perioden då det strikta stålstödsreglerna från 1991 tillämpades, beslutade kommissionen 1994 i kraft av artikel 95 EKSG att tillåta att stöd tilldelas stålsektorn för övergripande omstruktureringar, vilket framgår av uppgifterna för 1992-1994. 25. Situationen i varje medlemsland vad gäller den totala sammansättningen av stöd till tillverkningsindustrin framgår av uppräkningen nedan. 11 En förteckning över dessa regioner återfinns i bilaga I punkt 9. 2. 12 FoU-uppgifterna i tabell 6 är säkerligen för låga, av skäl som anges i bilaga I, punkt 11. 1. 17 - I Belgien utgör branschövergripande stöd huvuddelen av allt stöd (82 %), vilket är mycket över genomsnittet i Europeiska unionen. Stöd till små och medelstora företag och till energibesparande åtgärder är de mest framträdande branschövergripande stöden. Branschstödet är mycket litet (3 %) medan det regionala stödet är relativt omfattande för en liten medlemsstat utan 92. 3 a-regioner. - I Danmark är den största delen av stödet branschövergripande (72 %) och består till huvuddelen av FoU-stöd och stöd till energibesparande åtgärder. Branschstöd (25 %) är till största delen stöd till varvsindustrin. Regionalstödet på 3 % är obetydligt. - I Tyskland står branschövergripande stöd för 15 % av allt stöd, vilket är lågt jämfört med genomsnittet i Europeiska unionen. Nästan två tredjedelar av det stödet ges till små och medelstora företag och till forskning. Branschstöd (5 %) är också lågt. Det mest betydande stödet är regionalstöd (80 %), av vilket den övervägande delen består av 92. 3 a-stöd till de nya delstaterna (inklusive stöd som beviljats av Treuhandanstalt) Detta stöd har i absoluta termer ökat betydligt sedan föregående period. - I Greklands fall anses uppgifterna vara allt för otillförlitliga för att tillåta detaljerade kommentarer. - I Spanien beviljas 40 % av stödet för branschövergripande ändamål, i huvudsak för små och medelstora företag och för forskning och utveckling. Branschstödet utgör 43 % av allt stöd till tillverkningsindustrin, vilket innebär att det utgör den högsta andelen stöd i gemenskapen som riktas till specifika sektorer. Regionalstödet på 16 % är mycket lågt. - I Frankrike är 44% av industristödet inriktat på branschövergripande åtgärder. En betydande del av stödet riktas direkt till vissa branscher (38 %), men i vissa fall betalas det till FoU eller i formen av skatteliknande avgifter13, ökningen av stöd till vissa branscher svarar för ökningen i de franska stödtalen. Regionalstödet (18 %) är mindre betydande. 13 Skatteliknande avgifter är branschspecifika skatter som används för att finansiera vissa verksamheter i den branschen. 18 I Irland utgör regionalstöd (73 %) huvuddelen av stödutbetalningar och det har ökat avsevärt sedan föregående översiktsperiod. Motsvarande ökning av Irlands andel av totalt gemenskapsstöd till industrin överensstämmer med gemenskapens uttalade mål ökad sammanhållning. Branschövergripande stöd omfattar 15 % av totalt stöd medan 11 % går till vissa branscher. I Italien utgör branschövergripande stöd 27 %. Det viktigaste stödet är regionalstöd (50 %). Nästan allt regionalstöd går till 92. 3 a-regionerna i landet, Mezzogiomo. Branschstöd omfattar 22 %. I Luxemburg är det viktigaste stödinslaget regionalstöd (70 %), följt av stöd till små och medelstora företag (17 %) och stöd till FoU (8 %). I Nederländerna, är branschövergripande stöd det viktigaste stödet (74 %) och avsevärt mycket större än genomsnittet i Europeiska unionen. Bland branschövergripande stöd får energibesparande åtgärder och FoU mest stöd. Branschstöd utgör 11 % av det totala stödet till tillverkningsindustrin. Liksom i Belgiens fall är regionalstöd (15%) relativt omfattande för en så liten medlemsstat utan några 92. 3 a-regioner. I Portugal är andelen branschstöd hög (45 %). Andelen branschövergripande stöd (29 %) går nästan uteslutande till allmänt investeringsstöd och "stöd till andra ändamål". De senare är oftast samfinansierade med kommissionen och liknar mest det regionalstöd som ges i 92. 3 a-regioner eftersom kommissionen anser att hela Portugal, liksom Irland och Grekland, utgör en 92. 3 a-region. I Förenade kungariket utgör regionalstöd (48 %) den största stödkategorin. Stödet ges till största delen till Nordirland som är en 92. 3 a-region. Stöd till Nordirland är i själva verket den största enskilda posten för industristöd i Förenade kungariket. Branschövergripande stöd svarar för 35 % av vilket stöd till FoU är det största. Branschstöd uppgår till totalt 17% av industristödet. 19 Tabell 6 Statligt stöd till industrin 1992-1994 Översikt av stöd fördelat på inriktning och bransch INRIKTNING/BRANSCH B DK D GR E F IRL I L NL p UK EUR 12 Branschövergripande s t öd 82 72 15 60 40 44 15 27 30 74 29 35 30 Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små & medelstora företag Handel Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Stöd till andra ändamål Branschstöd Varvsindustri Andra sektorer Regionalstöd Regioner enligt 92. 3 c Regioner enligt 92. 3 a Tyskland: (Berlin/Zonenrand) 7 1 15 13 14 3 30 3 2 1 15 15 0 30 8 3 9 23 0 0 25 21 5 3 3 0 4 1 5 0 2 0 3 5 3 2 80 3 68 9 1 0 12 11 0 4 31 19 13 6 21 0 21 11 3 12 1 2 6 5 18 1 3 19 0 2 0 2 0 5 6 2 0 0 2 0 8 10 1 2 3 43 38 11 22 12 31 16 13 4 1 37 18 9 9 0 11 73 0 73 2 20 50 2 48 8 4 17 1 0 0 0 0 0 0 70 70 0 26 6 6 2 27 4 3 11 1 10 15 15 0 3 0 0 0 1 12 35 45 1 44 26 0 26 16 0 7 7 0 3 0 7 1 6 7 2 2 5 17 17 0 17 48 17 32 3 14 53 5 45 4 SUMMA 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Tabell 7 Statligt stöd till industri 1990-1992 och 1992-1994 Översikt över viktigaste mål Branschövergripande stöd Branschstöd procent Regionalstöd 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992-1994 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Förenade kungariket EUR 12 62 67 16 61 39 66 31 25 30 73 57 50 35 82 72 15 60 40 44 15 27 30 74 29 35 29 29 31 3 10 49 17 0 18 0 10 33 18 15 3 25 5 19 43 38 11 22 0 11 45 17 17 9 2 81 29 12 17 69 57 70 17 10 31 50 15 3 80 21 16 18 73 50 70 15 26 48 53 26. Vad gäller utvecklingen över tid för fördelningen av industristöd mellan de tre huvudmålen framgår det av tabell 7 att inom Europeiska unionen har stöd för branschövergripande åtgärder fortsatt falla från 40% 1988-1990 (se Fjärde översikten om statliga stöd i Europeiska gemenskapen) till 35 % 1990-1992 och till 30% 1992-1994. Andelen regionalstöd har fortsatt att öka, medan branschspecifikt stöd, efter en nedgång under föregående period, har ökat pä grund av högre utgifter i Frankrike och Italien. Den långsamma övergången från branschövergripande stöd till branschvisa åtgärder ger upphov till viss oro, sett ur ett konkurrensperspektiv. Givetvis kan stödprogram i bägge kategorierna användas för industripolitikens mer eller mindre dolda och oönskade ändamål (stöd till enskilda företag eller till hela branscher som påstås vara av vital nationell betydelse) och har i sådana fall särskilt förödande effekter för konkurrensen. Branschövergripande stöd som ges till alla ekonomins sektorer är emellertid mindre lämpliga för snedvridande 21 beskydd av branscher än branschstöd, med undantag för det ovan nämnda allmänna investeringsstödet. I tabell 8 visas att ytterligare en kraftig ökning av stöd till enskilda företag har ägt rum utanför programmen för branschövergripande stöd, branschstöd och regionalstöd. Av det framgår att ett begränsat antal enstaka stöd av betydande omfattning står för en oproportionerligt stor andel av det totala beviljade stödet. Andelen sådant särskilt stöd av det totala europeiska industristödet har ökat från 7 procent 1990 till 36 procent 1994. Det består till största delen av stöd som beviljats för undsättnings- eller omstruktureringsåtgärder för företag och stöd som beviljats av Treuhandanstalt. Tabell 8 Statligt stöd till industrin i gemenskapen 1990-1994 Årliga värden i fasta priser (1993) 1990 1991 1992 1993 1994 Miljoner ecu 43777 39827 41196 43890 42830 40614 34590 34282 31821 27344 BeloDD inklusive särskilt stöd BeloDD exklusive särskilt stöd Särskilt stöd i procent av totalt industristöd 7 13 17 27 36 22 Tyskt statligt stöd till de nva delstaterna 27. Tysklands enande har varit av avgörande betydelse för gemenskapens politik för statligt stöd. De två tyska staterna med två helt olika ekonomiska system har gått samman - å ena sidan en decentraliserad marknadsekonomi som i huvudsak baseras på privat företagande och å andra sidan en centralt planerad ekonomi under statlig kontroll, vilket resulterat i en bristfällig infrastruktur och icke konkurrenskraftiga företag. Integreringen av den centralplanerade östtyska ekonomin i den inre marknaden har underlättats av vissa stödåtgärder som visas i Tabell A3 i bilaga II. Under perioden 1992-1994 har industristöd till förmån för de nya delstaterna nått en årlig genomsnittlig omfattning på mer än 13 250 miljoner ecu, en ökning från 6 600 miljoner ecu under föregående period (eller 76 % av det totala industristödet i Tyskland, en ökning från 47 % under föregående period). Stödet till de nya delstaterna har delvis kompenserats av att stöd till de gamla tyska delstaterna har sjunkit markant från 8 500 miljoner ecu för perioden 1988-1990 till 7 400 miljoner ecu 1990-1992 och 4 150 miljoner ecu 1992-1994. I samband med privatiseringen av de tidigare statsägda företagen har stöd under perioden även beviljats via Treuhandanstalt, det statliga holdingbolag som skapats för att administrera, anpassa och privatisera östtyska tidigare offentliga företag. Såsom konstaterades i kommissionens beslut från 1991 och 1992 angående Treuhandanstalts stödåtgärder kan vissa av dessa åtgärder utgöra statligt stöd. Detta var vanligtvis fallet när Treuhandanstalt utfärdade garantier för lån från banksektorn till marknadsränta till Treuhandanstalts generellt lågt rankade företag. Likaså när Treuhandanstalt själv lånade till marknadsränta och utfärdade lån till sina företag till samma räntesats. Den metod som används för att bedöma stödinslaget i garantier (se bilaga I) visar stöddelen i garantier endast när dessa måste uppfyllas. Likaså finns lån till marknadsränta bara med då dessa måste avskrivas och alltså omformas till bidrag. Vad gäller Treuhandanstalt anser kommissionen att den här metoden undervärderar det stöd som ingår i garantier och lån som Treuhandanstalt beviljat under den period som täcks av den femte översikten. Risken att köpare av Treuhandanstalts företag inte skall överta helheten av de lån eller garantier 23 som utfärdats av Treuhandanstalt är mycket reell och ökar med tiden. Om köparen lagt det högsta budet, efter ett öppet och villkorslöst anbudsförfarande, kan priset, inklusive avskrivning av lån, inte sägas innefatta något stöd. Därför kommer inget stöd som är del av garantier eller lån som Treuhandanstalt har beviljat innan privatiseringen av sådana företag att förekomma i rapporten. I Treuhandanstalts fall är det således nödvändigt med ett undantag från den metod som refererades ovan. Detta framgår också av det faktum att försäljning till av företag till någon annan än den som gett det högsta budet också inbegriper stöd, vilket emellertid inte kan kvantifieras annat än efter en grundlig analys av varje försäljningskontrakt. På grund av det stora antal företag som har sålts har kommissionen inte de resurser som krävs för att genomföra en sådan analys. Endast för de företag som ligger över den gräns för anmälan som kommissionen beslutat om i december 1992 har en sådan analys gjorts. För de fallen är omfattningen av stöd känd och har tagits med i den här översikten. Under den här översiktsperioden utfärdade Treuhandanstalt garantier på totalt 28 432 miljoner ecu och lån på totalt 41 086 miljoner ecu. På grundval av sin erfarenhet av Treuhandanstalt-fallen anser kommissionen att 20 % av dessa belopp kan anses utgöra stöd som ingår i översikten. Därtill kommer bidrag om totalt 6 668 miljoner ecu till finansieringen av sociala åtgärder, som skall tas med i sin helhet. 24 DEL II - TOTALT NATIONELLT STÖD I MEDLEMSTATERNA Stöd till andra sektorer än tillverkningsindustrin 28. Nedan följer en översikt av statligt stöd som beviljats inom jordbruk, fiske, transportsektorn och kolindustrin baserad på tillgänglig information. Det totala stöd som beviljats i dessa fyra sektorer tillsammans med vad som redovisats i del I av den här översikten bör utgöra allt statligt nationellt stöd i de tolv medlemsstaterna. Dessvärre, på grund av att alla medlemsstater inte kunnat ge fullständig information om alla dessa sektorer, är det totala beloppet inte en tillräckligt tillförlitlig uppgift och därför måste uppgifterna i den här delen av översikten tolkas med stor försiktighet. Stöd till jordbruket 29. I sektorer som jordbruket där det redan finns en mycket väl utvecklad gemenskapspolitik är gränserna för att bevilja statligt stöd i högre grad begränsade av denna gemensamma politik. Även om artiklarna 92-94 i EG- fördraget i princip gäller jordbruket så väl som andra sektorer av samhällsekonomin anger artikel 42 att rådet skall bestämma om i vilken utsträckning de här artiklarna skall tillämpas på jordbruket. Således har rådet begränsat medlemsstaternas frihet att bevilja statligt stöd inom vissa områden: i) Stöd för marknader för de flesta jordbruksprodukter (rådets förordningar styr de flesta gemensamma marknadsorganisationerna). Stöd som endast tar gemenskapsresurser i anspråk (dvs Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)) kan endast beviljas på grundval av rådsbeslut som bland annat instiftar ett gemensamt system för interventionsköp och exportbidrag och i enlighet med reformbesluten i maj 1992 kompenserande stöd i de olika sektorerna för prisfall i samband med att det är obligatoriskt att ta mark ur produktion. ii) Stöd till förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet (rådets förordning (EEG) nr 2328/91. Stöd till produktiva investeringar i jordbruksföretag regleras i stor utsträckning av bestämmelserna i ovan nämnda rådsförordning och samfinansieras delvis av gemenskapen. 25 Situationen för rapportering inom jordbruksområdet är inte tillfredsställande. Flera medlemsstater har inte gett kommissionen utförlig information om deras utgifter för stöd inom denna sektor. Fram till föregående översikt (den fjärde) gjorde kommissionen i den situationen extrapoleringar och uppskattningar för att få kompletta uppgifter. I denna översikt däremot lämnas tomrum och bara tillgängliga uppgifter används för perioderna 1990-1992 och 1992-1994. Med hänsyn tagen till uppgiftssituationen relateras i tabell 9 uppgifterna för totalt statligt stöd (inklusive nationellt stöd till socio-strukturella åtgärder under punkten ii) ovan) med avseende på de produkter som uppräknas i bilaga II till EG-fördraget - jordens och husdjursskötselns produkter och produkter i första bearbetningsledet - till bruttoförädlingsvärdet av jordbruksproduktion på brukningsenhetsnivå. Det bör noteras att det nationella stöd som tas upp i denna tabell är tillämpligt på fler verksamheter än basen för bruttoförädlingsvärde. Uppgifter för hela perioden kom från fyra medlemsstater, medan uppgifter för bara delar av perioden kom från fyra andra. Från övriga fanns inga uppgifter tillgängliga. Tabell 9 Nationellt stöd avseende produkter som uppräknas i bilaga II i EG-fördraget som procentandel av bruttoförädlingsvärdet av jordbruksproduktion 1990-1992 och 1992-1994. 1990-1992 1992-1994 procent Belgien Danmark Frankrike Tyskland* Grekland Spanien Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Förenade kungariket EUR 12 I. T Inte Tillgänglich 11. 6 5. 4 11. 0 20. 9 0. 04 I. T I. T I. T I. T 4. 6 13. 4 8. 2 I. T 26 9. 2 4. 8 I. T 27. 2 I. T I. T I. T I. T I. T I. T I. T 6. 4 I. T Uppgifterna om jordbruksstöd form av momsfördelar (mervärdesskatt plus stöd per hektar) som givits för att kompensera prisfall till följd av agromonetära förändringar. Av det totala uppgivna värdet består cirka 10 procentenheter av bruttoförädlingsvärdet av detta stöd. inkluderar stöd i Tyskland i Uppgift saknas Denna tabell skall läsas tillsammans med punkt 29 (ovan) och punkt 111. 10 andra stycket i den tekniska bilagan. Det kan noteras att begreppet totalt nationellt stöd inbegriper enskilda stödformer som kan ha olika betydelse för konkurrenspolitiken. Därför kan det anföras att stöd till åtgärder som produktivitetsinvesteringar eller reklam mer sannolikt ger effekter på handeln än stöd som bara avser att kompensera näringsidkare för utförda tjänster, till exempel tillgång till ett stycke mark eller stöd för att lätta den ekonomiska bördan av vissa naturkatastrofer. Ett i mycket liknande argument kan anföras för stöd som finansieras av vissa skatteliknande avgifter för vilka det ekonomiska ansvaret uteslutande faller på understödstagama själva, trots att stödet ur juridisk synpunkt anses vara statligt stöd. Vidare bör det noteras att uppgifterna i tabell 9 inte ger en korrekt bild av det totala stöd som beviljas till jordbruket i gemenskapen eller i någon enskild medlemsstat. Endast en begränsad mängd av denna totalsiffra redovisas i tabellens uppgifter. I kommissionens årliga rapport med titeln "Jordbrukläget i Europeiska unionen" presenteras bland annat uppgifter om gemenskapsstöd till jordbruket. Således kan konstateras att försiktighet måste iakttagas när slutsatser dras angående möjliga effekter på handel utifrån uppgifterna i tabell 9, liksom när slutsatser dras från uppgifter om övergripande stödvolymer inom jordbrukssektorn. (Se bilaga I, del III för detaljer). Stöd till fiskesektorn 30. I fiskesektorn följer nationellt stöd den utveckling och de begränsningar som den gemensamma fiskepolitiken lägger fast och bidrar på så sätt till att gemensamma mål uppnås. Alla slutsatser som dras från mätningen av 27 nationella stöd måste således inte bara ta hänsyn till stödens effekter på konkurrensen utan även till deras verkan för att nå ett gemensamt mål. Tabell 10 och 11 visar nationellt stöd och gemenskapsåtgärder till förmån för gemenskapens fiskeflotta, marknadsföring av och första förädlingssteget för dessa produkter. Det skall noteras att uppgifterna i fiskesektorn är osäkra eftersom uppgifter från flera medlemsländer inte mottogs i tid för publicering. Tabell 10 Stöd till fisket i procent av förädlingsvärde" i denna sektor, beräknat på fångstmängder och genomsnittliga priser 1990-1992 och 1992-1994 1990-1992 1992-1994 procent Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Förenade kungariket EUR 12 1,5 2,9 10,8 0,3 3,3 4,3 11,1 8,6 0,6 1,7 2,9 5,5 3,0 I. T 14,2 0,2 5,3 I. T 9,0 10,0 I. T I. T 3,7 T De uppgifter om förädlingsvärde som använts inbegriper inte förädlingsindustrin eller produktion på land. 28 Tabell 11 Gemenskapsingripanden i fiskesektorn inom ramen för den gemensamma marknadsordningen och strukturpolitik 1990-1994. 1990 1991 1992 1993 Miljoner ecu 1994 Garanti sektionen Utvecklings sektionen 23,6 26,2 32,1 32,4 35,5 226,6 294,0 358,4 401,8 391,0 Transportstöd (järnvägar) 31. I tabell 12 visas stöd till järnvägstransporter som procentandel av förädlingsvärdet i denna sektor. Eftersom det mesta stödet ges för att kompensera för sociala avgifter eller övertagna skulder på järnvägar (rådets förordning 1191/69, ändrad genom rådets förordning 1893/91, och rådets förordning 1192/69) förblir stöd i procent av förädlingsvärde högt. Eftersom uppgifter om stöd och förädlingsvärde inte alltid har varit tillgängliga skall dessa uppgifter behandlas med försiktighet. Det kan noteras att medan alla medlemsstater systematiskt har bidragit med uppgifter i denna sektor fanns inte alla uppgifter tillgängliga i tid för publicering. I de tre berörda länderna användes 1992 års uppgifter för 1993 och 1994. 29 Tabell 12 Statligt stöd (järnvägar) järnvägstransporter* 1990-1992 och 1992-1994 transporter till procent av bruttoförädlingsvärde inom 1990-1992 1992-1994 i procent Totalt stöd Förordning 1191/2-69 Totalt stöd Förordning 1191/2-69 Belgien Danmark Frankrike Tyskland Grekland Irland** Italien Luxemburg*** Nederländerna** Portugal Spanien Förenade kungariket EUR 12 42,8 13,3 26,0 33,0 6,04 14,4 34,6 87,4 16,6 6,9 24,1 5,0 24,4 30,8 8,5 15,8 22,0 0,21 7,0 11,3 81,2 11,6 5,0 3,5 5,0 40,7 I. T I. T 47,2 6,03 12,3 I. T 81,1 10,1 5,5 20,6 6,8 18,2 I. T I. T 12,9 0,17 6,5 I. T 79,1 4,8 4,0 1,0 6,8 12,8 25,9**** q 7**** Bruttoförädlingsvärde fanns inte tillgängligt för alla länder och år. Felande uppgifter ersattes av uppskattningar. Stödbelopp uttryckta som procent av förädlingsvärde i hela transportsektorn eftersom inga separata uppgifter finns tillgängliga för järnvägen. En avsevärd del av utgifter i enlighet med förordning 1192/69 i denna medlemsstat avser pensioner. 1992 års uppgifter användes för de tre medlemsstater som inte gav uppgifter om 1993 och 1994 i tid för publicering i den här rapporten. I. T Även om alla medlemsstater gjort ansträngningar för att lämna uppgifter, har tre inte kunnat göra det i tid för publicering. 30 Stöd till kolindustrin 32. I tabell 13 visas stöd till kolindustrin fördelat på stöd som inte avser pågående produktion och stöd som avser pågående produktion. Det senare uttrycks i ecu per anställd i sektorn och som andel av totalt stöd till sektorn. Den allmänna trenden i de kolproducerande medlemsstaterna är att stöd per anställd ökar jämfört med föregående period. Efter att ha stoppat allt stöd till pågående produktion under perioden 1990-1992 gav Förenade kungariket ett minimalt stöd till pågående produktion 1992-1994 medan en hård omstrukturering av branschen ägde rum innan den privatiserades. I Belgien stängde den sista kolgruvan sommaren 1992 och i Portugal i slutet av 1994. Tabell 13 Stöd till kolindustrin Årligt genomsnitt för stöd som inte avser pågående produktion 1990-1992* 1992- 1994** Årligt genomsnitt för stöd som avser pågående produktion 1990-1992* 1992-1994 per ecu anställd i % av totalt stöd per ecu anställd i % av totalt stöd Belgien Tyskland Spanien Frankrike Portugal Förenade kungariket 790,0 4542,7 937,1 3145,1 39,6 473,5 3334,6 660,8 2053,7 1,5 298,4 27. 949 39. 846 16. 272 9. 045 7. 579 7% 50% 37% 5% 100% ***51. 807 17. 145 13. 651 10. 884 280 62% 44% 10% 76% 2% SUMMA 9454,5 6822,5 23. 464 36% 34. 700 48% i 1993 års priser I enlighet med kommissionens beslut 3632/93/EKSG, från 1994, inkluderas inte längre uppgifter om sociala förmåners finansiering i kommissionens årliga rapport om stöd till den här sektorn. 1994 års uppgifter om stöd inbegriper ett undantagsmässigt finansiellt åtagande på 5350 miljoner DEM för att lösa ersättningsfondens skulder såsom de värderades i slutet av 1993. till pågående produktion i Tyskland 31 Efter en nedgång under föregående period ökade andelen stöd som går till pågående produktion märkbart från 36 % av det totala stödet under perioden 1990-1992 till 48 % under perioden 1992-1994 (en tendens som består även om finansiering av sociala förmåner hade tagits med i uppgifterna om stöd för 1994). Det genomsnittliga stödet som avser pågående produktion per anställd i branschen har ökat från 23 500 ecu 1990-1992 till 34 700 ecu 1992-1994. Detta står inte bara i motsättning mot målsättningen att omstrukturera och rationalisera den gemensamma kolindustrin utan även mot inrättandet av den inre marknaden. Huvuddelen av det stöd som inte avser pågående produktion skall täcka de sociala kostnaderna och kostnaderna för övertalighet som är resultatet av att branschen minskar. Det genomsnittliga antalet anställda i branschen hade minskat till 154,500 1994, vilket skall jämföras med 215,500 1992 och 270,000 1990 och de huvudsakliga minskningarna har skett i Förenade kungariket, Tyskland och Spanien. I Tysklands och Spaniens fall har ett referensprissystem för kol varit i kraft ett antal år, vilket håller den inhemska nettoprisnivån före stöd avsevärt över världsmarknadspriset. Även om en sådan åtgärd har effekter som är de samma som ett stöd kan det inte visas med de vanliga indikatorer som visas i tabell 13. Därför bör de uppgifterna ses som en översikt och är inte en korrekt indikator av det skydd som ges av stöd. Det gemensamma ramverket i beslut 3632/93/EKSG om gemenskapsregler för statsstöd till kolindustrin har givit stöd en snävare definition som omfattar följande: Varje åtgärd eller ingrepp, direkt eller indirekt, från offentliga myndigheter förknippad med produktion, marknadsföring och utrikeshandel och som ger kolföretagen en ekonomisk fördel genom att minska de kostnader som de normalt skulle tvingas bära, även om det inte innebär någon belastning på offentliga budgetar. Användningen av avgifter som myndigheterna har gjort obligatoriska och som kommer kolindustrin till godo, direkt eller indirekt. 32 Inslag av stöd som ingår i medlemsstaternas finansieringsåtgärder för kolföretag i den mån de inte kan betraktas som tillskott av riskkapital till ett företag på normala marknadsekonomiska villkor. För att tillfredsställa kraven på insyn kan statligt stöd från medlemsstaterna efter en övergångsperiod som inte överskrider december 1996, bara tillåtas om det tas upp i "offentliga budgetar på ett nationellt, regionalt eller lokalt plan eller när det ingår i fullständigt jämförbara mekanismer". Allt stöd som tas emot av kolföretag måste redovisas i dess resultaträkning "som en särskild inkomstpost i förhållande till omsättningen" från 1994 och framåt. Slutligen definieras driftstöd som "skillnaden mellan produktionskostnaderna och ett försäljningspris som de avtalsslutande parterna fritt har avtalat under hänsynstagande till villkoren på världsmarknaden". Det nya beslutet anger att "De system som är i kraft den 31 december 1993, enligt vilka stöd beviljades i överenskommelse med beslut 2064/86/EKSG och som är knutna till överenskommelser mellan producenter och konsumenter som omfattas av undantaget i artikel 85. 3 i EG-fördraget eller ett bemyndigande enligt artikel 65 i EKSG-fördraget skall senast den 31 december 1996 ändras" så att de överensstämmer med bestämmelserna i det nya beslutet 3632/93/EKSG. För vissa medlemsstater kommer detta att resultera i en ökning av stödbelopp eftersom referensprissystemen för kol avskaffas. 33. Både för järnvägar och kol är de rapporterade stödbeloppen höga. Även om bara begränsad konkurrens förekommer mellan kolföretag kan effekterna av dessa stöd på de större transport- och energimarknaderna inte ignoreras. Allteftersom dessa marknader integreras i takt med fullbordandet av den inre marknaden, får konkurrensen allt större betydelse. Gemenskapens uttalade vilja att öppna transport- och energimarknaderna gör det allt mer nödvändigt att kommissionen för en politik med strikt kontroll av stöd i dessa sektorer. översikten måste i framtiden innehålla information om andra transportformer än järnväg (och flygsektorn som behandlas i sektion 2. 2. 5 Andra sektorer} och andra energiformer än kol för att ge ett underlag för en fullständig bedömning av effekten av stöd i de här sektorerna. I transportsektorn blir bedömningen av snedvridningen av konkurrensen mellan olika transportmedel emellertid svårare på grund av frågan om kostnaderna för infrastruktur, miljö och övervakning skall räknas med. 33 Omfattning av övergripande stöd i gemenskapen 34. Statligt stöd i gemenskapen som ges i de sektorer som omfattas av den här översikten, med nödvändig hänsyn tagen till att de ovan relaterade uppgifterna är ofullständiga, uppgår i genomsnitt under perioden 1992-1994 till 95 000 miljoner ecu, vilket framgår av tabell 14. På grund av att uppgifter saknas om vissa medlemsstaters utgifter i jordbrukssektorn är de totala stödbeloppen undervärderade. Tabell 14 Totalt nationellt stöd14 1990-1992 och 1992-199415 11993 års fasta priser 1990-1992 1992-1994 miljoner ecu Totalt nationellt stöd 96. 600 95. 000 I tabell 15 visas medlemsstaternas totala utgifter för stöd som procentandel av bruttonationalprodukten, per anställd och relaterat till totala offentliga utgifter. Det bör noteras att för de medlemsstater för vilka uppgifter om jordbruksstöd inte fanns tillgängliga, eller endast delvis fanns tillgängliga, är andelarna för låga. 14 För fiske och transporter användes senast tillgängliga uppgifter när information för både 1993 och 1994 inte fanns åtkomlig i tid för publicering i den här översikten. För jordbruk användes endast tillgängliga uppgifter. 15 Jämförelser mellan de tvä perioderna bör ta hänsyn till det ändrade sättet att rapportera uppgifter i kolsektorn under den senare perioden (förklaring pä sida 33). 34 Tabell 15 Totalt statligt stöd i medlemsstaterna 1990-1992 och 1992-1994 i procent av BNP, per anställd, och i procent av de offentliga utgifterna i procent av BNP i ecu per anställd i procent av de totala offentliga utgifterna 1990-1992 1992-1994 1990-1992* 1992-1994 1990-1992 1992-1994 Belgien Danmark Tyskland Grekland** Spanien** Frankrike** Irland** Italien** Luxemburg** Nederländerna** Portugal** Förenade kungariket EUR 12 2,9 1,0 2,4 1,9 1,3 1,7 1,2 2,4 2,4 0,9 1,51 0,5 2,0 1,0 2,6 1,7 1,2 1,4 1,5 2,3 2,1 0,8 1,2 0,4 1. 369 435 1. 273 366 407 806 411 867 958 492 1. 476 318 379 664 530 844 1. 220 1. 087 458 220 162 401 185 142 5,2 1,7 5,1 4,0 2,9 3,3 3,1 4,5 4,8 1,7 3,6 1,3 1,8 1,7 714 713 3,6 3,5 1,7 5,4 3,5 2,4 2,5 3,6 4,1 4,0 1,4 2,6 1,0 3,3 * ** 1990-1992 års genomsnitt i 1993 års priser Dessa länder har inte lämnat någon information eller givit ofullständig information om jordbruksstöd. Budgeteffekter av stöd 35. I Belgien uppgår finansieringen av statligt stöd till 31 % av det höga budgetunderskottet d vs 6,3% av BNP under 1992-1994. I Tyskland där budgetunderskottet 1992-1994 var 2,9% av BNP är finansieringen av statligt stöd lika med 88 % av underskottet för perioden. I Italien slutligen, där budgetunderskottet låg runt 9,5% av BNP under 1992-1994 utgör finansieringen av statligt stöd 24 % av budgetunderskottet (av anledningar som angivits ovan är det italienska totala stödet för lågt beräknat, vilket ger att den andel av budgetunderskottet som gått till finansiering av stöd blir för lågt satt). Jämfört med föregående period har bara en marginell minskning av 35 budgetunderskottet i Italien ägt rum, medan den andel av underskottet som krävs för att finansiera statligt stöd har förblivit konstant. Tabell 16 Övergripande statligt stöd i medlemsstaterna 1990-1992 och 1992-1994 fördelat på de viktigaste sektorerna i procent av totalt stöd Jordbruk och fiske Tillverkningsindustri Transport Kol Totalt 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992-1994 1990-1992 1992-1994 7 19 10 7 13 10 45 31 38 37 41 41 30 50 24 41 46 29 18 0 28 14 0 21 Belgien Danmark Tyskland Grekland* Spanien* Frankrike* Irland* Italien* Luxemburg* Nederländerna* Portugal* Förenade kungariket 18 15 58 40 23 37 0 8 EUR 12(%) - - - - - - - - Dessa länder har inte lämnat någon information eller givit ofullständig information om jordbruksstöd. 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 36 RESULTAT 36. Med offentliggörandet av denna femte översikt av statligt stöd i Europeiska unionen visar kommissionen och medlemsstaterna återigen att de förbundit sig till ökad öppenhet vad gäller offentligt stöd till näringslivet. I dokumentet presenteras en detaljerad analys av omfattningen av nationellt stöd, fördelat på olika stödformer och mål som medlemsstaterna satt upp. De uppgifter som har samlats in är till nytta för kommissionen eftersom de förser den med en välgrundad statistisk bas när den fortlöpande strävar efter att förbättra sin politik för statligt stöd. Översikten är vidare till nytta för gemenskapen i ett bredare internationellt sammanhang eftersom den på ett sammanhängande och tydligt sätt återspeglar gemenskapens uttalade avsikt att avbryta stöd som har snedvridande effekter och inte är förenligt med den inre marknaden och att kontrollera den totala omfattningen av statligt stöd. Översikten understryker således gemenskapens engagemang för en öppen världsmarknad. 37. Vad gäller stöd till tillverkningsindustrin leder de tillgängliga uppgifterna till den allmänna slutsatsen att den gradvisa nedåtgående trend som observerats i det förflutna verkar ha avbrutits. Denna översikt visar en stabil tendens i total volym. Under översiktsperioden uppgår det totala stödet årligen till nästan 43 miljarder ecu. Den till synes stabila trenden för statligt stöd till industrin beror i själva verket på att stöd som minskat i åtta medlemsstater vägs upp av ökat stöd i fyra andra. I en av dessa fyra medlemsstater pågår en unik omställningsprocess där en del av ekonomin anpassas till marknadssystemet och i en annan har ett antal exceptionella omstruktureringsåtgärder genomförts. I de två andra medlemsstater där stödet ökade kan ökningen i hög grad relateras till speciella mål som energibesparingar eller regional utveckling. Budgetfinansiering är den form som föredras i alla medlemsstater för att ge statligt stöd till industri. Detta måste välkomnas eftersom finansiering via budget är mer överskådligt än alternativet att finansiera via skattesystemet. Vad gäller de mål som satts upp för industristöd kan en svängning bort från branschövergripande stöd till förmån för branschstöd - särskilt undsättnings- och omstruktureringsstöd - och regionala ingripanden observeras. Det senare är 37 en önskvärd trend medan det förra ger orsak till mer oro i ett konkurrensperspektiv eftersom stöd till enskilda företag och hela industrisektorer hör till de mest konkurrenssnedvridande. Branschövergripande stöd har minskat från 35 till 30 procent medan regionalstöd har ökat från 50 till 53 procent och branschstöd har ökat från 15 till 17 procent. 38. Den mest tydliga trenden märks i ökningen av stöd som beviljats till enskilda företag som ligger utanför programmen för branschövergripande stöd, branschstöd och regionalstöd. Av det kan utläsas att ett begränsat antal stora enskilda stöd svarar för en oproportionerligt stor andel av det totala beviljade stödet. Andelen av sådant särskilt stöd i det totala stödet till europeisk industri har ökat från 7 procent 1990 till 36 procent 1994. Det består i första hand av stöd som beviljats för undsättning och omstrukturering av företag och av stöd som beviljats av Treuhandanstalt. 39. Vad gäller totalt nationellt stöd till näringslivet bekräftar uppgifterna, i den mån de är tillgängliga för kommissionen, slutsatsen från tidigare översikter att omfattningen av stöd i gemenskapen är enorm. I detta sammanhang skall det inte glömmas bort att artikel 92. 1 i EG-fördraget, vilken är basen för kommissionens politik för statligt stöd, innehåller ett allmänt förbud mot stöd och att statligt stöd endast tillåts i de fall där något av undantagen i artikel 92 är tillämpliga. Kommissionen godkänner givetvis stöd till många ändamål när dessa bedöms vara av gemensamt intresse. Exempel på stöd som kommissionen klart och tydligt är positiv till är regionalstöd, stöd till FoU, till små och medelstora företag, till utbildning och till miljövårdsinvesteringar. Emellertid kan det inte förnekas att omfattande ingripanden med statligt stöd riskerar den inre marknadens goda funktion. 38 SLUTSATSER 40. De första fyra översikter som kommissionen offentliggjorde om omfattningen av statligt stöd som medlemsstaterna i Europeiska unionen ger till företag visade en långsam men obruten nedåtgående trend för totalt stöd till industrin. Denna tendens bekräftas inte av de uppgifter som ligger till grund för den femte översikten. Översikten visar på en stabil trend för den totala omfattningen vilken ligger runt ett årligt genomsnitt på nästan 43 miljarder ecu, vilket motsvarar 4 procent av förädlingsvärdet i industrin eller mer än 1400 ecu per anställd i denna sektor. Detta är ett oroande resultat. Likaväl som den är en källa till snedvridning av konkurrensen riskerar den stora omfattningen av observerat statligt stöd att sätta den inre marknadens goda funktion i fara. Dessutom kommer den ökande integrationen och förstärkningen av konkurrensen i den framtida ekonomiska och monetära unionen att öka företagens känslighet för stöd som kommer deras konkurrenter till godo. Den situationen kommer att ge kommissionen incitament att leta efter medel som kommer att ytterligare öka effektiviteten och stringensen i dess kontroll av statligt stöd. 41. Metoden med undersökning i varje enskilt fall som kommissionen tillämpar för att utröna om ett stöd är förenligt med de regler som skrivits in i fördraget avser att kontrollera att stödet inte går över den nivå som är nödvändig med hänsyn till marknadsmisslyckanden och att det bidrag stödet ger till uppfyllandet av gemenskapens mål motverkar de refererade effekterna med snedvridning av konkurrens och handel. Den undersökningsmetoden ger emellertid inte kommissionen möjlighet att när den analyserar ett stöd att ta hänsyn till de stöd som tidigare beviljats i samma medlemsstat till andra företag, eventuellt för att uppnå andra mål. Därför har kommissionen på grundval enbart av konkurrensreglerna bara relativt begränsade möjligheter att agera direkt för att begränsa de totala budgetar som medlemsstaterna sätter upp för att stödja företagen. Kommissionen har emellertid redan reagerat och detta bekräftas av några nya målsättningar för kommissionens politik för statligt stöd. Under 1996 antog kommissionen ett rekordstort antal negativa beslut - 23 stycken - i vilka det systematiskt krävdes att stödet liksom ränta räknad från utbetalningsdatumet skulle återkrävas av medlemsstaten, i de fall där stödet i fråga redan betalats ut i strid mot reglerna för stödförfarande. Med tanke på den marknadseffektivitet som går förlorad på grund av den stora omfattningen av 39 stöd är inte kommissionens agerande i sig tillräckligt. En dialog med medlemsstaterna för att bestämma precisa mål och en tidtabell för att reducera de totala budgetarna för stöd framstår som ett nödvändigt komplement till kommissionens verksamhet. 42. Skillnaderna mellan de olika länderna vad gäller stöd till industrin fortsätter att vara avsevärda. Vad gäller sammanhållningsländerna uppvägs ökningen av stöd som rapporterats för Irland - dess andel av totalt industristöd ökade från 0,8 till 1,1 procent - av den fortlöpande minskningen av stöd som skett i de tre andra sammanhållningsländerna, Spanien, Portugal och Grekland. Den ökande skillnaden mellan sammanhållningsländerna och de centrala ekonomierna går emot sammanhållningsmålet och riskerar att undergräva verkan av gemenskapens egna medel som används för att hjälpa dessa medlemsstater att minska klyftan mellan deras utveckling i förhållande till resten av gemenskapen, så som också påpekas i den första sammanhållningsrapporten (KOM(96)542). Vidare skall problemet med ojämn utveckling i tilldelningen av stöd mellan olika regioner inte längre ses som endast ett internt sammanhållningsproblem. Problemet blir tydligt svårare när den kommande utvidgningen beaktas. Endast genom en förstärkt politik för statligt stöd och genom säkerställandet av en bättre stödbalans mellan gemenskapens olika regioner kan kommissionen förhindra de icke önskvärda effekterna av den negativa trenden i fråga om ekonomisk sammanhållning. För att ytterligare förstärka målet att minska de ovan nämnda olikheterna förbereder kommissionen nya riktlinjer för regionalt stöd som förutser en gradvis minskning av stödintensiteten i artikel 92. 3- områden och bättre överensstämmelse mellan stöd och socioekonomiska förhållanden i de stödtagande regionerna. 43. En sådan kontrollpolitik kräver också ökad öppenhet om stöd. Det är därför ett nödvändigt villkor att det nya standardiserade systemet för årliga rapporter sätts i kraft och att kommissionen därigenom får möjlighet att få en klarare bild av de regionala och branschvisa effekterna av olika former av statligt stöd till industrin, särskilt vad gäller branschövergripande stöd. 44. Det branschövergripande stödet som minskar, gäller bland annat forskning och utveckling, små och medelstora företag, miljöskydd och energibesparingar. Stödet överensstämmer alltså med de kriterier som offentliggjorts i de övergripande gemenskapsramarna. Medan målen ekonomisk sammanhållning 40 och fri konkurrens på den inre marknaden kräver att omfattningen av stöd minskar skall det även beaktas att europeisk industri också möter internationell konkurrens. Det stöd som ägnas företag för att uppmuntra deras ansträngningar inom forskning och utveckling och personalutbildning eller som ges till små och medelstora företag för att de ska kunna övervinna svårigheterna att finna den finansiering som är nödvändig för deras utveckling kan bidraga till att stärka europeisk industris konkurrenskraft. Dessutom kan de positiva yttre effekterna som hör samman med investeringar i miljöskydd motivera vissa offentliga ingripanden, så länge principen att förorenaren skall betala inte till fullo införts. Stöd av den här typen bidrar klart till gemenskapens mål. 45. Utredning av stöd enligt sådana program utgör med avseende på det totala antalet handlagda fall en mycket betydande andel av de beslut som kommissionen tar och därför också av kommissionens arbetsbörda. Översikten visar emellertid på en markant ökning av omfattningen stöd som beviljats för särskilda fall medan omfattningen av stöd som beviljats i sådana program stadigt minskar. Detta antyder att kommissionen borde koncentrera sin uppmärksamhet på utredningen av de viktigaste stödfallen och på så sätt frigöra den betydande de! av sina resurser som för närvarande är sysselsatta med att handlägga utredningen av sådana stödprogram som stöder gemenskapens mål och som uppfyller välkända krav. Denna omorientering skulle kunna åstadkommas genom att förfarandena förenklas, särskilt vad gäller anmälan från medlemsstaterna och utredning av kommissionen. En sådan förenkling, som är önskvärd också ur nationella handläggares synvinkel, skulle under inga omständigheter utgöra en försvagning av efterlevnaden av de villkor som kommissionen har satt upp och som har lett till en minskning av omfattningen av denna typ av stöd genom att begränsa dem till den stödnivå som är nödvändig som en funktion av de mål som satts upp och stödtagarens storlek och placering. Detta är anledningen till att kommissionen har för avsikt att i en nära framtid i enlighet med bestämmelserna i artikel 94 i EG-fördraget lägga fram ett förslag till förordning som kommer att ge kommissionen mandat att anta förordningar som gör det möjligt att undanta vissa typer av stöd frän kravet pä anmälan. 46. Det verkar också vara nödvändigt att mer strikt begränsa stöd som ges för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Även om visst sådant 41 stöd kan bidraga till en snabbare anpassningsprocess för vissa krisbranscher och lindring av de sociala konsekvenserna av sådan anpassning är det också nödvändigt att de begränsas till de nivåer som är oundgängliga för omstruktureringen och att de säkerställer de stödtagande företagens långtidsöverlevnad på ett sådant sätt att inget ytterligare stöd blir nödvändigt. Vidare ger medlemsstaternas tendens att vid krympande budgetutrymme koncentrera resurserna som står till buds för deras regionalstödprogram till ett fåtal stora investeringar kommissionen anledning att planera för enskilda utredningar av dessa fall, som mer än andra tenderar att skapa snedvridande effekter i ekonomin. De villkor som kommer att tillämpas vid utredningen av dessa fall kommer att finnas i det så kallade "multisektoriella" ramverk som förbereds. Vidare ger samma fenomen i samband med övergripande gemenskapsramar kommissionen anledning att vid den kommande introduktionen av bestämmelser för gruppundantag planera för anmälningstak för de största stödfallen såsom redan gjorts inom ramprogrammet för forskning och utveckling. 42 BILAGA I TEKNISK BILAGA Syftet med denna bilaga är att ge en överblick över de metoder och källor som använts när föreliggande översikt av statligt stöd har tagits fram, särskilt i fråga om följande: I. Utredningens omfattning Områden som uteslutits II. Stödkategorier, stödformer och mål för stöden III. Uppgifter, källor och metoder som använts för att bedöma inslaget av statligt stöd IV. Särskilda problem Forskning och utveckling (FoU) Transport i Luxemburg Turism; jordbruk och livsmedelsindustri Utbildning och arbetslöshet 43 I. Utredningens omfattning Områden som uteslutits I denna tekniska bilaga redovisas den metodologiska bakgrunden och de statistiska tekniker som använts. Den är en uppdaterad version av den tekniska bilagan till föregående översikt. I översikten behandlas framför allt sådant statligt stöd till företag som omfattas av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 95 i EKSG- fördraget. Allmänna åtgärder (som, ifall de ledde till en snedvridning av konkurrensen, skulle behandlas under artikel 101 i EG-fördraget) har alltså inte tagits med i detta material. 2. Följande åtgärder och områden har inte tagits med: 2. 1 Stöd till andra mottagare än företag Stöd till hushåll, stöd till funktionshindrade, stöd till infrastrukturen (hamnar, flygfält, vägar o s v), stöd till universitet och högskolor, stöd till offentliga yrkesutbildningscentra, stöd till utvecklingsländer. 2. 2 Allmänna åtgärder och andra åtgärder trygghet i medlemsstaterna (avskrivningar, underskott Olikheter mellan de olika skattesystemen och allmänna system för social i socialförsäkringen o s v), kvoter, offentlig upphandling, marknadsrestriktioner, standarder, särskilda skatteregler egenföretagare o s v)16, generell sänkning av mervärdesskatten i Förenade kungariket, vissa produkter i Frankrikes utomeuropeiska departement)17. (till exempel kooperativ, livsmedel tekniska enskilda firmor, (för 2. 3 Stöd som beviljats av överstatliga och multinationella organisationer Gemenskapens fonder (ERUF, EUGFJ, o s v), finansiering genom EIB och EBRD, stöd till Europeiska rymdorganisationen. 16 17 En företagsskatt för små företag som är lägre än den normala bolagsskatten betraktas emellertid som stöd och har därför tagits med (t. ex. i Tyskland). Särskilda nedsättningar såsom nedsättning av mervärdesskatten för alla produkter som tillverkas i Berlin har tagits med. För alla varor (oberoende av ursprungsland) som säljs i de franska utomeuropeiska departementen betalas en lägre mervärdesskatt, men detta har däremot inte betraktats som stöd. 44 2. 4 Särskilda stöd till transport, Försvaret (se punkt 11. 2 i denna bilaga), stöd till energi, förutom kol (se punkterna 10. 2 och 11) och stöd till energibesparande åtgärder och alternativ (förnybar) energi, stöd förutom luftfartssektorn tas upp i punkt 2. 2. 5: Andra sektorer, utbildning och åtgärder för att bekämpa arbetslöshet (se punkt 14), press och media, byggnation och offentliga arbeten, allmännyttiga elektricitet, telekommunikationer (avgiftsstruktur och finansiering). (se punkt 10. 2), och leverantörer järnvägar företag såsom gas, vatten, av II. Stödkategorier, stödformer och mål för stöden Stödkategorier en och förmån för mottagarna. Storleken Allt stöd representerar en kostnad eller en inkomstförlust för de offentliga myndigheterna på "stodinslaget", d vs den slutliga ekonomiska förmån som det överförda nominella beloppet innebär, beror i hög grad på den form i vilken stödet indelas enligt stödform. För detta ges. De stöd som ges bör därför fastställts. Dessa betecknas med var sin ändamål har fyra kategorier bokstav, A, B, C och D, som följs av antingen siffran 1 eller siffran 2, som betecknar budgetstöd ( d vs stöd som betalas ur den centrala statliga budgeten) respektive skattelättnad ( d vs stöd som finansieras genom skattesystemet), och dessutom ett A om stödinslaget är känt. C1A är till exempel en hänvisning till stödinslaget (A) i ett mjukt lån (C1). 4. Kategori A (A1 + A2) 4. 1 till Den första kategorin (A) omfattar stöd som lika stort som stödets mottagaren. Med andra ord är stödinslaget nominella värde. Den första kategorin har ytterligare indelats i två grupper beroende på om stödet beviljats via budgeten (A1) eller via skatte- eller socialförsäkringssystemet (A2) i sin helhet överförs 4. 2 Förteckning över stöd i kateoori A1 och A2 Bidrag, räntesubventioner som betalas direkt till mottagaren, allmänna program för forskning och utveckling (se punkt 11), skattekrediter och andra skattemässiga åtgärder där förmånen inte är knuten till en skatteskuld (på så sätt att om skattekrediten överskrider skatteskulden, återbetalas det överskjutande beloppet), 45 skatterabatt, skattebefrielse och nedsatt ränta på skatteskuld, där förmånen är knuten till en skatteskuld, lättnader i fråga om sociala avgifter. 5. Kategori B1 5. 1 Det är nödvändigt att ta ställning till om en finansiell överföring från de offentliga myndigheterna i form av andelar i eget kapital är ett stöd till mottagaren eller om det i sådana fall rör sig om att den offentliga sektorn deltar i kommersiell verksamhet och handlar som privat investerare under normala marknadsbetingelser. Även om olika former för sådant ägande kunde ha redovisats i den första kategorin har de därför slagits ihop till en i särskild kategori (B1). En uppskattning av de stödinslag som sådant andelsägande görs under kategori B1A. ingår 5. 2 Förteckning över stöd i kategori B1 Varje form av andelsägande (inklusive konvertering av skulder). 6. Kategori C (C1 +C2) 6. 1 Den tredje kategorin (C) omfattar överföringar där stödinslaget är den ränta som sparas in av mottagaren under den tid då han förfogar över det överförda kapitalet. Den finansiella överföringen har formen av ett mjukt lån (C1) eller anstånd med skatten (C2). Stödinslagen (C1A/C2A) i denna kategori är mycket mindre än stödets nominella värde. 6. 2 Förteckning över stöd i kategori C1 eller C2 långivare. lån) antingen (Överföring av lån (beviljande av nya Mjuka privata kategori A L ), vinstandelslån från offentliga eller privata långivare, förskott som skall återbetalas om åtgärden är framgångsrik, anstånd med skatten (reserver, fri eller degressiv avskrivning, o s v). från offentliga eller till räntesubventioner hänförs 7. Kategori D1 7. 1 Den sista kategorin (D1) omfattar garantier uttryckta i nominella belopp. Stödinslagen (D1A) är normalt mycket lägre än de nominella beloppen, eftersom de motsvarar den förmån mottagaren får gratis eller till en lägre ränta än marknadsräntan om en premie betalas för att täcka risken. Om totala emellertid uppstår nettovärdet av betalda premier, in under D1A, eftersom det då kan röra sig om en slutgiltig överföring till mottagaren. Dessa garantiers inom garantisystemet förs den förluster det förlusten, anses nominella belopp redovisas i D1 för att visa den eventuella skuldens storlek. 46 7. 2 Förteckning över stöd i kategori D] Stöd som ingår i garantisystem (D1), förluster till följd av garantisystem efter avdrag av betalda premier (D1A). 8. Beräkningen av det stödinslag som ingår i de olika stödformerna visas i punkt 10. 6. 9. Mål för stöden 9. 1 Stödsystemen har indelats i 19 rubriker på grundval av deras branschvisa eller funktionella mål: 1. 1 1. 2 2. 2. 1 2. 1. 1 2. 1. 2 2. 1. 3 2. 1. 4 2. 1. 5 2. 1. 6 2. 1. 7 2. 1. 8 2. 1. 9 2. 2. 2 2. 2. 1 2. 2. 2 2. 2. 3 2. 2. 4. 1 2. 2. 4. 2 2. 2. 5 3. 3. 1 3. 2 Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Branschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/export Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Bekämpning av arbetslösheten Utbildningsstöd Stöd till andra ändamål Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher Regionalt stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner )se p. 14 i )denna bilaga "Regionalt stöd tre Punkt 3, underpunkter: stöd till regioner enligt artikel 92. 3 a, som innefattar de nya delstaterna, tidigare "Zonenrandgebiet" och Västberlin. regioner enligt artikel 92. 3 c och slutligen det för Tysklands del indelad ", är i 47 Inom kolbranschen görs en åtskillnad beroende på om stödet är knutet till pågående produktion eller inte (detta tar kommissionen ställning till i sitt årliga meddelande till rådet om finansiellt stöd i denna bransch). 9-2 Förteckning över regioner som avses i artikel 92. 3 al 18 Medlemsstat: Regioner Grekland Irland Portugal Tyskland Spanien Frankrike Italien Förenade kungariket hela landet Berlin (östl. stadsdistr. ) Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen Galicien Asturien Kantabrien Castilla-Leon Castilla-La Mancha Extremadura Comunidad Valenciana Andalusien Murcia Ceuta och Melilla Kanarieöarna De utomeuropeiska departementen Campanien Syditalien Sicilien Sardinien Nordirland Uppgifter, källor och metoder som använts för bedömning av stödinslaget 18 EGT nr C 212,12. 8. 1988, sid. 2 - 10 med senare ändringar. 48 10. Generellt är talen baserade på faktiska inkomstförluster där det rör sig om skatteutgifter)19. Där detta inte varit möjligt har budgetanslag eller de belopp som avsatts i planeringsprogram använts efter samråd med berörda medlemsstater. Där tal varit tillgängliga har, där inte annat sägs, tidigare uppgifter extrapolerats. faktiska utgifter (eller inga Värdet av vissa skattelättnader går inga andra uppgifter tillhandahållits av medlemsstaten för beräkning av stödinslaget, har detta uppskattats till en tredjedel av stödåtgärdens bruttovärde. Detta har endast gjorts i fråga om ett fåtal medlemsstater och det har ingen betydande inverkan på resultaten. inte att beräkna. Där 10. 1 Alla tal har sammanställts i nationella valutor och omräknats i ecu enligt statistikkontor valutakursen, som EG:s den årliga genomsnittliga (EUROSTAT) lämnat uppgift om. Av det statistiska material som används i översikten har även följande uppgifter tillhandahållits av EUROSTAT: (BNP) -bruttonationalprodukten Accounts ESA - Aggregates 1970 - 1994), -valutakurser, -bruttoförädlingsvärde VISA). till marknadspriser: Datashop, database till marknadspriser: (National som uppgifter EUROSTAT av De industriprodukter inom gemenskapen omfattar de produkter som tas upp under punkt 6 och 8 i CTCI, version 3. Statistik över sysselsättning (National Accounts ESA - Detailed tables by branch 1970 - 1994, item B52), har använts för att beräkna värden per anställd. tillhandahållit export om 10. 2 Kommissionens enheter har tillhandahållit uppgifter för sina olika sektorer enligt nedan beskrivna principer. Alla uppgifter har inte kontrollerats av medlemsstaterna eller av kommissionens enheter mot respektive lands budget. fråga om jordbruk och har de uppgifter använts som fiske I tillhandahållits av medlemsstaterna i enlighet med det förfarande som fastställdes i resolutionen antagen av företrädarna för medlemsstaternas regeringar under rådets 306:e sammanträde den 20 oktober 1974. I fråga om jordbruket täcker de fullständiga uppgifter som lämnats av Irland, Italien och Luxemburg endast tiden fram till 1988, 1987 respektive 1986. 19 Observera att de årliga utgifterna (åtagandena) inte alltid är identiska med de årliga budgetanslagen för ett stödprogram. 49 för Nederländernas och Portugals del För Greklands och Frankrikes del var statistik tillgänglig endast fram till till 1993. De 1992 och spanska uppgifterna gäller endast stöd som beviljats av de centrala myndigheterna fram till 1 9 9 1. Det är rimligt att anta att avsaknaden av uppgifter om stöd som beviljats av regionala myndigheter leder till en betydande undervärdering av det totala stöd som utbetalats till Spanien inom denna sektor. fram ! summan av de budgetutgifter som tas upp i förteckningen har följande för utelämnats: stöd till forskning, jordförbättring (dränering), åtgärder social trygghet som gäller hela sektorn, skattelättnader för inkomstskatt, selektivt regionalt finansiellt bistånd. Statistiken omfattar följande: bidrag, skattelättnader, stöd som finansieras med antal och naturaförmåner som tillhandahålls av staten (t. ex. utbildning). räntesubventioner skatteliknande avgifter, ett I fiskesektorn var uppgifter från Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Irland, Italien och Förenade kungariket tillgängliga för 1993 och 1994. Lån och garantier har inte tagits med där stödinslaget är inte möjligt att mäta. I fråga om kol är uppgifterna de som tillhandahållits av medlemsstaterna i enlighet med beslut nr 528/76/EKSG, 2064/86/EKSG och 3632/93/EKSG som är sammanfattade i kommissionens årliga meddelande till rådet om stöd inom denna bransch20. Nya tillskott av kapital som kan utgöra stöd har inte tagits med i denna statistik. Offentliga för kolupphandling (t. ex. för elproduktion) som kan innehålla stödinslag om priset överstiger världsmarknadspriset har inte redovisats. företags kontrakt fråga om transporter (järnvägstransporter) är uppgifterna de som I tillhandahållits av medlemsstaterna i enlighet med rådets förordning nr 1107/70. Dessutom redovisas på annan plats de stöd som beviljats för förordning 1191/69 ändrad järnvägstransporter genom förordning 1893/91 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän införande av enhetliga regler för järnvägsföretagens redovisning på grund av särskilda ekonomiska belastningar på järnvägsföretagen. förordning 1192/69 om i enlighet med rådets trafikplikt och rådets fråga om andra transportslag är statistiken följd av bristfälliga I uppgifter ofullständig och fragmentarisk och har inte redovisats. Särskilt gäller detta stöd till lokala transporter. Statligt stöd inom luftfartssektorn redovisas i punkt 2. 2. 5: "Andra branscher". till 10. 3 Industrin 20 Dessa uppgifter har indelats i stöd för pågående produktion och sådana som inte hänför sig till pågående produktion ( d vs socialförsäkring för gruvarbetare och stöd för att täcka övertagna förpliktelser). Sedan 1994 ingår emellertid inte uppgifter om sociala förmåner i kommissionens årliga meddelande om stöd i denna bransch. 50 ramen I fråga om stöd till industrin och tjänstesektorn har uppgifterna i allmänhet tagits ur anmälningar enligt artikel 93 och ur information som lämnats för anmälningar och standardiserad inom årsredovisning till februari 1994. Uppgifterna kontrolleras medlemsstaterna av den 22 stöd, dessutom mot nationalräkenskaper, budgetförslag och andra tillgängliga källor. förfarande föreskrivs för det som kommissionens publikationer beviljande nationella skrivelse om av i 10. 4 Stål De uppgifter som ingår i utredningen är tagna ur de uppföljningsrapporter rådet. om stöd för stålproduktionen som kommissionen Talen visar de stödbelopp som betalats till företag. lagt fram för 10. 5 Skatteutgifter I fråga om skatteutgifter har OECD:s definition tagits som utgångspunkt. OECD definierar en skatteutgift som ett avsteg från det allmänt gällande skattesystemet, vilket innebär att vissa slags verksamheter eller grupper av skattebetalare ges en mera förmånlig behandling. betraktas Följaktligen utvecklingsområden, d vs skattesatsstrukturen uppbördsområde, betraktas som en integrerande del av det allmänt gällande skattesystemet. endast en del av skattemyndighetens skatteutgifter, medan skattelättnader beviljas vissa som som I vissa fall befinner sig emellertid sådana avvikelser från det allmänna systemet på gränsen mellan stöd som avses i artikel 92. 1 i EG-fördraget och allmänna åtgärder. Ytterligare insatser måste göras för att belysa denna "gråzon". 10. 6 Metoder för bedömning av stödinslaget 10. 6. 1 10. 6. 2 För att kunna analysera de olika stödformerna på fullt jämförbara grunder måste man reducera dem till deras gemensamma nämnare, nämligen inslaget av statligt stöd. I detta syfte har de metoder som för närvarande används av kommissionen vid dess kontroll av statligt stöd tillämpats. Dessa metoder ingår alla i kommissionens officiella politik och har diskuterats på teknisk nivå med medlemsstaterna. som värderingsmetod Den grundläggande metoden vid bedömning av stödinslaget är den beräkning allmänna av (den senaste nettobidragsekvivalenten vid statliga stödåtgärder till uppdaterade versionen återfinns kommissionen om regionala stödprogram, EGT nr C 3 1, 3. 2. 1979. Se även rådets resolution av den 20 oktober 1 9 7 1, EGT nr C 1 1 1, 4. 11. 1971). till meddelandet i bilagan används vid beviljat Ett vissa mottagares skattskyldighet. Beaktas emellertid de avdrag och skattesänkningar påverka givetvis stöd kan 51 lägre än den i vissa som kan yrkas på vinstskatten och till följd av förluster i allmänhet företag, är den effektiva skattesatsen teoretiska maximala skattesatsen. Därför mycket anses de resultat som erhållits utan att skatten beaktats ligga närmare verkligheten än om den teoretiska maximala skattesatsen följaktligen nämnaren är hade använts. Den gemensamma bidragsekvivalenten och inte nettobidragsekvivalenten. företag för Metod för värdering av olika former av stöd 10. 6. 3 Kategori A - bidrag, befrielse från skyldighet att betala sociala avgifter, o s v. Inga uträkningar av stödinslaget behövs därför att denna grupp omfattar alla former av stödåtgärder som kan anses utgöra bidrag eller bidragsekvivalenter. 10. 6. 4 Kategori B - Andel av eget kapital skulder). (inklusive konvertering av utgör linje med kommissionens fastlagda politik sådana I stödåtgärder stöd om en privat investerare som agerar under normala marknadsbetingelser inte skulle göra en sådan investering. Se kommissionens meddelande om tillämpning av artiklarna 92 och 93 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningsindustrin (EGT nr C 307, 13. 11. 1993, s. 3)21. Denna metod grundar sig på beräkning av den fördel mottagaren har av stödåtgärden. i EG-fördraget och av artikel 5 I fråga om kapitaltillskott till statliga holdingbolag granskades varje bolags totala prestation och stödinslaget ansågs vara de belopp som behövdes för att täcka upprepade förluster. 10. 6. 5 Kategori C - mjuka lån och anstånd med skatt generella överensstämmelse med I värderingsmetoden den diskonteras förmåner som under en viss tidsperiod beviljats ett företag i form av mjuka lån och anstånd med skatt till nuvarande värde. Som diskonteringsränta "referensränta", nämligen den ränta till vilken företag beviljas lån under normala marknadsbetingelser. Den fastställda referensräntan i var och en av medlemsstaterna har formellt godkänts av kommissionen (se den generella värderingsmetoden, punkt 14). Stödinslaget i ett mjukt lån under ett visst år är följaktligen skillnaden mellan referensräntan lånet, multiplicerad med och den ränta till vilken staten beviljar lånets värde. används en 21 Se även "Tillämpning av artiklarna 92 och 93 EEG pä offentliga myndigheters kapitalinnehav", Bull. EG 9-1984, samt "The Measurement of the Aid Element of State Acquisitions of Company Capital", Dok. IV/45/87, Serien Evolution of Concentration and Competition, Arbetsdokument 87. 52 För vinstandelslån beräknades nettokostnaden som skillnaden mellan den effektiva avkastning som staten fick på dessa lån och referensräntan. förskott som skall återbetalas har bedömningen av stödinslaget till följd av det höga antalet enskilda fall grundats på den faktiska nettokostnaden för staten. I fråga om 10. 6. 6 Kategori D - belopp som omfattas av garantisystem. lån inom ramen fråga om för system förändringar lån som beviljas i en valuta som är garanterad mot I för valutakursgarantier, beräknas stödinslaget som om lånet var ett i mjukt valutakursen. Stödinslaget är skillnaden mellan referensräntan för den valuta som omfattas av garantin och den räntesats till vilken lånet beviljas, efter avräkning av eventuell avgift för garantin. Denna beräkning grundar sig alltså på den fördel mottagaren har av garantisystemet22. I fråga om enkla lånegarantier är det till följd av inte möjligt att granska varje det stora antalet sådana fall enskild garanti och avgöra vilket pris mottagaren för en sådan garanti. Följaktligen betraktades skulle generellt sådana nettokostnader bestämmelser ( d vs skillnaden mellan kostnaden för garantier som inlöses av staten och eventuella intäkter av de avgifter som betalas för säkerheterna) som stödinslag, fråga om en del omfattande enskilda fall eller vissa branscher där garantins värde kan beräknas på grundval av dess värde för mottagaren23. regeringens i normala få betala förutom i regel följd av till i 10. 7. Fastän uppgifter för lån eller garantier från statliga kreditinstitut redovisats i de fall då de anses utgöra stöd, är det svårare att identifiera och kvantifiera sådana stödåtgärder än andra former av stöd, därför att de är mindre öppna till sin karaktär. För undvikande av orättvis diskriminering i form av olika behandling av stöd inom dessa områden måste fler insatser göras för att identifiera och kvantifiera dessa stöd. 22 23 Där dessa uppgifter inte är tillgängliga, används statens sammanlagda förlust som ett närmevärde för stödinslaget. Detta har varit kommissionens politik skeppsbyggnadsbranschema och vid enskilda undsättningsåtgärder. fråga om garantier i stål- och i 53 IV. Särskilda problem 1 1. Forskning och utveckling (FoU) 11. 1 Program för forskning och utveckling Uppgifterna omfattar endast statliga bidrag till externa FoU-program för statliga eller privata företag och de redovisas i punkt A1A24. Med tanke på de anlitade källornas generella karaktär har det inte alltid varit möjligt att utesluta vissa inslag av offentlig upphandling ur de externa utgifterna (t. ex. FoU-kontrakt). Då endast direkta bidrag till forskning och utveckling redovisats anses siffrorna (FoU-kontrakt och för FoU vara offentlig forskning (se 11. 2 och 11. 3 nedan) har utelämnats därför att det inte varit möjligt att exakt ange stödinslaget i sådana stödåtgärder. låga för 11. 2 FoU-kontrakt Uppgifter som gäller kontrakt för forskning och utveckling har inte tagits med i statistiken, emedan stödinslaget för närvarande ofta är omöjligt att ange. Dessutom forskning och utveckling för sig, eller att det görs för militära ändamål redovisas utvärderingar av dessa kontrakts marknadseffekter. 25. inte källorna att kontrakt tillåter för 11. 3 Offentlig forskning Inga uppgifter redovisas för stödinslag som ingår i internt stöd till statliga eller offentliga forskningsinstitut eller till forskning som utförs av högre läroinrättningar. Att dessa uppgifter utelämnats kan ha betydelse för vissa forskning och branscher där statliga eller halvstatliga organ bedriver utveckling i stor skala, som kan ha kommersiella effekter26. 11. 4 Kärnenergi Medlemsstaterna ger stöd till kärnenergisektorn genom sina offentliga företag eller genom sin forskning och utveckling finansiering av (huvudsakligen i form av FoU-kontrakt och offentlig forskning). Endast en del av denna direkta för forskning och utveckling (2. 1. 1). Uppgifterna för kärnenergi som ingår i FoU-statistiken kan mycket väl vara för låga. I FoU-statistiken har FoU- kontrakt och statsfinansierad forskning utelämnats, då det är svårt att kvantifiera stödinslaget i sådana åtgärder. finansiering kunde i uppgifterna tas med 24 25 26 Degressiv avskrivning av utrustning för forskning och utveckling betraktas inte som stöd. se punkt 9. 2, Gemenskapens rambestämmelser om stöd till forskning och utveckling , EGT nr C 83, 11. 4. 1986. se punkt 9. 1, Gemenskapens rambestämmelser om stöd till forskning och utveckling. 54 12. Transport i Luxemburg Uppgifterna för transport är relativt sett högre i Luxemburg än i andra medlemsstater, höga beror för pensioner till före detta järnvägsanställda. Inga närmare kostnaderna detaljer är tillgängliga. huvudsakligen särskilt vilket på de 13. Turism; jordbruk och livsmedelsindustri Eftersom den bristfällig är det ofullständiga. information som erhållits om dessa troligt att de uppgifter som två branscher är i studien är ingår 14. Utbildning och arbetslöshet inte är knutna Det är inte alltid uppenbart om vissa skatteåtgärder eller åtgärder som gäller den sociala tryggheten utgör stöd eller om de ingår i skattesystemet integrerande del av dessa. som en eller socialförsäkringssystemet Dessutom har de olika medlemsstaterna stimulansåtgärder för att främja eller underlätta den allmänna utbildningen eller sysselsättningen för vissa I den utsträckning dessa socialt missgynnade grupper av arbetstagare. i hela tillgängliga åtgärder samhället, och de i det allmänna systemet av sysselsättningsåtgärder, skall de inte anses utgöra statligt stöd. Även om och kommissionen sysselsättningsprogram som statliga stöd, har inte alla medlemsstaters åtgärder på dessa områden granskats i detalj. Då det är mycket svårt att dra en gräns mellan sysselsättningsstöd - särskilt sådant som är avsett för utbildning - och allmänna åtgärder, i syfte att presentera siffror som är jämförbara inga utbildnings- och sysselsättningsåtgärder analyserats i denna rapport. för de olika medlemsstaterna, har till vissa näringar och är facto genuint utbildnings- betraktat ingår antal har ett 55 -56 BILAGA II STATISTIKBILAGA Den metodik som använts för framtagning av tabellerna redovisas i den tekniska bilagan. Tabell A1 Tabell A2 Statligt stöd 1990-1994 i löpande priser och nationella valutor. tillverkningsindustrin. Ärliga stödinslagsbelopp till Statligt stöd 1990-1994 i löpande priser och ecu. till tillverkningsindustrin. Ärliga stödinslagsbelopp Tabell A3 Statligt stöd till de nya tyska delstaterna. Årliga genomsnittsbeloppl992-1994 i ecu, Tabell A4/1-12 Statligt stöd sammanlagt medlemsstat. - årligt genomsnitt 1992-1994 per Fig. A1 Statligt stöd till tillverkningsindustrin och gemenskapens social- och regionalfonder. Årliga genomsnittsbelopp 1992-1994 per anställd i ecu. 57 Tabell A1 Statligt stöd till industrin i aktuella priser 1990-1994 Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal Miljoner i nationell valuta 1990 62. 591,68 1991 122. 959,62 1992 74. 360,25 1993 45. 225,40 2. 444,82 2. 362,69 2. 604,90 4. 607,55 20. 289,56 24. 695,70 29. 845,34 36. 716,45 221. 903,74 213. 410,97 294. 685,02 289. 697,34 285. 919,74 155. 573,36 251. 519,09 179. 675,64 1994 40. 180,71 4. 478,04 34. 165,75 233. 136,64 235. 323,46 35. 297,37 31. 262,53 33. 353,72 40. 468,79 45. 659,52 282,81 200,38 224,31 451,77 430,11 23. 180,57 18. 346,51 19. 870,64 21. 919,77 21. 752,24 2. 029,05 2. 341,60 2. 533,70 1. 614,10 1. 631,50 2. 724,30 1. 814,39 1. 708,10 1. 622,42 1. 971,02 133. 997,53 77. 353,97 77. 644,63 76. 236,48 171. 132,51 United Kingdom 2. 000,37 1. 864,24 1. 459,07 905,34 961,56 EUR 12 40. 458,98 38. 054,65 40. 839,78 43. 890,55 43. 549,91 /*! miljarder lire 58 Tabell A2 Statligt stöd till industrin i aktuella priser 1990-1994 Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal 1990 1. 475,34 1991 2. 912,13 1992 1. 787,73 311,19 298,75 333,55 1993 1. 117,47 606,77 9. 887,17 12. 042,22 14. 772,14 18. 961,39 1. 101,74 947,58 1. 193,15 2. 211,02 1. 210,98 1. 898,07 5. 105,08 4. 483,15 4. 870,00 368,35 260,97 294,86 1. 078,67 1. 204,87 6. 100,50 564,75 Miljoner ecu 1994 1. 013,18 593,67 17. 748,44 809,68 1. 481,23 6. 934,92 541,71 15. 230,94 11. 965,84 12. 455,82 11. 904,96 11. 364,60 47,83 1. 178,26 739,88 55,46 785,12 433,08 60,91 750,84 444,45 39,88 745,87 404,72 41,14 912,93 869,29 United Kingdom 2. 802,20 2. 659,36 1. 978,25 1. 160,70 1. 239,13 EUR 12 40. 458,98 38. 054,65 40. 839,78 43. 890,55 43. 549,91 59 Tabell A3 Statligt stöd i Tyskland till de nya delstaterna - årligt genomsnittsbelopp 1992-1994 Bidrag Skattebefrielse Andelar i eget kapital Mjuka lån Anstånd med skatt Garantier SUMMA Miljoner ecu i procent i procent av det totala stödet 5. 583 2. 497 6,4 3. 269 0. 00 1. 898 42,1 18,9 0,1 24,7 0,00 14,3 13 254 100,00 32,1 14,3 0,04 18,8 0,00 10,9 76,1 Under 1992 - 1994 beviljades totalt ett genomsnittligt stöd på 13. 254 miljarder ecu per år till de nya delstaterna. Detta motsvarar 7 6% av allt stöd till industrin i Tyskland. Ökningen i det totala stödet i Tyskland till följd av stöd som beviljats till de nya delstaterna uppvägs delvis genom minskat stöd till Berlin och till Zonenrand-regionen. Största delen av det stöd som beviljats de nya delstaterna ges i form av bidrag lån (24,7%), skattebefrielse (18,9%) och garantier (42,1%), (14,3%). följt av mjuka 60 Figur A1 Stöd till industrin och gemenskapsfonder per anställd Genomsnittsbelopp 1992 - 1994 4000 2000 ECU 1000 JS Stöd till industrin per anställd • Reg. - och socialfnnden per anställd B DK D GR E EUR 12 Figur A1 visar omfattningen av stöd ur gemenskapens social- och regionalfond i jämförelse med summan av allt nationellt stöd till industrin. Det visar sig att dessa fonder bidrar med en betydande andel av de tillgängliga resurserna i de fyra länder som får stöd från sammanhållningsfonden. Bidraget från ovannämnda fonder står för följande andelar: 60,7% av det totala stödet i Portugal, 48,7% 43,1% 36,4% Spanien, Irland och Grekland, medan genomsnittet i hela gemenskapen endast är 17,8%, 61 Tabell A4/1 Totalt statligt stöd - ärliga genomsnitt 1992-1994 BELGIEN S E K T O R E N / F U N K T I O N EN A1A A2A B1A C1A C2A D 1A S U M MA Miljoner ecu 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. 3. 3. 7. 3. 2. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande Allmänt Stöd till andra ändamål investeringsstöd åtgärder Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 produktion) Kol (pågående Kol (annat stöd) Andra branscher Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner 259,52 2,29 268,74 68,37 6,83 165,67 6,72 0,00 21,15 0,00 1. 974,88 7,96 28,77 1. 451,99 647,38 13,59 473,52 5,04 177,45 777,45 0,00 0,00 0,00 587,63 0,76 0,00 23,07 0,00 180,33 6,84 377,23 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 5,27 5,27 0,00 0,00 0,00 14,85 0,00 0,00 0,04 0,00 0,00 0,00 14,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 112,89 24,56 0,00 1,64 86,69 0,00 0,00 0,00 2,87 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,87 0,00 0,00 0,00 S U M MA ( 1 +2 + 3) 2. 682,88 592,91 14,85 115,76 62 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 86,81 0,00 0,00 0,00 81,39 0,00 5,42 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,85 73,85 0,00 259,52 2,29 1. 070,91 93,09 6,83 190. 42 174. 80 180. 33 33. 42 392. 03 1. 977,74 7,96 28. 77 1. 451,99 647. 38 13,59 473. 52 7,91 196,57 196,57 0,00 100,66 3. 507,04 Tabell A4/2 Totalt statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 DANMARK SECTORS/FUNCTION A1A A2A B1A C1A C2A D1A SUMMA Miljoner ecu 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Stöd till andra ändamål Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) *** Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. Regional stöd Regioner enligt artikel 92 3 a Andra regioner 147,21 13,69 338,21 136. 65 38,25 7. 65 42,51 113,16 0,00 0,00 680,57 0,00 106,63 550. 62 348. 45 0,00 0,00 23,32 13,13 73,73 0,00 0,00 0,00 9,46 7,98 1,48 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00. 0,00 SUMMA ( 1 +2 + 3) 1. 192,81 9,46 *** Genomsnittet för åren 1990-1992 har använts för beräkning av EUR 12 in tabell 12. 63 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 15,35 6,82 0,00 3,80 2,34 2,39 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,57 0,57 0,00 15,92 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,40 0,72 0,00 3. 24 1,04 0,00 0,00 0,00 0,26 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,26 0,00 0,00 0,00 147,21 13,69 367,42 151,58 39,73 14,69 45,88 115,54 0,00 0,00 680,83 0,00 106,63 550,62 348,45 0,00 0,00 23,57 13,70 73,70 0,00 4,66 1. 222,85 Tabell A4/3 Totalt statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 TYSKLAND S E K T O R E N / F U N K T I O N EN A1A A2A B1A C 1A C 2A D1A S U M MA Miljoner ecu 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande Allmänt Stöd till andra ändamål investeringsstöd åtgärder Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2 2. 2. 5. produktion) Kol (pågående Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. 3. 3. Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra Deutsche regioner Zonenrandgebiete/Berlin 4. 038,61 18,87 1. 421,09 744,71 107,63 269,63 0,00 279,28 0. 00 19,85 21. 682,67 708,58 575,32 12. 114,17 3. 258,95 5. 532,99 3. 334,60 17,01 0,00 0,00 287,14 0,00 0,00 229,65 21,45 36. 04 0. 00 0. 00 146,99 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 146,99 • 4. 970,11 378,93 4. 578,12 13,07 3. 831,83 20,62 2. 456,03 1. 355,18 0,00 0,00 8,16 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 8,16 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 784,92 74,57 42,08 228,80 0,00 9,60 0,00 489,86 13,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,83 0,00 0,00 50,80 0,00 0,00 50. 80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4. 038,61 18,87 103,30 0,00 0,00 32,03 0,00 0. 00 0. 00 71,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2. 655,41 759,29 149,70 810,91 21,45 324,93 0. 00 589,14 21. 843,48 108,58 575,32 12. 114,17 3. 258,95 5. 532,99 3. 334,60 177,83 2. 851,18 52,56 2. 798,62 0,00 157,31 0,00 0,00 157,31 1. 833,09 0,00 1. 833,09 0,00 13. 643,52 452,7 7 11. 665,85 1. 525,55 S U M MA ( 1 +2 + 3) 32. 131,34 4. 265,95 8,16 3. 649,93 208,11 1. 936,39 42. 199,89 64 Tabell A4/4 Totalt statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Stöd till andra ändamål Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2 5. Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner GREKLAND A1A A2A B1A C1A C2A D1A SUMMA Miljoner ecu 0,65 1,20 240,89 72,87 0,77 0,00 0,00 0,75 0,00 227,22 417,44 2,27 134,68 236,73 6,79 0,00 0,00 43,76 132,85 0,00 132,85 0,00 0,00 122,30 0,00 0,00 7,95 72,00 0,00 42,35 0,00 14,91 0,79 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,12 65,04 0,00 65,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 116,82 0,27 0,57 775,59 0,48 0,03 0,00 0,00 0,08 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,08 18,70 0,00 18,70 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 134,88 0,00 0,00 0,00 42. 76 0,00 0,00 92. 13 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,65 1,20 614,89 73,02 0. 62 123. 54 115. 24 0,77 42. 35 319,34 432,43 3,06 134. 68 236. 73 6,79 0,00 0,00 57,96 216,58 0,00 216,58 SUMMA ( 1 +2 + 3) 793,02 202,25 0,00 135,60 0,00 134,88 1. 265,75 65 Tabell A4/5 Totalt statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 SPANIEN S E C T O R E S / F U N C I O N ES A1A A2A 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljö vårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande Allmänt Stöd till andra ändamål investeringsstöd åtgärder Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner S U M MA ( 1 +2 + 3) I. T. 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 I. T. 94,85 396,40 68,92 44,70 128,15 0,62 24,54 48,42 81,04 3. 898,50 778,34 180,43 2. 056,64 106,95 521,67 660,80 360,62 251,12 195,44 55,68 4. 640,87 66 B1A I. T. 0,00 5,99 0,00 0,00 3,99 0,00 0,28 1,71 0,00 0,02 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,02 0,00 0,00 0,00 C 1A I. T. 0,00 182,11 100,54 0,00 52,18 17,21 0,00 9,37 2,81 0,55 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,55 0,00 0. 00 0,00 6,01 182,65 C 2A I. T. 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Miljoner ecu D 1A S U M MA I. T. 0,00 94,85 32,50 0,00 0,00 5,28 0. 00 0. 18 27,04 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 616,99 769,47 44,70 189,60 17. 83 25,00 86,54 83. 84 3. 899,07 778,34 180,43 2. 056,64 106,95 521,67 660,80 361,19 251,12 195,44 55,68 32,50 4. 862,03 Tabell A4/6 Totalt statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 FRANKRIKE SECTEURS/OBJECTIF A1A A2A B1A C1A C2A D1A SUMMA Miljoner ecu 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Stöd till andra ändamål Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) *** Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner 613,93 41,07 809,97 584,63 40,57 107,33 14,17 28,31 27,14 7,81 9. 390,23 0,00 64,69 5. 631,43 3. 336,21 225,24 2. 053,70 1. 415,17 0,00 0,00 523,14 450,18 0. 00 34,98 0,00 0,00 37,98 0. 00 16,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,27 482,14 787,67 294,53 577,73 325,95 251,78 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 733,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 733,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 307,59 65,27 0,00 37. 04 191,87 0. 00 13. 41 0. 00 12,71 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 12,71 0,99 0,99 0,00 0,00 0,00 104,63 0,44 0,00 26,56 77,63 0,00 0,00 0,00 28,35 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 28,35 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 613,93 41,07 891,61 0,00 0,00 0,00 859,53 0,00 32,08 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,37 0,00 0,37 2. 636,93 1. 100,53 40. 57 205,90 1. 143. 20 28. 31 110. 60 7. 81 10. 180,69 0. 00 64. 69 5. 631. 43 3. 336,21 225,24 2. 053. 70 2. 205,63 1. 061,22 514,55 546. 67 SUMMA ( 1 +2 + 3) 11. 337,33 1. 117,13 733,13 321,29 132,98 891,98 14. 533,85 *** Genomsnittet för aren 1990-1992 har använts för beräkning av EUR 12 in tabell 12. 67 Tabell A4/7 TotaK statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. SECTORS/FUNCTION Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Stöd till andra ändamål Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2 2 2. 5. Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 1. 3. 2. Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner IRLAND A1A I. T. 11,15 56,69 7 7,23 0,00 22,12 15,74 7,60 0,00 0,00 189,24 0,00 0,00 136,99 72,42 0,00 0,00 52,24 259,70 0,00 259,70 A2A I. T. B1A I. T. C1A I. T. C2A I. T. 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 29,83 0,00 29,83 37,68 0,00 37,68 15,34 0. 00 15,34 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Miljoner ecu D1A SUMMA I. T. 0,00 11,15 15,27 0,00 0,00 1,29 13,97 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,37 0,00 0,37 71,95 77,23 0,00 23,41 29,71 7,60 0,00 0,00 189,24 0,00 0,00 136,99 72,42 0,00 0,00 52,24 342,91 0,00 342,91 SUMMA ( 1 +2 + 3) 516,76 29,83 37,68 15,34 u. 15,63 615,24 68 Tabell MIS Totalt statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 7. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. SETTOR/FUNZIONI Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Stöd till andra ändamål Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) *** Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner A2A I. T. B1A I. T. C1A I. T. C2A I. T. ITALIEN A1A I. T. 119,92 2. 324,79 191,75 9,77 850,54 465,85 155,12 271,98 379,77 9. 446,69 645,16 211,16 7. 811,90 2. 425,80 0,00 0,00 778,47 1. 058,19 88,87 969,38 4. 531,33 89,37 4. 441,96 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,04 0,00 0,00 761,57 0,00 0,00 0,00 759,05 0,00 0,00 2,52 934,79 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 934. 79 3. 13 3,73 0,00 182,99 703,7 7 0,00 48,70 3. 43 0,00 2,40 25,35 73,41 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 73,41 386,62 63,95 322,67 Miljoner ecu D1A SUMMA I. T. 0,00 119,92 3,59 0,00 0,00 3,59 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,21 7,04 8,77 3. 272,94 294,86 9,77 902,83 1. 228,32 155,12 274,39 407,64 10. 458,92 645,16 211,16 7. 811,90 2. 425,80 0,00 0,00 1. 790,71 5. 988,49 246,37 5. 742,18 12,80 19. 840,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 SUMMA ( 1 +2 + 3) 12. 949,58 4. 535,37 1. 699,49 643,02 Genomsnittet för aren 1990-1992 har använts för beräkning av EUR 12 in tabell 12. 69 Tabell A4/9 Totalt statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 LUXEMBURG S E C T O R S / F U N C T I ON A1A A2A B1A 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. 3. 3. 7. 3. 2. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande Allmänt Stöd till andra ändamål investeringsstöd åtgärder Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 produktion) Kol (pågående Kol (annat stöd) Andra branscher Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner S U M MA ( 1 +2 + 3) I. T. 0,00 10,62 2,68 1,85 5,78 0,32 0,00 0,00 0,00 180,44 0,00 0,00 180,34 176,12 0,00 0,00 0,10 33,06 33,06 0,00 224,12 70 C 1A I. T. C 2A I. T. Miljoner ecu D1A S U M MA I. T. I. T. I. T. 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,52 7,07 0,00 2,47 0,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,52 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,15 3,69 1,85 8,25 0,36 0,00 0. 00 0,00 180,44 0,00 0,00 180,34 176,12 0,00 0,00 0,10 33,06 33,06 0,00 0,00 227,65 Tabell A4/10 Totalt statligt stöd - artiga genomsnitt 1992-1994 NEDERLÄNDERNA SECTOR/DOELSTELLING A1A A2A B1A C1A C2A D1A SUMMA Miljoner ecu 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Stöd till andra ändamål Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2 2. 5. Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner 293,39 2,38 423,26 767,72 45,33 73,68 0,00 173,63 13,12 15,77 1. 092,03 0,00 9,16 1. 006,42 475,46 0,00 0,00 76,44 119,90 119,90 0,00 0,00 0,00 100,62 57,26 0. 00 7,33 0,00 42,03 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 SUMMA ( 1 +2 + 3) 1. 930,96 100,62 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,66 -7,20 0,00 0,00 14,86 0,00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,27 0,00 0. 27 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 59,90 0,00 0,00 28,47 0,00 0,00 22,80 8,63 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 293,39 2,38 597,71 277,78 45,67 49,48 74,86 215,66 35,92 24,40 1. 092,03 0,00 9,16 1. 006,42 475,46 0,00 0,00 76,44 119,90 119,90 0,00 13,66 0,27 59,90 2. 105,41 71 Tabell A4/11 Totalt statligt stöd - ärliga genomsnitt 1992-1994 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 7. 7. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mål) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar Små och medelstora företag Handel/Export Energibesparande åtgärder Allmänt investeringsstöd Stöd till andra ändamål Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2 2. 5 Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. Regional stöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner PORTUGAL A1A A2A B1A C1A C2A D IA SUMMA Miljoner ecu 151,22 4,03 97,00 75,60 0,00 2,50 0,54 7,42 0,38 70. 57 353,43 93,00 4,54 98. 15 71. 41 4,67 1,50 151,56 68,53 0,00 68,53 0,00 0,00 37,25 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 37,25 0,00 1,85 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,85 82,41 0,00 82,41 0,00 0,00 1,13 7,73 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,49 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,49 0,00 0,00 0,00 1,62 0,00 0,00 0,36 0,00 0,00 0,05 0,19 0,00 0,12 0,00 5,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 5,27 0,27 0,00 0,27 5,91 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 29,16 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 29,16 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 151,22 4,03 164,90 76,73 0,00 2,55 0,73 7,42 66,91 70,57 361,04 93,00 4,54 98,15 71,41 4,67 1,50 159,17 151,21 0,00 151,21 29,16 832,40 SUMMA ( 1 +2 + 3) 674,22 121,50 72 TabeU A4/12 Totalt statligt stöd -ärliga genomsnitt 1992-1994 FÖRENADE KUNGARIKET 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 1. 6. 2. 1. 9. 2. 2. 2. 2. 7. 2. 2. 2 2. 2. 3. Jordbruk Fiske Industri/tjänster (Brandschövergripande mal) Forskning och utveckling Miljövårdsinvesteringar företag Små och medelstora Handel/Export Energibesparande åtgärder Allmänt Stöd till andra ändamål investeringsstöd Industri/tjänster (Enskilda branscher) Stål Varvsindustri Transport (järnvägstransporter) Förordning 1191/69 och 1192/69 2. 2. 4. 1. 2. 2. 4. 2. 2. 2. 5. Kol (pågående produktion) Kol (annat stöd) Andra branscher 3. 3. 7. 3. 2. Regionalstöd Regioner enligt artikel 92. 3 a Andra regioner A1A A2A B1A C1A C2A D1A S U M MA Miljoner ecu 520,49 22,30 444,58 236,50 7,22 80,23 103,40 0,12 10,25 6,86 1. 904,55 0,00 6,42 1. 349,73 1. 344. 83 7,33 298. 39 242,68 576,99 175,64 401,35 0,00 0,00 26,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 62. 95 62,95 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 4,54 4. 54 0. 00 0,00 0,00 0,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 30,62 0. 42 30,19 0,00 0,00 13,19 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,19 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 22,07 0. 00 0,00 21,11 0,96 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 29,27 0. 00 29,27 520,49 22,30 505,89 236,50 7. 22 101,34 104,36 0,12 49,49 6,87 1. 904,55 0,00 6. 42 1. 349,73 1. 344,83 7. 33 298. 39 242. 68 704,37 243. 56 460. 82 SUMMA ( 1 +2 + 3) 3. 468,92 89,00 4,54 30,62 13,19 51,34 3. 657,61 73 - 7^ BILAGA III GEMENSKAPENS FONDER OCH INSTRUMENT 75 Gemenskapens fonder, instrument och program den första finansieringsorganet strukturfondsreformen Nedan ges en kortfattad beskrivning av gemenskapens viktigaste fonder, instrument och program. Noteras bör att för sammanhållning och sammanhållningsfonden grundades i april 1993 respektive maj 1994. Och i juli 1993, efter halva rapporteringsperioden, genomfördes (EUGFJ, utvecklingssektionen, ERUF, socialfonden, FFU), varvid de grundläggande principerna bakom den första reformen år 1988 bekräftades, och ett antal förbättringar i verksamheten infördes. Ytterligare en nyhet, som grundade sig på de slutsatser som antogs av Europeiska rådet i Edinburgh, var att de medel från strukturfonderna som anslås till de fyra medlemsstater som är berättigade till stöd från sammanhållningsfonden (Grekland, Spanien, Irland och Portugal) skall fördubblas realt mellan 1992 och 1999 och att de medel som ställs förfogande under perioden 1994-99 kommer att uppgå till 141 471 miljoner ecu (enligt 1992 års prisnivå). Ett nytt instrument infördes även i och med att FFU grundandes år 1994 för omstrukturering av fiskesektorn. till strukturfondernas ramprogram för Strax efter strukturfondsreformen antogs det fjärde ramprogrammet FoTU (forskning och teknisk utveckling) för perioden 1994-1998. Detta nya forsknings- och innefattar nu gemenskapens hela utvecklingsverksamhet. Programmets budget omfattar 13,1 miljarder ecu. Programmet har renodlats så att det koncentrerar sig på tre viktiga huvudmål: att utveckla en hög kvalitet på det vetenskapliga och tekniska området i Europa, i syfte att kunna svara mot industrins behov och förbättra livskvalitén i medlemsstaterna, att främja samarbete och förbättra samordningen och tillvara tagandet av resultaten av forskningen i medlemsstaterna, att främja och genomföra gemenskapens politik i övrigt. system allmänt är ett jordbrukspolitiken EUGFJ, aarantisektionen för Den gemensamma marknadsstöd som grundar sig på externt skydd och interna stödåtgärder. Den är på så sätt jämförbar med importkvoter och tullavgifter, system som leder till överföring av medel mellan olika sektorer, utan att direkt stöd tillgrips. En stor del av utgifterna i EUGFJ:s garantisektion används inte anses jämförbara med för detta slags stödsystem och kan därför utgifter till stöd. Det är dessutom inte särskilt meningsfullt att fördela utgifterna på de olika medlemsstaterna i detta fall, därför att den som slutligen gynnas av dem kanske inte alls befinner sig i den medlemsstat som utgiften ursprungligen härrör från. Omkring 3 5% av utgifterna beviljas i form av prisersättningsstöd som betalas till dem som tillverkar och förädlar produkterna. EUGFJ, utvecklingssektionen Verksamheten inom EUGFJ:s utvecklingssektion indelas i direkta åtgärder och indirekta åtgärder. Direkta åtgärder är t ex stöd till offentliga och privata investeringsprogram. Under de senaste åren har de direkta åtgärderna utgjort ungefär hälften investeringsprojekt eller investerare för 76 budget. Indirekta utvecklingssektionens av på gemenskapens initiativ och med ekonomiskt stöd från gemenskapen men de genomförs av medlemsstaterna. Detta innebär att utgifterna i de flesta I allmänhet kan de fall hör hemma under betraktas som sociostrukturella åtgärder för förtidspensioner jordbrukare), stödåtgärder till förmån för mindre gynnade områden eller investeringsstöd till vissa lantbruk. rubriken nationellt stöd. (t ex åtgärder vidtas FFU Strukturstöd för fiskenäringen beviljades för första gången redan 1 9 7 1, togs beslut om att använda medel ur the Europeiska det år då det utvecklings- (EUGFJ), för och tillverkning och modernisering av utvecklingssektionen, fiskefartyg för kust- och högsjöfart samt förädling och marknadsföring av fisk. År 1978 ersattes de ursprungliga reglerna med ett antal tillfälliga åtgärder som skulle vidtas årligen och omfatta ett bredare område, bland till omstrukturering av kustflottan och utveckling av annat stöd havsbruket. för att stödja garantifonden jordbruket År 1983 infördes ett system med fleråriga program. Det grundade sig på bestämmelser enligt vilka stöd kunde beviljas för omstrukturering av industrin och omställning av fiskerinäringen. Då det visade sig att dessa åtgärder behövde intensifieras, antogs år 1986 omfattande bestämmelser inom om strukturåtgärder ramen för ett och samma regelverk. till förmån för fiskeflottan och havsodlingen som främja förädlingen bestämmelser till syftar fiskeprodukter och att De marknadsföringen av har ett annat ursprung. De utarbetades i samband med utvecklingen av strukturpolitiken för förädling och marknadsföring innefattades bestämmelserna om stöd till förädling och marknadsföring av produkter av båda slagen i en och samma förordning. För att säkerställa att de speciella behoven inom fiskesektorn skulle beaktas gjordes 1989 en uppdelning av bestämmelserna. Sedan dess har stöd till förädling och marknadsföring av fiskeprodukter omfattats av egna regler, som integrerats i gemenskapens strukturfondspolitik. jordbruksprodukter. Länge av fiskepolitiken, den År 1993 omarbetades den gemensamma fiskepolitikens struktur varvid tre viktiga förändringar infördes. Genom dessa förbättrades samordningen av indelning som skilt den de olika delarna av verksamhet gemensamma avskaffades och hänsyn togs till förändringar som påverkat denna sektor. Strukturåtgärderna i gemenskapens system med strukturfonderna när dessa reformerades 1993. Slutligen omorganiserades de olika tillgängliga medlen i en enda fond som går under benämningen Fonden för fiskets utveckling (FFU). från gemenskapens övriga i den gemensamma fiskepolitiken fiskepolitiken integrerades Socialfonden Syftet med socialfonden är att förbättra möjligheterna till sysselsättning för ungdomar (under 25 år) och för andra grupper som anses stå i behov av stöd (långvarigt arbetslösa, funktionshindrade, migrerande arbetstagare 77 och andra socialt missgynnade grupper). Fonden bidrar därför till finansieringen av verksamhet som bedrivs i offentlig eller privat regi inom följande områden: förebyggande av långvarig arbetslöshet, yrkesutbildning, teknisk rådgivning som syftar till att skapa arbetstillfällen, underlättande arbetstagares förändringar och förändringar i produktionssystemet. anpassning av till industriella från Alla ansökningar om bistånd görs genom medlemsstaternas förmedling. Pengar på utbetalas branschövergripande basis, varför en extrapolering som skulle motsvara inte är stödbegreppet såsom det definieras i artikel 92 i EG-fördraget möjlig. socialfonden branschvis utan inte Regionalfonden Syftet med Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) är att minska obalanserna till mottagare i följande områden: inom gemenskapen genom att ge finansiellt stöd regioner som utvecklas långsammare (mål 1), industriregioner på tillbakagång (mål 2), sårbara landsbygdsområden (mål 5b). Detta stöd riktas framför allt till infrastrukturen, mänskliga resurser och investeringar i produktionen. från ERUF i allmänhet Då stöd inte betalas ut branschvis utan på branschövergripande basis, är det inte alltid möjligt att avgöra vilken del av utgifterna som motsvarar begreppet statligt stöd enligt artikel 92 i EG- fördraget. I stället har därför uppgifter som hänför sig till industrin och tjänstesektorn samt den ekonomiska utvecklingen använts, och de uppgifter som erhållits på detta sätt ger endast en ungefärlig uppfattning om omfattningen av stöd från ERUF. om principen Finansieringsorganet för sammanhållning - sammanhållningsfonden Sedan i Maastrichtfördraget har Europeiska rådets möte i Edinburgh ytterligare beslutat om instrument genom vilket finansiellt gemenskapsstöd skall ges till de medlemsstater som utsågs till mottagare av stöd år 1993, i avvaktan på att fördraget skall träda i kraft varvid det blir möjligt att upprätta sammanhållningsfonden. införande av ett provisoriskt sammanhållningsfonden infördes Kommissionen antog förordning enligt vilken ett finansieringsorgan för sammanhållning upprättas med stöd av artikel 235 i EG-fördraget. Denna förordning antogs sedan av rådet den 30 april 1993 och dess giltighetstid förlängdes till utgången av 1994. förslaget till en Sammanhållningsfonden upprättades genom artikel 130d i EG-fördraget, ändrad genom Maastrichtfördraget. Upprättandet fond i den solidaritetspolitik som representerar ytterligare ett steg av denna framåt 78 huvudsakligen inleddes genom strukturfonderna. Denna fond ger sitt eget specifika och kompletterande bidrag till stödverksamheten i och med att upprättandet av i huvudsak grundar sig på behov som kan härledas ur visionen om en ekonomisk och monetär union (som redan nu är på väg att bli verklighet). Ända från början har fonden skapat sig en egen identitet med utgångspunkt i tre huvudprinciper. fonden första är tillämpningsområdet begränsat: i protokollet om För det ekonomisk att det sammanhållningsfonden skall "ge finansiella bidrag från gemenskapen till. medlemsstater vilkas BNP per capita är lägre än 9 0% av genomsnittet i gemenskapen". sammanhållning social sägs och För det andra begränsas biståndet till delfinansiering av projekt som gäller miljön och transeuropeiska nätverk. För det tredje ges ur fonden, till följd av kopplingen till den ekonomiska och monetära unionen, bistånd till medlemsstater som har tagit fram ett program som uppfyller de villkor som ställs i fråga om underskott i den offentliga sektorns finanser, enligt artikel 104c. för sammanhållning och Finansieringsorganet 1994) sammanhållningsfonden bidrog även till att nå målet att åstadkomma sammanhållning inom gemenskapen. Med tanke på att största delen av de krediter som varit tillgängliga emellertid har använts för projekt som gällt infrastrukturen och i produktionsanläggningar, redovisas siffrorna endast i tabell B. investeringar senare (från inte för Forskning och teknisk utveckling (inom gemenskapen (FoTU) Gemenskapens forskning bedrivs i huvudsak på två nivåer: I) II) genom samfinansieringsåtgärder med tredje parter för genomförande av FoTU-projekt och genom samordning av forskningsverksamhet i medlemsstaterna (indirekta åtgärder) vid Gemensamma forskningscentret (direkta åtgärder) (Vetenskap, förvaltar de (Transport), DG forskning och utveckling) DG XII indirekta åtgärderna enligt ramprogrammet tillsammans med DG III (Industri), DG VI (Telekommunikation, (Jordbruk), DG VII informationsmarknaden och användning av forskningsresultat), DG XIV (Fiske) och DG XVII (Energi). Enligt gemenskapens fjärde ramprogram för forskning och teknisk utveckling skall ett belopp på 13,1 miljarder ecu ur EU:s budget användas till stöd för forskning under perioden 1994-1998. Huvudparten av dessa medel till universitet och högskolor, riktas forskningscentra och industrin. Något mer än 950 miljoner ecu används för att stödja Gemensamma forskningscentret. XIII Finansiellt bistånd från EKSG Finansiellt bistånd ges av EKSG i form av lån och bidrag. Lånen kan indelas i tre huvudkategorier: industrilån, 79 omställningslån, lån till bostäder för arbetstagare. Lånen beviljas till marknadsränta. Det faktum att de finansiella institut som beviljar lånen inte är vinstdrivande kan vara en fördel för låntagaren, men denna fördel anses inte utgöra stöd i fördragens mening. I fråga om bidrag är situationen en annan. Medan räntesubventioner (för lån) normalt anses utgöra stöd, är det i fråga om andra åtgärder, bl a sociala förmåner till före detta arbetstagare inom stål- och kolbranschen, mindre troligt att de betraktas som stöd. för sunda långtidsfinansiering Europeiska investeringsbanken främja Europeiska unionens mål genom att Bankens uppgift är att investeringar. Banken tillhandahålla grundades genom Romfördraget. Aktierna innehas av medlemsstaterna och guvernörsrådet består av dessa staters finansministrar. För att stöd skall ges till projekt och program måste dessa vara genomförbara i fyra grundläggande avseenden: ekonomiskt, och finansiellt. Genom bankens egen utlåningsverksamhet och förmåga att uppmuntra annan finansiering, breddas möjligheterna till utlåning. Genom inlåningsverksamheten bidrar banken till utvecklingen av kapitalmarknader i hela unionen. Banken samarbetar hela tiden även med affärs- och banksektorn och de viktigaste internationella organisationerna på detta område. tekniskt, miljömässigt inom Europeiska investeringsfonden Europeiska investeringsfonden är ett nytt finansieringsorgan som inrättats för att bevilja garantier till stöd för investeringar på medellång och lång sikt två nyckelområden när det gäller utvecklingen av den europeiska ekonomin, nämligen transeuropeiska nätverk (TEN) och små- och medelstora företag. Fonden upprättades i juni 1994 och är ett nytt och unikt partnerskap inom vilket den Europeiska investeringsbanken och Europeiska unionen, genom kommissionen, samarbetar med bankerna och de finansiella institutionerna i medlemsstaterna. Genom kommissionens direktiv av den 15 mars 1994 gavs den status av multilateral utvecklingsbank. Fondens huvudsyfte är att få in mera privat kapital till finansieringen av infrastrukturen och att förbättra kapitalflödet till de små och medelstora företagen. Detta kommer att ske genom att mekanismer för överförande och delande av finansiellt risktagande utvecklas, och fonden kommer att lån som beviljas på koncentrera sig på att tillhandahålla garantier medellång och lång sikt från banker och andra finansiella institutioner. för Förutom prioriterade långfristiga krediter för TEN-projekt kommer den att engagera sig i privata placeringar, emission av obligationer, värdepapper för vilka säkerheten är intäkter eller tillgångar samt oprioriterade krediter. För täcka låneportföljer, kreditfaciliteter och värdepapperiserade tillgångar. finansiering av små och medelstora företag kan fonden NCI-lån (Det nva gemenskapsinstrumentet) 80 företag. Lån beviljades också Syftet med NCI-lånen var att finansiera investeringsprojekt som bidrog till en bättre konvergens i och integrering av medlemsstaternas ekonomiska politik. En stor del av medlen (cirka 60 %) användes till att finansiera projekt inom områdena energi, infrastruktur, och utveckling av små och för återuppbyggnad av medelstora av som drabbats infrastrukturen jordbävningar. Lånen förvaltades av Europeiska investeringsbanken på unionens vägnar. Räntesatserna sattes till marknadsvärde, med tillägg av en marginal för att för varje valuta. Den enda faktum att mätbara bankverksamheten bedrivs utan vinstsyfte. Denna fördel saknar betydelse i detta sammanhang. för mottagaren kunde hänföras täcka omkostnaderna inom gemenskapen i områden fördelen till det II. Statistikuppgifter 1. 2. 3. 4. I tabell A visas gemenskapens totala ekonomiska stödåtgärder under åren 1990- 1994. I tabell B visas stöd som utgetts från andra gemenskapsinstrument under åren 1990-1994. I tabellerna C1 och C2 visas för perioderna 1990-1992 och 1992-1994 totala omfattningen av gemenskapens ekonomiska stödåtgärder, den fördelad på respektive medlemsstater där detta varit möjligt. Det bör framhållas att det vore missvisande med en direkt jämförelse av omfattningen av ekonomiska stödåtgärder från gemenskapens sida som redovisas här och det nationella statliga stöd som beskrivits tidigare i denna översikt ( d vs stöd som finansierats ur staternas budgetar och fall är svårt eller genom deras skattesystem), eftersom det i gemenskapens omöjligt att bestämma det stödinslag som stödåtgärder, som till riktas direkt inte företagen. i många ingår liksom det statliga stödet i åtnjutande av Inom jordbrukssektorn skulle försök att göra jämförelser kunna leda till felaktiga slutsatser till följd av att de som gynnas av gemenskapens stödåtgärder för det mesta inte är företag. Vad gäller jämförelser mellan de olika medlemsstaterna kommer alla näringsidkare inom Europeiska fördelarna av gemenskapens stödåtgärder, unionen oberoende eller jämförelser mellan gemenskapens interventionsköp). Vad åter gäller utgifter och nationella utgifter påverkas unionens utgifter kraftigt av skillnaderna mellan fluktuerande världsmarknadspriser och gemenskapens priser för jordbruksprodukter, vilket inte är fallet med största delen av de nationella utgifterna. exportbidrag uppstått utgiften (t. ex. var av 5. Mera detaljerade uppgifter om gemenskapens tekniska bilagan. fonder återfinns i den 81 6. Mera detaljerade uppgifter om gemenskapens återfinns i följande publikationer: fonder och instrument - Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling: Årsrapport 1995. ISBN 92-827-6924-0. - The Structural Funds in 1994, 6th Annual Report. ISBN 92-827-5727-7. (Svensk sammanfattning: Årsrapport nr 6 om strukturfonderna 1994. ) - Första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning 1996. ISBN 92-827-8883-0. - Cohesion financial instrument; Cohesion Fund: Combined Report. ISBN 92-827-5739-0. - Annual Report: Cohesion Financial Instrument 1993/1994. ISBN 92-77- 84777-8. - ECSC Financial report 1994. ISBN 92-827-4625-9. - Trans-European Networks Report. ISBN 92-826-8995-6. - The Twenty fourth Financial Report concerning the European Agricultural Guidance and Guarantee Funds-Guarantee Section. 1994. ISBN 92-77- 94440-4. tjugofjärde av EUGFJ:s ekonomiska redogörelse. ISBN 92-77-94445-5. ) garantisektions (Sammandrag - Årsredovisning 1995: Europeiska Investeringsbanken. ISBN 92-827-6309- 9. 82 Tabell A Gemenskapens utgifter per år 1990 1991 1992 1993 1994 Miljoner ecu EUGFJ, garantisektionen-jordbruk 2 6 5 0 3 ,3 3 1 8 2 4 ,8 3 2 0 0 5 ,4 3 4 4 9 6 ,3 3 2 8 3 1 ,4 EUGFJ, utvecklingssektionen-jordbruk 1973,9 2408,1 2 8 7 4 ,4 3 0 9 2 ,4 3335,4 EUGFJ, garantisektionen-fiske EUGFJ, utvecklingsssektionen-fiske/EFFG-FFU (fr o m 1994) SOCIALFONDEN REGIONALFONDEN (1) 23,6 2 2 6 ,6 26,2 32,1 3 2 ,4 35,5 2 9 4 ,0 358,4 4 0 1 ,8 391,0 3 5 0 4 ,2 4 7 8 5 ,8 5894,2 6 3 0 6 ,8 5826,8 7 7 6 ,0 1152,0 1374,0 1 6 3 5 ,0 1803,0 SAMMANHÅLLNINGSFONDEN - - - 1 5 6 5 ,0 1853,0 | EG:s RAMPROGRAM FÖR FoTU EKSG-garantier Omlokalisering, art. 56. 2 b Stål, sociala åtgärder, art. 56. 2 b Kol, sociala åtgärder, art. 56. 2 b Forskning, art. 55 Räntelättnader, art. 54/56 1602,0 1567,0 2 3 9 1 ,0 2 0 9 4 ,0 2019,0 I 184,0 4 5 ,2 40,0 93,9 82,2 166,1 20,0 35,7 128,1 104,5 154,8 46,2 50,0 120,2 106,0 182,4 6 0 ,0 50,0 124,6 114,3 157,0 86,0 40,0 52,0 51,5 SUMMA 3 5 0 5 4 ,9 4 2 5 1 2 ,3 4 5 4 0 6 ,7 5 0 1 5 5 ,0 4 8 4 8 1 ,6 [1) den del som ungefär motsvarar stödbegreppet enligt artikel 92 i EG-fördraget 83 Tabell B Andra gemenskapsinstrument EKSG (nya lån som beviljats) Europeiska investeringsbanken* Europeiska investeringsfonden** NCI (nya lån som beviljats) Finansiering tillhandahållen inom EU * ** Godkända garantier KÄLLOR: Årsredovisningar 1990 1991 1992 1993 993,8 12526,3 - 23,6 1382,2 14398,8 - 39,2 1486,2 16066,0 918,3 17672,6 " ~ - - Million ECU 1994 673,4 17656,0 643,0 I | 84 Tabell C1 Gemenskapens genomsnittliga utgifter per år, fördelade på medlemsstater (1990-1992) EUGFJ garantisektionen EUGFJ utveckl. - sektionen EUGFJ garanti sektionen Fiske EUGFJ utv. Fiske och EFFG-FFU SOCIAL FONDEN REGIONAL FONDEN S A M M A N- HÅLLN. - FONDEN (from 1993) EG:s ram program för FoTU* EKSG- GARAN- TIER* BELGIEN DANMARK TYSKLAND GREKLAND SPANIEN FRANKRIKE IRLAND ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA PORTUGAL FÖRENADE KUNGARIKET 1227,1 1161,2 4 8 1 1 ,4 2 1 1 9 ,8 2 9 9 0 ,4 6 1 3 0 ,1 1604,5 4 8 3 9 ,2 3,1 2628,9 317,5 2 2 7 8 ,0 22,6 18,6 2 0 6 ,5 2 8 5 ,9 4 5 8 ,6 4 3 5 ,2 161,6 2 9 4 ,4 5,7 16,1 2 4 4 ,6 100,6 0,2 1,4 0,8 0,7 10,5 8,0 1,4 1,6 - 0,1 1,0 1,6 2,5 129,8 16,3 18,7 21,2 86,1 27,5 42,9 537,2 395,7 8 6 7 ,8 5 9 0 ,4 9,2 3 4 7 ,7 47,7 522,4 - 2,9 9,2 109,7 44,4 4 4 8 ,2 10,3 7 3 3 ,4 33,7 9,0 219,0 67,7 197,7 90,3 109,0 129,0 4,3 5,7 171,7 63,7 I SUMMA 30111,2 2 2 5 0 ,4 27,3 293,1 4728,1 1100,8 Det är inte möjligt att fördela beioppen på de oiika medlemsstaterna 85 Million ECU SUMMA 1415,9 1 2 4 9 ,4 5 7 9 3 ,6 2 8 9 1 ,0 4 6 1 1 ,1 7 2 8 1 ,5 2 2 3 3 ,4 5 8 3 4 ,3 16 2 7 6 9 ,7 1 2 2 7 ,4 3 1 8 7 ,6 1853,0 4 5 9 ,0 2312,0 I 1853,0 4 5 9 ,0 4 0 8 2 2 ,9 I Tabell C2 Gemenskapens genomsnittliga utgifter per år, fördelade på medlemsstater (1992-1994) EUGFJ garanti sektionen EUGFJ utveckl. sektionen EUGFJ garantisekt /fiske EUGFJ utv. Fiske och FFG-FFU SOCIAL FONDEN REGIONAL FONDEN S A M M A N H. FONDEN** (& instrumentet) EG:s ram program för FoTU* EKSG- GARANTIE R* BELGIEN DANMARK TYSKLAND GREKLAND SPANIEN 1278,7 1257,1 35,8 28,7 4 9 7 9 ,7 434,2 2522,5 4011,5 353,8 530,4 FRANKRIKE 7680,5 602,5 IRLAND ITALIEN 1513,9 179,5 4 4 6 9 ,0 421,3 LUXEMBURG 6,9 NEDERLÄNDERNA 2207,5 PORTUGAL FÖRENADE KUNGARIKET Tekniskt bistånd 519,2 2664,7 8,4 24,5 371,4 110,2 0,2 3,4 0,9 0,9 10,7 10,1 2,2 1,1 - 0,1 1,8 1,8 4,6 154,7 29,6 54,3 16,3 798,5 36,1 461,2 127,1 1146,7 31,9 665,6 7,8 307,0 52,1 886,6 - 5,0 7,9 163,5 50,3 597,9 20,0 768,3 30,0 6,5 304,4 131,9 273,7 145,6 120,6 181,1 3,9 12,9 279,3 113,9 306,3 936,4 154,8 309,0 0,8 Million EC SUMMA 1 504,( 1379,6 6534,C 3812,7 7036,£ 9136,2 2285,? 6011,2 24,2 2416,4 2128,£ 3678,S 0,8 SUMMA 33111,2 3100,7 33,2 383,7 6009,3 1603,8 1707,3 2168,0 465,0 48582,2 2168,0 465,0 2633,C Det är inte möjligt att fördela beloppen på de olika medlemsstaterna (**) Endast 1993-1994. £ ISSN 1024-4506 KOM(97) 170 slutlig DOKUMENT SV 01 08 10 09 Katalognummer : CB-CO-97-162-SV-C ISBN 92-78-18765-8 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 1,-2985 Luxemburg <?>