eurovoc_concepts:
air transport
airport
charges for use of infrastructure
liberalisation of the market
provision of services

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 04. 1997 KOM(97) 154 lopull. 97/0127 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI lentoasemamaksuista (komission esittämä) I. Johdanto PERUSTELUT 1. Neuvoston heinäkuussa 1992 vahvistama kolmas ilmailualan paketti1 on viimeinen vaihe alan vapauttamisessa osana yhtenäismarkkinoiden vapauttamista. Markkinoiden uusi järjestely edellyttää, että lentoliikenteen oheistoiminnot, kuten maahuolintapalvelut, tietokonepohjaiset paikanvarausjärjestelmät, lennonjohto ja lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen vastaavat yhtenäismarkkinoiden vaatimuksia. Myös lentoasemamaksujen on oltava näiden vaatimusten mukaisia. Vapauttamisesta aiheutuu tarve hallinnoida lentoasemia järkevästi. Yhä useammin yhdistetäänkin infrastruktuurinhallintatehtävä kaupallisempaan lähestymistapaan. Myös lentoasemien omistussuhteet ja johtamistavat vaihtelevat. Vaikka lentoasemilla voidaan suorittaa erilaista toimintaa, on niiden kuitenkin ennen kaikkea hoidettava ilma-alusten ja niiden matkustajien vastaanottoa ja palvelua koskeva tehtävänsä. Luonnostaan monopoliasemassa olevat lentoasemat, jotka hoitavat tätä tehtävää, jota markkinoiden säännöt eivät koske, eivät voi määrittää mielivaltaisesti tehtävän suorittamisesta perittäviä maksuja. 2. Yhteisössä tehdystä lentoasemamaksuja koskevasta selvityksestä käy ilmi, että vaikka tehdyt tarpeiden mukaan lentoasemien erilaiset investoinnit otettaisiin huomioon, lukuisilla lentoasemilla: tilanteet ja kunkin lentoaseman • lentoasemamaksujen taso on suhteettoman korkea, kun sitä verrataan käyttäjille tarjottujen tilojen, laitteiden ja palveluiden todellisiin kustannuksiin kotimaanlentojen ja ulkomaanlentojen maksut poikkeavat toisitaan huomattavasti. Yhteisön sisäiset lennot luetaan ulkomaanlentoihin. Kotimaanlennolta peritty maksu voi vaihdella 30 prosentista 90 prosenttiin vastaavalta yhteisön sisäiseltä lennolta perittyyn maksuun verrattuna. maksujärjestelmät vaikuttavat usein hyvin teknisiltä ja monimutkaisilta eivätkä käyttäjät aina saa tietoa laskentatavoista ja -perusteista. Silloinkin kuin tietoa on saatavissa, se on usein riittämätöntä. • käyttäjät eivät saa tietoa lentoasemaa koskevista tulevista investoinneista ja niiden vaikutuksesta lentoasemamaksujen tasoon. • samanlaisilta ilma-aluksilta perityt maksut vaihtelevat huomattavasti. Esimerkkinä voidaan mainita, että yhteisön sisäisellä lennolla noin sataa matkustajaa kuljettavasta A320-koneesta perittävät maksut vaihtelevat 800 ecusta 2 500 ecuun. Nämä vaihtelut osoittavat, että lentoasemamaksut eivät useinkaan vastaa lentoaseman käyttäjilleen tarjoamien laitteiden tai palvelujen aiheuttamia todellisia kustannuksia. Vaihtelut vaikuttavat liian suurilta, jotta ne heijastaisivat vain paikallista taloudellista tilannetta tai lentoaseman suorittamia investointeja. tilojen, 1 Neuvoston asetukset (EYVL 24. 8. 1992) (ETY) N:o 2407/92, 2408/92, 2410/92 ja 2411/92, annettu 23. 7. 1992 • maksutasoa määriteltäessä ei kuulla käyttäjiä 3. Yhtenäismarkkinoiden toteutuminen lentoliikennettä harjoitetaan edellyttää, oikeudenmukaisin ja kohtuullisin markkinaehdoin. Keskenään samanlaista yhteisön sisäistä lentoliikennettä olisi siis kohdeltava samalla tavoin ja käyttäjiltä perittävät maksut olisi suhteutettava käytettyjen tilojen, laitteiden ja palvelujen kustannuksiin. että Lentoasemien olisi myös annettava käyttäjille tietoa maksuperusteista avoimuuden lisäämiseksi. Säännöllinen lisäisi avoimuutta, ja käyttäjät voisivat ratkaista erimielisyyksiä. ja neuvottelujen avulla ja käyttäjien välillä lentoasemien tiedonvaihto lentoasemat 4. Nämä edellytykset vastaavat periaatteita, jotka Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) on 1944 kauttakulusta kansainvälisessä lentoliikenteessä tehdyn sopimuksen 15 artiklassa sekä lentoasema maksuja käsittelevän neuvoston julistuksessa (ICAO:n asiakirja 9082) ja jotka sisältyvät lentoasemien taloudenhoitoa koskevaan käsikirjaan (ICAO:n asiakirja 9562). esittänyt Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 5. On tärkeää, että lentoliikenteessä otetaan huomioon "kestävän liikkuvuuden" periaate ja ympäristönsuojelu. 6. Maksujärjestelmien olisi annettava lentoasemille mahdollisuus käyttää kapasiteettiaan lentoasemien lentoliikenteen ympäristövaikutuksia etenkin tehokkaasti ja rajoittaa läheisyydessä. 7. Näistä syistä liikenteen pääosasto lentoasemamaksuja koskevan kuulemisasiakirjan. Siinä arvioidaan unionin lentoasemien tilannetta ja ehdotetaan yhteisön sääntelyä, joka perustuu seuraaviin kolmeen periaatteeseen: kustannus vastaavuus, avoimuus ja syrjimättömyys, jotta käyttäjille sekä lentoasemien omistajille ja ylläpitäjille voitaisiin taata oikeudenmukaiset ja kohtuulliset markkinaehdot. laatinut on Kuulemisasiakirja on lähetetty eri eturyhmille - lentoasemille, liikenteenharjoittajille, työntekijöille ja matkustajille, jäsenvaltioiden paikallisille, alueellisille ja keskushallinnon viranomaisille siviili-ilmailu järjestöille. sekä ympäristönsuojelujärjestöille ja kansainvälisille Kansalliset asiantuntijat ovat voineet esittää mielipiteensä myös Euroopan siviili- ilmailukonferenssin (ECAC) maksuja käsittelevässä työryhmässä. 8. Suurin osa kuulemisasiakirjan saaneista eturyhmistä on vastannut siihen. Vastausprosentti oli noin 67. Tämän lisäksi kansalliset lentoliikenteen ja liikenteenharjoittajien järjestöt ovat antaneet lausuntoja pyytämättä. Näiden vastausten perusteella komissio on laatinut lentoasemamaksuista kokonaiskuvan ja tehnyt joitakin päätelmiä Euroopan unionin tulevia aloitteita varten. H. Yhteisössä tällä hetkellä vallitseva tilanne a. Lentoasemamaksut 9. Lentoasemamaksuilla katetaan lentoaseman tarjoamien tilojen, laitteiden ja palvelujen kustannukset ja ne ovat lentoasemille merkittävä tulonlähde. Lentoasemamaksut (matkustajamaksut ja laskeutumismaksut) on pidettävä erillään kansallisten viranomaisten kantamista lentokenttäveroista tai ympäristöveroista, jotka eivät ole lentoasemien tuloa, vaikka lentoasemat yleensä kantavat maksut valtiolle. Käytöstä ja vuokrauksesta kerättävät maksut tuovat lentoasemille lisätuloja ja niitä on tarkasteltava sellaisina sekoittamatta niitä lentoasemamaksuihin. 10. Lentoasemamaksut määritetään ja kerätään yleensä lentoaseman maksujärjestelmän periaatteiden ja määräytymisperusteiden mukaisesti. Useimmissa tapauksissa kansalliset viranomaiset tekevät maksujärjestelmää koskevia päätöksiä ja valvovat sitä. 11. Maksujärjestelmät toimivat liikkeenjohdon välineenä. Maksujen avulla lentoasemat voivat paitsi pyrkiä parantamaan lentoaseman infrastruktuurin käyttöä niin myös vähentämään lentoliikenteen ympäristövaikutuksia. b. Maksujärjestelmät 12. Lentoasemien maksujärjestelmät vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta riippuen ja toisinaan jopa jäsenvaltion sisällä. Niissä on kuitenkin joitakin yhteisiä tekijöitä, kuten niiden tilojen, laitteiden ja palveluiden kuvaus, joista maksu peritään, maksuperusteet ja laskentatapa. Maksujärjestelmien muuttamista koskevat päätöksentekomenettelyt perintämekanismit ovat myös olennainen osa maksujärjestelmiä. ja maksujen Maksujärjestelmät sisältävät laajan valikoiman maksuja, jotka liittyvät lentoaseman tarjoamiin laitteisiin ja palveluihin. Näitä ovat laskeutumis- ja opastuslaitteet, varastointiin ja polttoainetäydennykseen liittyvät laitteet sekä lentokoneita, matkustajia ja rahtia koskevat palvelut. Lentoasemamaksujen käyttö ei ole yhtenäistä, koska ne eivät aina koske täsmälleen samanlaisia laitteita ja palveluja. 13. Lentoasemamaksut perustuvat useisiin tekijöihin, jotka vaihtelevat maksujärjestelmästä riippuen. Joitakin määräytymisperusteita käytetään kuitenkin yleisesti. Tällaisia ovat • • lennon lähtö- ja määräasema, mihin liittyy kotimaan- ja ulkomaanlentojen erilaiset laskeutumis-, matkustaja-ja opastusmaksut, laskeutumis- ja pysäköintimaksuissa lentoonlähtömassa, ilma-aluksen massa, usein suurin sallittu • meluun tällaisia maksuja ei ole, melupäästöihin perustuvissa laskeutumismaksuissa aluksen meluluokitus, liittyvissä maksuissa, ja jos ilma-aluksen • pysäköintimaksuissa pysäköinnin kesto, joka toisinaan lasketaan lentoaikataulun perusteella, • matkustajamaksuissa matkustajamäärä, matkustajien ikä ja toisinaan lentomatka, • rahtimaksuissa kuormatun tai puretun rahdin määrä. Jotkut näistä määräytymisperusteista ovat syrjiviä, kuten lennon lähtö- ja määräasema. 14. Lentoasemien maksujärjestelmissä on toisinaan mahdollista vaihdella joidenkin maksujen tasoa. Useimmissa jäsenvaltioissa tiettyihin matkustajaryhmiin, kuten kauttakulku- matkustajiin tai esimerkiksi lapsiin, sovelletaan alempia matkustajamaksuja. 15. Lentoasemamaksujärjestelmissä on usein mahdollista vapauttaa tietyt käyttäjät joistakin tai kaikista maksuista. Lisäksi tiettyyn meluluokitukseen kuuluvat ilma-alukset, sotilasilma-alukset, valtion päämiesten kuljettamiseen käytettävät alukset, humanitäärisissä tehtävissä käytettävät ilma-alukset, siviili-ilmailusta vastaavien ohjaamat alukset, alukset, jotka joutuvat lennot, koelennot ja palaamaan lentolupakirjan saamiseksi lennot vapautetaan usein maksuista. lähtöasemalle, viranomaisten käskystä tapahtuvat tai uusimiseksi suoritettavat Tällaiset kauttakulkumatkustajia, lapsia ja miehistön jäseniä. vapautukset koskea myös voivat joitakin matkustajia, kuten 16. Maksujen taso vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta riippuen ja usein jopa saman jäsenvaltioiden eri lentoasemien välillä. toteutetut On syytä kysyä, riittävätkö valuuttakurssivaihtelut, erot jäsenvaltioiden palkkatasossa, lentoasemilla ja ja palvelujen ympäristöystävällisyys, kustannuksissa, joiden vaihteluväli ulkomaanliikenteessä on 1—18 ja kotimaanliikenteessä 1-9. selittämään erot näiden tekijät, kuten kysyntä sekä muut investoinnit laitteiden tilojen, 17. Laskeutumis- ja matkustajamaksuissa on huomattavia eroja lennon lähtö- ja määräpaikan mukaan. Useimmissa tapauksissa ulkomaanlentojen, joihin unionin sisäiset lennot luetaan, maksut ovat selvästi korkeampia kuin kotimaanlentojen. c. Tietojen vaihto ja kuuleminen lentoasemien ja käyttäjien välillä 18. Vaikka joidenkin jäsenvaltioiden lentoasemien maksujärjestelmissä määrätään tietojen vaihdosta lentoasemien ja käyttäjien välillä, tietoa annetaan usein vain joillekin käyttäjille. Useimmissa tapauksissa tiedot eivät myöskään ole riittävän yksityiskohtaisia eivätkä selkeitä. Tiedon puutteen vuoksi käyttäjien on vaikeaa todeta kustannusten ja maksujen välinen yhteys sekä mahdollinen erilainen kohtelu. Säännöllisen tietojen vaihdon puuttuessa lentoasemien on myös vaikeaa suunnitella tulevia investointejaan liikennemäärien perusteella. 19. Joissakin suunnittelujärjestelmissä hyödynnetään lentoasemien ja niiden käyttäjien välistä kuulemismenettelyä. Menettelyt vaihtelevat tapauksissa käyttäjien kuuleminen on pakollista, jos maksuja halutaan muuttaa tai ottaa käyttöön uusi maksu taikka muuttaa maksujärjestelmää. Usein kuullaan vain joitakin käyttäjiä. jäsenvaltioittain. Joissakin Tämä merkitsee sitä, että käyttäjien on vaikeaa tuoda näkemyksiään esiin, kun maksuja odottamatta korotetaan huomattavasti tai otetaan käyttöön uusi maksu taikka muutetaan maksujärjestelmää. i n. Yhteisön sääntely a. Tavoitteet 20. Komissio teki vuonna 1990 ehdotuksen asetukseksi lentoasemien ja niiden käyttäjien lentoasemamaksujen määräytymisperusteista2. välisestä kuulemismenettelystä sekä Neuvosto ei ole hyväksynyt ehdotusta. Sisämarkkinoiden toteuduttua 1 päivänä tammikuuta 1993 ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä marraskuuta 1993 ehdotus ei enää vastaa tämänhetkisiä vaatimuksia. joiden on pyrittävä 21. Ilmailualan vapauttaminen on lisäksi tuonut vähitellen esiin tarpeen huolehtia yhteisön järkevästä hyödyntämisestä. Lentoasemia pidetään yhä enemmän lentoasemien liikeyrityksinä, tavoitteenaan infrastruktuurinsa ja voimavarojensa optimaalista hallintaa. Tämä voi toteutua ainoastaan sellaisen sääntelyn avulla, jolla kaikille. käyttäjille taataan samanlainen kohtelu ja jossa lentoasemilla, etenkin lentoasemamaksuja eri aikoina sääntelevän ja suunnittelevan lentoaseman järjestelmän avulla, on mahdollisuus mukauttaa maksujärjestelmänsä hyvän hallinnon tarpeisiin ja ympäristönsuojelun vaatimuksiin. ja pidettävä tehokkuuteen KOM(90) 100 lopull. , 22. 5. 1990 todennut Komissio on tällaisen sääntelyn välttämättömyyden kesäkuussa 1994 tiedonannossaan "Kohti Euroopan siviili-ilmailun parempaa tulevaisuutta"3. Myös neuvosto on tilanteesta antamassaan päätös lauselmassa4, että lentoasemien infrastruktuurin optimaalinen käyttö vahvistaa osaltaan Euroopan ilmailualan kilpailukykyä. todennut Euroopan siviili-ilmailun 22. Tällaisen sääntelyn olisi myös oltava sopusoinnussa yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehityksestä annetun komission valkoisen kirjan5 kanssa järjestelmän tehokkuuden sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden takaamiseksi. Lentoasemien tehokas toiminta samoin kuin käyttäjien yhtäläinen kohtelu ovat tällaisen sääntelyn tärkeimpiä tavoitteita. b. Keinot 23. Maksujärjestelmien ja lentoasemaksujen erot eivät aina ole ristiriidassa yhteisön sääntelyn tavoitteiden kanssa. Jäsenvaltioiden nykyisten määräysten yhdenmukaistaminen olisi käytännössä mahdotonta toteuttaa eikä se ole välttämätöntä tavoitteiden saavuttamisen ilmaistaan kaikissa kannalta. Sääntelyssä on rajoituttava yleisperiaatteisiin, jäsenvaltioissa sovellettavat perussäännökset. joilla tietyt On kuitenkin välttämätöntä, että vaatimukset, joilla voidaan taata, että lentoasemamaksuilla ei syrjitä ketään, että ne vastaavat lentoasemalle aiheutuvia kustannuksia ja että käyttäjät saavat niistä tietoa. lentoasemien maksujärjestelmät täyttävät Nämä vaatimukset edellyttävät kolmen periaatteen, syrjimättömyyden, kustannus vastaavuuden ja avoimuuden periaatteen, käyttöönottoa. 24. Nämä periaatteet ovat yhteisön sääntelyn tärkeimpiä tekijöitä ja niitä sovellettaessa olisi otettava huomioon tietty joustavuus, jota lentoasemien kapasiteetin järkevän hallinnan tavoitteet, ympäristöystävällisyys sekä taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus edellyttävät. 25. Vaikka syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteita voitaisiinkin soveltaa kaikkiin yhteisön lentoasemiin ja kaikenlaiseen liikenteeseen, kustannusvastaavuutta on vaikeaa soveltaa pienillä lentoasemilla. Jotta useimmat unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta erittäin tärkeistä pienistä lentoasemista voisivat toimia moitteettomasti, niiden on saatava säännöllisesti huomattavaa tukea valtiolta ja paikallisilta yhteisöiltä ja joissain tukea myös suurilta tapauksissa lentoasemilta. Muuten ne joutuisivat perimään liian korkeita maksuja. Toisaalta pienillä lentoasemilla toimivien liikenteen harjoittajien määrä on hyvin pieni ja ne voivat olla päivittäin yhteydessä hallintoelimiin. Pienimmillä lentoasemilla yhteisön toimenpiteet eivät näin ollen ole perusteltuja. taloudellista 3 KOM(94) 218 lopull. , 1. 6. 1994 4 Neuvoston päätöslauselma, annettu 24 päivänä lokakuuta 1994 (EYVL N:o C 309, 5. 11. 1994, s. 2) 5 Yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehitys - Laaja-alainen lähestymistapa kestävää liikkuvuutta koskevan yhteisön kehyksen luomiseksi [KOM(92) 4941, 2. 12. 1992 c. Periaatteet Syrjimättömyysperiaate 26. Sisämarkkinoiden toteutumiseksi on välttämätöntä poistaa lentojen erilainen kohtelu yhteisön sisällä, koska se on ristiriidassa sisämarkkinoiden periaatteiden kanssa. Maksujärjestelmissä ei myöskään saisi tehdä eroa sellaisten lentojen välillä, joissa ilma- aluksen tyyppi ja ominaisuudet, lentomatka ja/tai hallinto- ja tullimuodollisuudet vastaavat toisiaan. 27. Yhteisön sisäisten lentojen erilainen kohtelu ei ole perusteltua, jos se ei perustu tapauksissa tarjottujen lentoasemien hallinnon on pystyttävä osoittamaan merkittävä ero kustannuksissa. laitteiden ja palveluiden kustannuksiin. Tällaisissa tilojen, 28. Syrjimättömyysperiaatteen ei pitäisi vaikuttaa lentoasemamaksujen kokonaistuottoon. Koska useimmilla lentoasemilla kotimaanlentojen ja muiden lentojen kohtelu poikkeaa tällä hetkellä merkittävästi tapauksissa toisistaan, vaarana on, että kotimaanliikennettä harjoittavien maksut nousevat merkittävästi. joissakin Kustannusvastaavuusperiaate 29. Koska lentoasemien hallinto on monopoliasemassa tarjotessaan palveluja, joista peritään lentoasemamaksuja, maksujärjestelmien on oltava sellaisia, että lentoasemamaksut ja niistä palveluista aiheutuvat kustannukset, joita lentoasemamaksuilla on tarkoitus kattaa, ovat suhteessa toisiinsa. Kustannusvastaavuusperiaate on sopusoinnussa olemassa olevan yhteisön lainsäädännön, erityisesti perustamissopimuksen määräävää asemaa koskevan 86 artiklan sekä 90 artiklan kanssa sekä Chicagon sopimuksen määräysten ja ICAO:n suositusten kanssa. 30. Kustannusvastaavuus tarkoittaa sitä, että lentoasemien maksujärjestelmissä maksujen taso on kohtuullisessa suhteessa lentoaseman tai lentoasemajärjestelmän tarjoamien tilojen, laitteiden ja palvelujen kustannusten kanssa. Sijoitetun pääoman tuotto, poistot sekä kapasiteetin tehokas käyttö otetaan tässä huomioon. Kustannusvastaavuudessa on kyse myös siitä, että käyttäjien ei tarvitse maksaa laitteista tai palveluista, joita he eivät käytä. 31. Kustannusvastaavuusperiaatteen tiukka soveltaminen on mahdotonta toteuttaa etenkin lentokentillä, joissa on useita terminaaleja, jotka on voitu rakentaa eri aikoina ja joita käytetään ja joista tehdään poistoja eri tavoin. Lentoaseman jokaisen yksittäisen laitteen käytön hinnoittelu erikseen aiheuttaa myös ongelmia ja haittaa tilojen, laitteiden tehokasta ja järkevää hallintoa. Jos hallintoelin ei voi hyödyntää olemassa olevaa kapasiteettia täysimääräisesti, siitä aiheutuu käyttäjille välittömästi lisäkustannuksia. Kustannusvastaavuus on lentoasemamaksut kattavat rahoitettavien tilojen, kokonaiskustannukset. toteutettava näin ollen kokonaisvaltaisesti siten, että laitteiden ja palveluiden käytön 32. Jotta kapasiteettia voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, hallintoelimen voi olla tarpeen hallita samaan ryhmään kuuluvia lentoasemia yhtenä kokonaisuutena. Jos kaikilla samaan lentoasemilla on samansuuruiset maksut, vältetään kapasiteetin käyttöä koskevat ongelmat ja sellaisten käyttäjien syrjintä, jotka eivät voi valita käyttämäänsä lentoasemaa. lentoasemaryhmään kuuluvilla terminaaleilla ja Lisäksi tietyt jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön yhden ainoan lentoasemaverkon hallintajärjestelmän, joka kattaa koko maan tai osan siitä. Suurin osa tähän verkkoon lentoasemista voi kattaa kustannuksensa ainoastaan valtion, kuuluvista pienistä paikallisten ja alueellisten yhteisöjen suuremmilta tai, lentoasemilta saamallaan taloudellisella tuella. Useimmiten tällaisen taloudellisen tuen lentoasemiin ja kaupallisten investoinnit syrjäseutujen tarkoituksena on varmistaa lentoliikennepalvelujen kattavuus koko maassa. Kustannusvastaavuusperiaatteella ei suljeta pois tällaista yhteisvastuujärjestelmää, eikä ehdotuksessa asetetakaan sen toimivuutta kyseenalaiseksi silloin, kun päälentoasemien antama tuki on peräisin kaupallisista tuloista tai investoidun pääoman tuotosta. toisinaan, saman verkon Jos tulot ja viranomaisten antamat suorat tuet eivät riitä tyydyttämään pienten lentoasemien tarpeita, voidaan jäsenvaltion päälentoaseman lentoasemamaksujen tasossa ottaa huomioon ja päälentoaseman välillä voidaan osoittaa vallitsevan huomattava taloudellinen yhteys. tapauksessa, että näiden lentoasemien tilanne tämä siinä 33. Jotta voitaisiin välttää maksujen jyrkkä nousu uusien tilojen ja laitteiden käyttöönoton yhteydessä, voidaan rakennettavan tai rakenteilla olevan infrastruktuurin, tilojen ja laitteiden kustannukset ottaa huomioon asteittain. Edellytyksenä on, että infrastruktuurin toteuttamisesta on virallisesti päätetty ja siihen on saatu mahdollisesti tarvittavat hallinnolliset luvat. 34. Yleisesti ottaen alan vapautuminen on sopeutumiseen markkinoilla tulolähteiden lentoasemamaksujaan kaupallisen toiminnan kehittymisestä peräisin olevilla tuloillaan. lentoasemien osalta ilmeneviin uusiin tarpeisiin ja etenkin niiden omien pienentää monipuolistumiseen. Lentoasemat voisivatkin johtanut suurten Komissio voisi ehdotuksen soveltamista ja mahdollista tarkistamista koskevassa artiklassa mainitussa kertomuksessa lisätoimenpiteitä tarkastella mahdollisuutta lentoasemien infrastruktuurin hallinnoinnin parantamiseksi. ehdottaa A voimuusperiaate 35. Jotta syrjimättömyys- ja kustannusvastaavuusperiaatetta voitaisiin asianmukaisesti noudattaa, on välttämätöntä ottaa myös avoimuuden vaatimukset huomioon. Avoimuusperiaate antaa käyttäjille mahdollisuuden todeta, että he maksavat nimenomaan käyttämistään laitteista ja palveluista niiden kustannusten perusteella ja samoin perustein kuin muut käyttäjät. Tarpeeksi täsmällisen, selkeän ja ymmärrettävän tiedon jakaminen käyttäjille antaa heille mahdollisuuden tarvittaessa puolustaa oikeuksiaan, jos lentoasemamaksuja korotetaan huomattavasti tai maksujärjestelmää muutetaan. Avoimuus edistäisi myös lentoaseman tulevaisuuden suunnittelua siten, että uudet investoinnit ja maksujen korotukset kulkisivat käsi kädessä. Avoimuusperiaate tarkoittaa siis täsmällisten ja selkeiden tietojen vaihtoa säännöllisesti lentoasemien ja käyttäjien välillä. 36. Tietojen antaminen voi osoittautua vaikeaksi ennen kaikkea siksi, että jotkut tiedot ovat liikesalaisuuksia. Lentoasemia johdetaan yhä useammin samalla tavoin kuin yrityksiä, joihin sovelletaan yritysoikeuden säännöksiä, ja joidenkin tietojen antaminen voi vahingoittaa hyvän liikkeenjohdon edellyttämää luottamuksellisuutta. Toisaalta lentoaseman hallintoelin voi perustella tietoja ja erityisesti voitonjakoa koskevia lukuja ainoastaan, jos ne ovat tarkkoja. 37. On siis välttämätöntä asettaa tietojen luonnetta ja laajuutta koskevat vähimmäis vaatimukset. Lentoasemien olisi annettava seuraavat tiedot: - maksuperuste - lentoasemamaksuryhmien perustana olevat kriteerit - kuhunkin maksuryhmään kuuluvien tilojen, laitteiden ja palveluiden kuvaus - asiaankuuluvat kirjanpitoa ja taloutta koskevat tiedot sekä lentoaseman liikennemäärä. Kirjanpitoa ja taloutta koskevat tiedot on esitettävä kussakin jäsenvaltiossa yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitomääräysten mukaisesti. 38. Lentoaseman hyvä hallinta edellyttää lisäksi sitä, että lentoliikenteen harjoittajat antavat hallintoelimelle tietoa liikenteensä kehityksestä ja lentokalustostaan sekä laitteista ja palveluista, jotka ovat välttämättömiä, jotta heidän tuleviin tarpeisiinsa voitaisiin vastata. Avoimuuden periaate on otettava käyttöön ja sitä on sovellettava ottaen huomioon lentoasemilla jo noudatettavat käytännöt ja menettelyt. 39. Avoimuuden periaate edellyttää myös ja lentoaseman kuulemistilaisuuksissa käyttöönottoa. Näissä sen käyttäjien välisten lentoaseman kuulemismenettelyjen hallintoelin voi esittää tiedot edellisenä tilivuonna kustakin maksusta kertyneistä summista sekä suunnitelluista investoinneista, liikenteen kehitysennusteista ja tulevista maksuista. Lentoasemien käyttäjät tai käyttäjien järjestöt voivat esittää kuulemistilaisuuksissa näitä tietoja ja ennusteita koskevia huomautuksia. Kuulemisen tavoitteena on, että lentoasemat voisivat ottaa huomioon uusien maksujen tai maksujen muutosten vaikutukset käyttäjille. Vaikka kuulemismenettelyn tarkoituksena onkin rohkaista osanottajia pääsemään yksimielisyyteen ongelmista, päätösten tekeminen maksujen muutoksista kuuluu kuitenkin lentoaseman hallintoelimelle lainsäädännön nojalla vastuulliselle viranomaiselle. tai kansallisen 10 40. Tällaisten kuulemistilaisuuksien olisi oltava pakollisia maksujärjestelmää muutettaessa tai tapahduttava määrättynä korotettaessa maksuja huomattavasti. Kuulemisen olisi ajankohtana ennen muutosten toteuttamista. 41. Tehtyyn päätökseen tyytymättömälle käyttäjälle olisi myös taattava oikeus tulla kuulluksi. Käyttäjä voisi pyytää, että muutoksesta päättänyt viranomainen kuulisi käyttäjää. d. Porrastukset 42. Jotta yhteisen liikennepolitiikan tuleva kehitys takaisi lentoasemille mahdollisuuden toimia järkevästi ja täyttää "kestävän liikkuvuuden" vaatimukset sekä varmistaisi tehokkaan ja organisoidun ympäristönsuojelun, on välttämätöntä huolehtia lentoaseman kapasiteetin mahdollisimman hyvästä hallinnasta. Jotta lentoasemat voisivat päästä näihin tavoitteisiin, kustannusvastaavuusperiaatteen olisi oltava riittävän joustava siten, että se mahdollistaisi tiettyjen lentoasemamaksujen porrastuksen erityisolosuhteiden mukaan. Porrastus kysynnän ja lentoaseman käytettävissä olevan kapasiteetin mukaan 43. Fyysisistä ja ympäristöön liittyvistä rajoituksista johtuvat kapasiteettiongelmat ovat tuttuja monille lentoasemille. Ilmiö uhkaa laajentua lentoliikenteen jatkuvasti lisääntyessä. Järkevän käytön varmistamiseksi lentoasemia on kannustettava käyttämään olemassa olevaa kapasiteettiaan parhaalla mahdollisella tavalla ja suunnittelemaan kapasiteetin kehitystä. ja Mahdollisuus porrastaa matkustajamaksuja liikennemäärien perusteella näyttäisi asettavan palvelun hinnan kysynnän tasolle. Tämä antaisi lentoasemalle mahdollisuuden vastata tehokkaammin kysyntään ja hallita järkevämmin niukkaa kapasiteettia. laskeutumis-, pysäköinti- tiettyjä maksuja, kuten Porrastusta voitaisiin käyttää myös lentoliikenteen määrän vähentämiseen kannustaen käyttämään suurempia ilma-aluksia, kun kysyntä on kovaa. Porrastus ympäristövaikutusten mukaan 44. Ilma-aluksesta huolehtimisesta lentoasemalla aiheutuvat kustannukset eivät muodostu pelkästään käyttäjille tarjottavien tilojen, laitteiden ja palvelujen kustannuksista. Niihin sisältyy myös ympäristöhaitoista, kuten melusta ja kaasupäästöistä johtuvia ulkoisia kustannuksia. Tällä hetkellä ulkoisten kustannusten aiheuttajat eivät aina vasta niistä. Tällaista lähestymistapaa käsittelevässä vihreässä kirjassa6 käsittelevässä valkoisessa kirjassa7. suositellaan komission ja yhteisen liikenteen ympäristövaikutuksia tulevaa kehitystä liikennepolitiikan 6 KOM(92) 46 lopull. , helmikuu 1992 7 KOM(92) 494, 2. 12. 1992 11 Komissio on asiakirjassaan "Kohti oikeudenmukaista liikenteen hinnoittelua"8 todennut, että on välttämätöntä sekä taloudellisen tehokkuuden että oikeudenmukaisuuden kannalta toteuttaa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää liikenteen ulkoisia kustannuksia. Toisin sanoen on puututtava tapauksiin, joissa käyttäjä ei vastaa kaikista toimintansa kustannuksista ympäristökustannukset mukaan lukien. "Kestävän liikkuvuuden" periaatteen kannalta olisi hyödyksi, jos kustannusten aiheuttajat joutuisivat vastaamaan niistä taloudellisesti. tehokasta ja 45. Hallintoelimen mahdollisuus porrastaa laskeutumismaksuja ilma-aluksen tuottaman melun mukaan tai ottaa käyttöön erityisiä meluun ja/tai kaasupäästöihin liittyviä maksuja joko sitä valvovan viranomaisen päätöksellä tai omasta aloitteestaan voi vaikuttaa ympäristön tilan kohentumiseen. Mahdollisuus kerätä korkeampia maksuja tiettyinä vuorokaudenaikoina tai ottaa käyttöön erityinen yölennoilta kerättävä melumaksu voisi toimia ennaltaehkäisevästi ja vähentää melua lentoaseman läheisyydessä. Tällaista käytäntöä noudatetaan jo useilla yhteisön lentoasemilla. Chicagon sopimuksen liitteen 16 mukainen ilma-alusten meluluokitus tai kaasupäästöjen mukainen luokitus voisi helpottaa tällaista porrastusta ja lisätä maksujärjestelmien yleistä avoimuutta. Tällaisten porrastusten olisi kuitenkin oltava yhteisön kovaäänisten säännösten mukaisia. lainsäädännön ja erityisesti liikennöimisestä annetun neuvoston direktiivin 92/14 lentokoneiden Porrastukselle asetettavat vaatimukset 46. Lentoasemamaksujen porrastamisen on vastattava tiettyjä vaatimuksia, erityisesti syrjimättömyyden periaatetta. Porrastukset eivät saa aiheuttaa käyttäjien välisen kilpailun vääristymistä eikä niitä saa käyttää tulojen lisäämistarkoituksessa. Koska porrastuksissa on kyse maksujärjestelmän muuttamisesta, niissä on noudatettava avoimuuden periaatetta. Alennukset ja vapautukset maksuista 47. Useat yhteisön lentoasemat myöntävät joillekin käyttäjille alennuksia tai vapautuksia maksuista. Tätä voidaan pitää eräänlaisena maksujen porrastamisena. Tällainen menettely voi johtaa käyttäjien erilaiseen kohteluun, jota ei voida perustella erisuuruisilla kustannuksilla. Alennukset ja vapautukset, jotka eivät perustu erisuuruisiin kustannuksiin, voivat vääristää käyttäjien välistä kilpailua. Niiden avulla voidaan harjoittaa syrjintää, erityisesti, jäsenvaltioihin jos sijoittautuneiden kilpailijoiden kustannuksella. liikenteenharjoittajaa muihin kansallista suositaan niillä 8 KOM(95) 691 lopull. 12 Koska lentoasemat ovat usein suoraan tai välillisesti julkisten viranomaisten valvonnassa, tällaisessa käytännössä voi olla kyse välillisestä valtion tuesta, joka on ristiriidassa yhteisön sääntöjen kanssa, koska se vaikuttaa tai uhkaa vaikuttaa kilpailuun. Alennusten ja vapautusten syrjivää luonnetta korostaa se, että alennusjärjestelmät ovat usein progressiivisia ja/tai niissä sovelletaan kynnyksiä, joiden ylityttyä alennuksia tai vapautuksia maksuista myönnetään. Näitä alennuksia ja vapautuksia saaville voi koitua huomattavaa etua, mikä vaikuttaa kilpailuun. Näin ollen onkin tärkeää, että alennus- ja vapautusjärjestelmät vastaavat syrjimättö myyden ja avoimuuden vaatimuksia. Julkisenpalvelun velvoitteet 48. Jotkut lentoasemat sijaitsevat kehitysalueilla tai syrjäisillä ja eristyksissä olevilla alueilla, joissa lentoliikenne on usein ainoa nopea yhteys muualle unioniin. Lentoyhteydet ovat ehdoton edellytys alueen eristyneisyyden helpottamiseksi ja taloudellisen kehityksen kannalta. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltio voi yhteisön lainsäädännön mukaisesti asettaa liikenteenharjoittajalle julkisen palvelun velvoitteen ja antaa markkinoille pääsystä annetussa neuvoston asetuksessa 2408/92 säädetyn rahallisen korvauksen, jotta liikennöinti näillä reiteillä jatkuisi ja voitaisiin edistää unionin taloudellista ja sosiaalista kehitystä. 49. Lentoasemamaksut sisältyvät tavallisesti julkisen palvelun velvoitteesta vastaavalle tähän liikenteenharjoittajalle maksettavaan korvaukseen. Tällaisessa velvoitteeseen perustuvan lentoasemamaksun alennus tai vapautus maksusta vääristäisi liikenteenharjoittajien välistä kilpailua. tapauksessa IV. Päätelmät 50. Lentoasemamaksuja koskevan yhteisön sääntelyn käyttöönotto on osa ilmailualan vapauttamista. Lentoliikennettä koskevalle säädösaloitteelle sopii oikeusperustaksi näin ollen perustamissopimuksen 84 artiklan 2 kohta. 51. Koska jäsenvaltioissa voimassa olevat järjestelmät poikkeavat toisistaan, on välttämätöntä ottaa toissijaisuusperiaate täysimääräisesti huomioon ja antaa jäsenvaltioiden tehtäväksi yhteisön sääntelyn soveltaminen. Jäsenvaltiot voivat siis määrittää maksujen luonteen ja suuruuden yhteisön sääntelyn periaatteita noudattaen. 52. Maksujen porrastusmahdoUisuus kysynnän, käytettävissä olevan kapasiteetin ja ympäristövaikutusten perusteella antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden mukauttaa yhteisön sääntelyä vallitseviin olosuhteisiin ja erityisvaatimuksiin. Neuvoston direktiivi on tähän sopivin oikeudellinen väline. 53. Joustava, kunkin jäsenvaltion erityisvaatimuksiin soveltuva yhteisön sääntely, joka ei lisää sekä kannalta byrokratiaa, merkitsee liikenteenharjoittajien oikeudenmukaiset ja kohtuulliset markkinaehdot otetaan käyttöön ja niitä vahvistetaan. huomattavaa lentoasemien omistajien lisäarvoa, ja ylläpitäjien lentoliikenteelle kun että 13 Direktiivin sisältö 1 artikla sovelletaan kaikkiin Artiklassa määritellään kaupalliselle liikenteelle avoimiin yhteisön lentoasemiin, joiden kautta kulkee vuosittain vähintään 250 000 matkustajaa tai 25 000 tonnia rahtia. soveltamisala: niitä toimenpiteiden 2 artikla Artikla sisältää direktiivin soveltamiseksi tarvittavat määritelmät. 3 artikla Artiklaan sisältyy periaate, jonka mukaan yhteisön sisäisessä lentoliikenteessä on tai ominaisuudet, kohdeltava samalla tavalla lentomatka ja/tai hallinnolliset ja tullimuodollisuudet vastaavat toisiaan. lentoja, joissa ilma-aluksen tyyppi 4 artikla Artiklassa todetaan, että lentoaseman keräämien maksujen on oltava suhteessa niistä palveluista ja laitteista aiheutuviin kokonaiskustannuksiin, joita maksuilla on tarkoitus kattaa. Samalla on otettava huomioon taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite. Tälle on perusteluna hallintoelimen monopoliasema niiden tilojen, laitteiden ja palvelujen tarjoajana, joista maksuja kerätään. 5 artikla Artiklassa annetaan hallintoelimelle mahdollisuus porrastaa maksuja infrastruktuurin hallinnoinnista johtuvista syistä tai lentoaseman käyttöasteen vaihteluiden vuoksi, mutta myös ympäristönsuojelusyistä. Hallintoelimelle annetaan myös mahdollisuus käyttää muusta kuin lentoliikenteestä johtuvat tulonsa kokonaan tai osittain tilojen, laitteiden ja palveluiden rahoittamiseen. 6 artikla Artiklassa esitetään tiedot, jotka lentoaseman on annettava lentoliikenteen harjoittajille laskutustasosta sekä kerättävistä tai suunnitelluista maksuista. Tämä avoimuuden periaate täydentää syrjimättömyys- ja kustannusvastaavuusperiaatteita ja on seurausta niistä. Tällä ja sen tavoin käyttäjät ovat perillä hallintoelimen käyttämästä suunnittelemista jotta lentoasema voi vastata paremmin niiden tarpeisiin. laskentatavasta toimittava avoimesti, investoinneista. Myös käyttäjien on 14 7 artikla Artiklassa säädetään lentoaseman käyttäjien kuulemismenettelystä. Vähintään kerran vuodessa järjestettävä kuuleminen antaa käyttäjille mahdollisuuden esittää mielipiteensä maksujärjestelmän tai maksutason muutossuunnitelmista. Tällaisen kuulemisen yhteydessä hallintoelin voi myös antaa 6 artiklassa tarkoitetut tiedot. Käyttäjä voi lisäksi pyytää, että hallintoelin kuulisi sitä. Artiklassa säädetään myös vähimmäisajasta, joka on oltava maksujärjestelmää tai maksujen tasoa koskevien päätösten tekemisen ja niiden voimaantulon välillä. 8 artikla Artiklassa velvoitetaan toteuttamaan takaamiseksi, että yhteisiä sääntöjä todella sovelletaan. jäsenvaltiot tarvittavat toimenpiteet sen 9 artikla Artiklan mukaan jäsenvaltioiden ja komission on tehtävä yhteistyötä tämän direktiivin täytäntöönpanemisessa. Artiklassa säädetään myös, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle direktiivin soveltamisalalla toteuttamistaan toimenpiteistä, jotta komissio voi todeta, ovatko ne yhteisön oikeuden mukaisia. Artiklassa käsitellään yhteistyötä ja kertomuksen laatimista. 10 artikla 15 Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI lentoasemamaksuista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen9, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon10, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon11, toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen12, sekä katsoo, että 1. 2. 3. 4. 5. 6. yhteisö on perustamissopimuksen 7 a artiklan mukaisesti ottanut asteittain käyttöön yhteisen lentoliikennepolitiikan sisämarkkinoiden toteuttamiseksi, sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan, on tarpeen yhteisön sääntelyllä taata oikeudenmukaiset ja kohtuulliset markkinaehdot yhtä lailla sekä käyttäjille että matkustajille kuin lentoasemien omistajille ja niiden johtoelimille, näissä säännöissä on kuitenkin otettava huomioon suhteellisuusperiaate perustamis sopimuksen 3 b artiklan kolmannen kohdan mukaisesti ja rajoituttava vahvistamaan alalle perusperiaatteet, pienimpien lentoasemien hallinnollisen johtamisen ja taloudellisen tilanteen vuoksi ei ole perustetta soveltaa niihin yhteisön sääntelyä, näillä markkinoilla ei saa esiintyä minkäänlaista syrjintää samanlaisia palveluja tarjoavien yhteisön sisäisten lentojen välillä, 9 EYVL 10 EYVL 11 EYVL 12 EYVL 16 7. 8. 9. lentoasemia voidaan johtaa kuin liikeyrityksiä, joiden on pyrittävä tehokkuuteen, jotta niiden toiminta olisi kannattavaa ja jotta ne voisivat paremmin vastata markkinoiden vaatimuksiin ja matkustajien tarpeisiin, näillä markkinoilla kuitenkin lentoasemat ovat tilanteessa, jossa kilpailu on rajallista, eri toimintojen joukossa lentoasemien olennainen osa toimintaa on ilma-aluksista huolehtiminen laskeutumisesta nousuun, jotta käyttäjien olisi mahdollista harjoittaa lentoliikennettä, 10. tätä tarkoitusta varten lentoasemat tarjoavat välittömästi ilma-alusten käyttöön liittyviä laitteita ja palveluja ja niiden kustannukset lentoasemien on voitava kattaa, 11. toisin kuin muut lentoaseman tulot tai käyttäjiltä perittävät maksut, lentoasemamaksut ovat korvaus lentoaseman tarjoamista laitteista ja palveluista, 12. näiden tilojen, laitteiden ja palveluiden luonteen vuoksi niitä voi tarjota ainoastaan lentoasema; tämän monopoliaseman vuoksi maksujen on oltava suhteessa tilojen, laitteiden ja palvelujen tarjoamisesta aiheutuviin kustannuksiin ottaen huomioon taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen, 13. 14. 15. lentoaseman on ympäristöystävällisestä muuttamalla, lisäksi voitava kattaa lentoaseman tehokkaasta, toiminnasta aiheutuvat kustannukset maksujen turvallisesta ja tasoa sen vuoksi on tärkeätä varmistaa näiden laitteiden ja palveluiden käytön kustannusten avoimuus; niin ollen lentoasemamaksujen järjestelmään tai tasoon tehtävät muutokset on selitettävä lentoaseman käyttäjille, samaten lentoasemien johtoelinten on saatava riittävästi tietoa lentoasemaa koskevia ennusteita ja tavoitteita varten, jotta ne voivat hoitaa infrastruktuurin hallintotehtävänsä ja vastata paremmin käyttäjien tarpeisiin, 16. lentoasemien suunnittelemia muutoksia tai annettava lentoaseman johtoelinten ja käyttäjien välisessä kuulemismenettelyssä, investointeja koskevat selvitykset on 17. lentoaseman johtoelimen on voitava päättää infrastruktuurin hallinnosta ja rahoituksesta koskevissa asioissa, 18. tärkeätä antaa jotta yhteisön oikeuteen on kohdistuvista rikkomuksista aiheutuvat seuraamukset olisivat tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia, ja tarkoituksenmukaiset säännökset, 19. tämä direktiivi ei vaikuta perustamissopimuksen ja erityisesti sen 85—94 artiklan määräysten soveltamiseen, 17 ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tavoite ja soveltamisala Tämän direktiivin avoimuuden periaatteiden noudattaminen lentoasemamaksuissa. tavoitteena on taata syrjimättömyyden, kustannusvastaavuuden ja Sitä sovelletaan kaikkiin kaupalliselle liikenteelle avoimiin lentoasemiin ja lentoasema järjestelmiin, jotka sijaitsevat perustamissopimuksen määräysten soveltamisalueella. Kuitenkin 4—7 artiklaa sovelletaan ainoastaan sellaisiin lentoasemiin, joiden kautta kulkee vuosittain vähintään 250 000 matkustajaa tai 25 000 tonnia rahtia. 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1. 'lentoasemalla' ilma-alusten laskeutumiseen, lentoonlähtöön ja liikkumiseen erityisesti varattua aluetta, mukaan lukien liikenteen ja ilma-alusten palvelutarpeiden vuoksi alueella olevia tiloja sekä kaupallisen lentoliikenteen vastaanottamisessa tarvittavia tiloja; 2. 'johtoelimellä' yksikköä, jonka tehtävänä on kansallisen lainsäädännön tai muun säännöstön nojalla muiden tehtäviensä ohella tai yksinomaan huolehtia lentoaseman infrastruktuurin hallinnosta ja johdosta sekä yhteensovittaa ja valvoa kyseisellä lentoasemalla tai kyseisessä lentoasemajärjestelmässä harjoitettavaa toimintaa; 3. 'yhteisön sisäisellä lentoliikenteellä' säännöllisiä tai epäsäännöllisiä kahden yhteisön lentoaseman välillä suoritettavia kaupallisia lentoja; 4. 'lentoasemamaksulla' hallintoelimen hyväksi lentoasemalla sen käyttäjiltä kerättäviä maksuja, joiden avulla voidaan huolehtia sellaisista laitteista tai palveluista, joita niiden luonteen vuoksi voi liittyvät matkustajien palvelemiseen tai rahdin käsittelyyn, koneen laskeutumiseen, kiitoratavaloihin, koneiden ja pysäköintiin, matkustajan palvelusta aiheutuviin mahdollisiin ympäristövaikutuksiin, lukuun ottamatta lentosuunnistus- ja sääpalveluista kerättäviä maksuja; tapauksissa matkustajien lentoasema ja jotka tarjota ainoastaan turvallisuuteen ja ilma-aluksen joissakin 5. 'lentoasemajärjestelmällä' neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/9213 2 artiklan m alakohdassa tarkoitettuja lentoasemia, jotka on yhdistetty palvelemaan samaa kaupunkia tai taajamaa; 6. 'lentoaseman käyttäjällä' lentoteitse kyseiselle lentoasemalle matkustajia, postia ja/tai rahtia tuovaa tai sieltä niitä vievää luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä. 13 EYVL N:o L 240, 24. 8. 1992, s. 8 18 3 artikla Syrjimättömyys toteutettava että Jäsenvaltioiden on lentoliikenteeseen sovelletaan lentoasemilla samantasoisia lentoasemamaksuja, kun ilma- aluksen tyyppi ja/tai ominaisuudet, lentomatka ja/tai hallinnolliset ja tullimuodollisuudet vastaavat toisiaan. sen varmistamiseksi, toimenpiteet tarvittavat 4 artikla Kustannusvastaavuus 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että lentoasemilla ja lentoasemajärjestelmissä kerättyjen lentoasemamaksujen taso on kohtuullisessa suhteessa niiden laitteiden ja palveluiden kokonaiskustannuksiin, tarkoitettu. Kustannusten tason määrittämisessä on otettava erityisesti huomioon: lentoasemamaksut rahoittamiseksi joiden on a) infrastruktuurin rahoituskustannukset ja omaisuuden arvosta kyseisenä aikana tehtävät poistot sekä sellaisen infrastruktuurin rahoitus, jota koskevasta suunnitelmasta ja töiden aloittamisesta on asianmukaisesti päätetty ja johon tarvittaessa on annettu hallinnollinen lupa, b) rahoitusmenot, c) käyttö- ja ylläpitomenot, d) yleiset hallintomenot ja eri verot, e) sijoitetulle pääomalle laskettava kohtuullinen tuotto. 2. Rajoittamatta perustamissopimuksen kilpailusääntöjen soveltamista jäsenvaltion päälento- asemalla sovellettavien lentoasemamaksujen taso voidaan määritellä siten, että johtoelin voi taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi tukea taloudellisesti saman jäsenvaltion alueellisten lentoasemien lentoasemamaksuja, sillä edellytyksellä, että a) taloudellinen tuki on peräisin päälentoaseman muista tuloista kuin lentoasemamaksuista ja/tai b) mainittu tuki on peräisin lentoasemamaksuista, jotka on vahvistettu 1 kohdan mukaisesti, tai c) a ja b alakohdassa mainittuja edellytyksiä ei täytetä ja viranomaisten myöntämät tai liikenne avustukset 30 000 rahtitonnin jokaisella kyseisistä alueellisista lentoasemista ja sillä ehdolla, että kyseistä lentoasemaa vuosittain käyttävistä matkustajista vähintään viisi prosenttia kulkee päälentoaseman kautta tai vaihtaa siellä konetta. jää alle 300 000 matkustajan eivät ole riittäviä, 19 3. Kustannukset määritellään jokaisessa jäsenvaltiossa yleisesti hyväksyttyjen kirjanpito- ja arvostusperiaatteiden mukaisesti. 5 artikla Porrastukset 1. Poiketen siitä, mitä säädetään 4 artiklassa johtoelimet voivat sisällyttää kustannuksiin sekä porrastaa maksuja tiettynä aikana lentoliikenteestä lentoaseman lentoaseman käyttöasteessa mahdollisesti tapahtuneiden muutosten perusteella. infrastruktuurin hallinnan asettamien vaatimusten johtuvia ulkoisia ympäristökustannuksia tai Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että porrastusten tarkoituksena ei ole hankkiminen lentoasemalle. lisätulojen 2. Johtoelin voi lisäksi liikkeenjohdollisten periaatteidensa mukaisesti a) ottaa maksujensa yleistä tasoa määritellessään muut kuin lentoasemamaksuista kertyvät tulonsa kokonaan tai osittain huomioon, b) myöntää alennuksia perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. 3. Lentoasemamaksujen porrastukset on toteutettava avoimella ja syrjimättömällä tavalla. 6 artikla Avoimuus 1. Käyttäjille tarjottavien palveluiden laadun parantamiseksi jäsenvaltioiden on huolehdittava, että johtoelimet ilmoittavat kaikille näiden lentoasemien käyttäjille tekijät, joiden perusteella lentoasemamaksujen taso määräytyy. Tällaisia tekijöitä ovat a) selkeä luettelo palveluista, jotka lentoasema maksua vastaan tarjoaa, ja b) johtoelimen käyttämä laskentatapa. 2. Lentoaseman johtoelimen on annettava lentoaseman käyttäjille tai niitä edustaville järjestöille erityisesti seuraavat tiedot: a) lentoasemamaksun suuruus lentoasemalla kerättävän maksuryhmän osalta, b) niitä palveluita tuottavan henkilöstön kokonaismäärä, joista lentoasemamaksuja kerätään, c) ennuste lentoaseman maksuista, liikenteen kasvusta ja suunnitelluista investoinneista. 20 3. Jäsenvaltioiden on lisäksi huolehdittava, että lentoasemien käyttäjät antavat johtoelimille erityisesti seuraavat tiedot: omat liikenne-ennusteensa, ennusteet lentokaluston kokoonpanosta, lentoaseman kehityssuunnitelmansa, kyseistä lentoasemaa koskevat tarpeensa. 7 artikla Kuuleminen 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet johtoelinten ja lentoaseman käyttäjien välisen kuulemismenettelyn lentoasemilla. Sen tarkoituksena on kuulla käyttäjien lausunto suunnitelluista lentoasemamaksujärjestelmän tai lentoasemamaksujen tason muutoksista ennen niiden toteuttamista. Lausunto ei sido muutospäätöksestä vastaavaa viranomaista, järjestämiseksi kaikilla Kuuleminen on järjestettävä vähintään kerran vuodessa. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava sen varmistamiseksi, että lentoasema ilmoittaa lentoaseman käyttäjille tai käyttäjiä edustaville järjestöille kaikista lentoasemamaksujärjestelmää tai lentoasemamaksujen tasoa koskevista muutospäätöksistä vähintään kaksi kuukautta ennen kuin kyseinen muutos tulee voimaan. toimenpiteet tarvittavat 3. Jäsenvaltioiden on myös huolehdittava, että lentoaseman käyttäjät voivat pyytää tulla kuulluksi toisen kerran, jos päätöksestä syntyy erimielisyyttä. 8 artikla Seuraamukset Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin toteutettava täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja seuraamusten täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikki tarvittavat toimenpiteet. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä säännökset komissiolle ennen 1 päivää tammikuuta 2002 ja kaikki niiden muutokset mahdollisimman pian. 21 9 artikla Täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen 1 päivää tammikuuta 2002. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. Komission on ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille. 10 artikla Kertomus ja tarkistus 1. Komission on ennen 1 päivää tammikuuta 2004 annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän direktiivin soveltamisesta sekä tarvittaessa aiheelliset ehdotukset. 2. Jäsenvaltiot ja komissio toimivat yhteistyössä tämän direktiivin soveltamiseksi, erityisesti 1 kohdassa mainitun kertomuksen laatimisessa tarpeellisten tietojen keräämisessä. 11 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 12 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 22 SELVITYS VAIKUTUKSESTA KILPAILUKYKYYN JA TYÖPAIKKOIHIN Ehdotus direktiiviksi lentoasemamaksuista 1. Mikä on toimenpiteen tärkein perustelu? • Tarve hallita lentoaseman infrastruktuuria tehokkaasti • Oikeudenmukaisten markkinaehtojen takaaminen lentoasemille ja lentoyhtiöille • Ilmailualan vapauttamisen jatkaminen 2. Millaisia yrityksiä toimenpide erityisesti koskee? • Onko joukossa paljon pieniä ja keskisuuria yrityksiä? • Ovatko ne keskittyneet alueellisesti? • Ovatko ne oikeutettuja jäsenvaltion alueelliseen tukeen? • Ovatko ne oikeutettuja Euroopan aluekehitysrahaston tukeen? 3. Millaisia velvoitteita kyseisille yrityksille on määrätty? Ei Ei Ei Ei Velvoite antaa tietoa käyttäjille sekä ottaa käyttöön näiden kuulemisjärjestelmä. 4. Millaisia velvoitteita paikalliset viranomaiset kenties määräävät välillisesti kyseisille yrityksille? Ei minkäänlaisia 5. Sovelletaanko pieniin ja keskisuuriin yrityksiin joitain erityistoimenpiteitä? Ei • Millaisia? 6. Miten toimenpiteen ennakoidaan vaikuttavan • yritysten kilpailukykyyn? lentoasemien hallinto alkaa tehostua • työllisyyteen? ei ennustettavissa 7. Onko työmarkkinaosapuolia kuultu? Kyllä • työmarkkinaosapuolten kanta: Enimmäkseen myönteinen kanta yhteisön tason aloitteeseen 23 SELVITYS VAIKUTUKSISTA Ehdotuksen vaikutukset työllisyyteen ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin Ehdotuksen nimi Ehdotus neuvoston direktiiviksi lentoasemamaksuista Viitenumero Ehdotus Vaikutukset yrityksiin 1. Keitä ehdotus koskee? -Alat Lentoasemia, joiden kautta kulkee vuosittain vähintään 250 000 matkustajaa tai 25 000 tonnia rahtia, ja lentoliikenteen harjoittajia - Yritysten koko (pienten ja keskisuurten yritysten osuus) Ehdotus ei vaikuta yhteisön pieniin lentoasemiin. Suurimmassa osassa tapauksista lentoasemat ovat julkisessa omistuksessa (valtio, paikallishallinto) ja tarjoavat käyttöön infrastruktuuria. Tarkoituksena on, että lentoasemamaksuilla katettaisiin kustannukset, joita aiheutuu niistä laitteista ja palveluista, joita lentoasemat tarjoavat lentokoneiden laskeutumisen ja lentoonlähdön yhteydessä. lentoliikennemarkkinoista on 65,4 prosenttia. Suuryritysten osuus Euroopan Tilauslentoyhtiöiden osuus on 26,7 prosenttia ja pienten ja keskisuurten yritysten noin 5 prosenttia. - Sijaitsevatko yritykset yhteisössä tietyillä maantieteellisillä alueilla? Ei 2. Mitä yritysten on tehtävä ehdotuksen säännösten täyttämiseksi? Yritysten on toimittava ehdotuksen perusperiaatteiden mukaan. Liikenteenharjoittajien on annettava tietoja lentoasemaa koskevista liikenne-ennusteistaan. 24 3. Mitä taloudellisia vaikutuksia direktiivillä on - työllisyyden kannalta? Ei mitään - investointien ja uusien yritysten perustamisen kannalta? Ei mitään - yritysten kilpailuaseman kannalta? Lentoasemien välinen kilpailu on suhteellisen rajallista ja lentoasemat ovat useimmiten monopoliasemassa direktiiviehdotuksessa tarkoitettujen tilojen, laitteiden ja palvelujen tarjoajina. Monopoliasemansa vuoksi lentoasemien on taattava tietty avoimuus kustannuksissaan ja maksujensa tasoa määritellessään. Liikenteenharjoittajia, joiden välinen kilpailu kiristyy ja joiden menoista lentoasemamaksut ovat huomattava osa, on kuultava ennen kuin maksuja tai niiden laskentatapaa yksipuolisesti muutetaan. 4. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joissa pienten ja keskisuurten yritysten erityistilanne otetaan huomioon? Ehdotus ei koske kaikkein pienimpiä yrityksiä. Kuuleminen 5. Järjestöt, joita on kuultu, ja tiivistelmä niiden lausunnoista laatimisessa pohjana ollut kuulemisasiakirja lentoasemien ylläpitäjille, lähetettiin eri Tämän ehdotuksen lentoliikenteen eturyhmille: jäsenvaltioiden edustajille, harjoittajille ja matkustajille. Kansalliset asiantuntijat ovat myös voineet ilmaista kantansa Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) kokouksissa, joissa komission edustajia on ollut läsnä. Suurin osa kuulluista tahoista, ECAC:n asiantuntijat ja suhtautuivat yhdeksän kymmenestä mielipiteensä myönteisesti tämän asiakirjan periaatteisiin. jäsenvaltiosta ilmaisseesta 25 ISSN 1024-4492 KOM(97) 154 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 Luettelonumero : CB-CO-97-170-FI-C ISBN 92-78-18975-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 26


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi toimintaohjelman laatimisesta lakimiesten yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi (Robert Schuman -ohjelma)"

eurovoc_concepts:
EU law
action programme
legal profession
single market
vocational training

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 718/97 DELLA COMMISSIONE del 23 aprile 1997 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price