title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
research and development
technological change

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1997 KOM(97) 142 lopull. 97/0119 (COD) 97/0120 (CNS) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI TUTKIMUSTA, TEKNOLOGISTA KEHITTÄMISTÄ JA ESITTELYÄ KOSKEVASTA EUROOPAN YHTEISÖN VIIDENNESTÄ PUITEOHJELMASTA (1998-2002) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI TUTKIMUS- JA KOULUTUSTOIMINTAA KOSKEVASTA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN (EURATOM) VIIDENNESTÄ PUITEOHJELMASTA (1998-2002) (Komission esittämät) Perustelut Johdanto Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteohjelma on Euroopan harjoitettuun unionille tutkimuspolitiikkaan uusi lähestymistapa, joka vastaa nykyhetken haasteita ja Euroopan kansalaisten toivomuksia. omaksua yhteisön tilaisuus tasolla Euroopan unioni on nyt vuosituhannen vaihteen lähestyessä yhdessä historiansa käännekohdista, kun se on lähtenyt historialliselle talous- ja rahaliiton tielle ja sitoutunut toimielinrakenteensa uudistukseen erityisesti valmistellakseen uusien jäsenvaltioiden liittymistä unioniin. Viides puiteohjelma on laadittava sellaiseksi, että se toimii osana tätä muutosta. Puiteohjelman pitää omalla tavallaan auttaa eurooppalaista yhteiskuntaa siirtymään seuraavalle vuosisadalle parhain mahdollisin edellytyksin. Siksi ohjelma ei voi olla pelkästään uusi versio neljästä aikaisemmasta puiteohjelmasta. Viidennessä puiteohjelmassa on tehtävä selvä ero sen edeltäjiin, sillä muuten koko puiteohjelmaidean tulevaisuus on vaakalaudalla. Maailma muuttuu niin nopeasti, että entisiä rakenteita ei aina voida säilyttää. Kansalaisten odotusten täyttämiseksi unionin toiminnassa on kyettävä ottamaan huomioon kokonainen sarja suuria muutoksia: - työllisyyskysymys, joka on Euroopan kansalaisten suuri huolenaihe, - elämänlaatua ja terveyttä koskevien yhteiskunnan vaatimusten kasvu tiedon erityisesti lisääntymisestä seuraavat eettiset ja sosiaaliset kysymykset, laadun suhteen sekä ja ympäristön ravinnon - taloudellisen toiminnan, tiedon globaalistuminen, tieteen ja teknologian kehitysvauhdin häkellyttävä kiihtyminen ja tutkimuskustannusten jatkuva kasvu, kaupan, markkinoiden ja - uusien talous- ja teollisuusmahtien syntyminen Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa kolmen suuren rinnalle; näistä maista tulee pian myös tieteellisiä ja teknologisia mahteja. Ympäristö, johon sopivaksi viides puiteohjelma on määritettävä, on siis aivan uusi ja muuttuu jatkuvasti. Yhteisön tutkimustoimintaan on sen vuoksi omaksuttava uusi lähestymistapa, joka on riittävän avoin, jotta siinä voidaan ottaa huomioon väistämätön epävarmuus siitä, mitkä ovat painopisteet ja tarpeet vuonna 20001. Uusi lähestymistapa yhteisön tutkimustoimintaan Unioni on jo yli 12 vuoden ajan harjoittanut ainutlaatuista tutkimus- ja kehityspolitiikkaansa monivuotisten puiteohjelmien kautta. Vaikka käytössä olevat varat ovat suhteellisen vähäiset, yhteisön politiikka vaikuttaa merkittävästi jäsenvaltioissa harjoitettavaan tutkimustoimintaan. Se on muun muassa johtanut monien Euroopan laajuisten yhteistyöverkkojen menestykselliseen kehittämiseen. järjestelmäksi, Puiteohjelma on hyödyllinen ohjelmien laadintakeino, ja se on vuosien varrella muuttunut yleiseksi joukosta toimintoja, jotka ovat kyllä laadukkaita mutta toisaalta selvästi hajautuneet liian moniin ja irrallisiin aiheisiin. Koska puiteohjelman päätöksentekomenettelyä ja toimintaa painavat monet rajoitukset, siitä on tullut raskaasti käsiteltävä väline, joka joskus sopii huonosti käytäntöön ja yhteiskunnan, talouselämän ja tieteen nopeaan kehitykseen. joka koostuu toisistaan Keskittäminen ja joustavuus ovat tunnussanat, joiden halutaan kuvaavan, miten viides puiteohjelma poikkeaa edeltäjistään. Puiteohjelmaa olisi mukautettava kahdella tapaa, jotta se täyttäisi mahdollisimman hyvin tehtävänsä unionissa: - Sen päätöksentekomekanismeja kevennettävä ja huomattavasti. Tämä merkitsee siirtymistä nykyisestä yksimielisten päätösten käytännöstä määräenemmistöllä tehtäviin päätöksiin. Tällaista muutosta suunnitellaan parhaillaan hallitusten välisessä konferenssissa. toimintaa on - Se on asetettava päättäväisesti palvelemaan unionin tutkimuspolitiikkaa, - joka perustuu kolmeen perusperiaatteeseen: - korkeaan tieteelliseen ja teknologiseen tasoon, - merkityksellisyyteen suhteessa unionin politiikan suuriin aloihin, - eurooppalaiseen lisäarvoon, Viides puiteohjelma koostuu samoin kuin edeltäjänsäkin kahdesta erillisestä säädöksestä, joista yksi koskee tutkimusta muilla kuin ydinalalla ja toinen ydinalalla ja joista ensimmäinen annetaan EY:n perustamissopimuksen ja toinen Euratomin perustamissopimuksen nojalla. Näissä perusteluissa ilmaisulla "viides puiteohjelma" tarkoitetaan aina kumpaakin säädöstä yhdessä. - joka määritellään sekä tieteen ja teknologian kehityksen että unionin sen yhteiskunnallisten taloudellisten maailmanlaajuisen kilpailukyvyn mukaan, tarpeiden ja ja - jossa korostetaan selvemmin koskevan tiedon levittämistä tulosten hyödyntämistä ja niitä - ja jossa voimat keskitetään rajalliseen määrään tavoitteita. ja taloudellista Kuten ensimmäisessä sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa raportissa korostettiin, useat viidennessä puiteohjelmassa painopisteiksi ehdotetuista aihealueista ovat erityisen tärkeitä unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiselle. Tämä innovaatioiden koskee etenkin tutkijoiden koulutusta ja tietoyhteiskunnan edistämistä kehittämistä erityisesti verkottamalla eri alojen tutkijoita. liikkuvuutta, sekä tutkimustulosten levittämistä ja Koska kansalaiset ovat huolissaan tietojen ja teknologian kehityksen mahdollisista seurauksista, myös tulosten soveltamisen eettisiä näkökohtia on pohdittava. Lisäksi puiteohjelmaan kuuluvat tutkimukset on toteutettava kunnioittaen nimenomaisesti eettisiä perusperiaatteita. tutkimustoiminnan ja sen Jotta viidettä puiteohjelmaa varten ehdotettu lähestymistapa olisi avoin, sen valmistelussa on käytetty vaiheittaista menettelyä ja esitelty eri vaiheissa kolme asiakirjaa: 12. 7. 1996 julkaistiin tiedonanto Huomisen keksiminen, linjoiksi, 20. 11. 1996 julkaistussa jossa esiteltiin ehdotukset suuriksi ensimmäisessä valmisteluasiakirjassa tarkennettiin ohjelman rakennetta ja 12. 2. 1997 selitettiin yksityiskohtaisemmin suunnitellun toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet. valmisteluasiakirjassa julkaistussa toisessa Ehdotuksen laadinnassa on otettu laajasti huomioon myös päättyneiden kausien toiminnan arvioinnista saadut tulokset ja erityisesti puiteohjelman viisivuotisarvioinnin toimineen lautakunnan päätelmät ja suositukset. tehneen, Etienne Davignonin johdolla Tutkimustoiminnan kuusi suurta aihealuetta Viidennen puiteohjelman lähestymistapaa, jolla on kaksi selkeästi havaittavaa ominaisuutta: sisällön määrittelyssä on käytetty uutta - Toiminnalle on ensimmäistä kertaa määritelty näin selkeästi ja nimenomaisesti tarkat, pohjimmiltaan sosiaalis-taloudelliset tavoitteet sen kaikkia tasoja varten: koko puiteohjelmaa, sen muodostavia ohjelmia ja näihin ohjelmiin kuuluvia toimintoja varten. - Näiden ohella on päätetty joukosta objektiivisia ja yksityiskohtaisia perusteita, joilla puiteohjelman sisältö määritetään. Perusteet on jaettu kolmeen ryhmään: yhteiskunnallisiin tarpeisiin, jossa tärkeintä ovat työllisyysvaikutukset, tieteen, teknologian ja talouden kehitykseen, jossa päätavoitteena on Euroopan unionin kilpailukyvyn vahvistaminen, ja ns. eurooppalaisuuden lisäarvoon. Näitä perusteita on käytetty viidennen puiteohjelman sisällön määrittelyyn, ja niitä käytetään edelleen ohjelman eri toteutusvaiheissa. työ voitaisiin keskittää rajalliseen määrään Jotta tavoitteita, viides puiteohjelma on jaettu kuuteen suureen ohjelmaan. Ohjelmat on määritetty niiden neljän toimen mukaan, joista määrätään perustamissopimuksessa puiteohjelman toteuttamista varten: kolme temaattista ohjelmaa, jotka kolme vastaavat horisontaalista ohjelmaa, jotka vastaavat perustamissopimuksen toista, kolmatta ja neljättä tointa. Seuraavassa luetellaan toimien aihealueet pääkohdittain ja selitetään, mistä syystä ne on valittu unionin tasolla toteutettavaksi toiminnaksi. perustamissopimuksen ensimmäistä tointa, ja Temaattiset ohjelmat - Elävän luonnon ja ekosysteemin tutkimus Elävää luontoa ja ympäristöä koskevien tietojen ja teknologioiden kehitys on edellytys unionin politiikan toteuttamiselle erityisesti terveydenhuollon, maatalouden, kalastuksen ja ympäristön aloilla sekä teollisuuspolitiikassa. Näillä aloilla odotetaan syntyvän piakkoin runsaasti uusia markkinoita, jotka tuovat mukanaan kasvua ja työpaikkoja. Hyödyntääkseen markkinoita Euroopan yhteisön kansalaisten elämänlaadun hyväksi unioni voi turvautua vahvaan perinteeseensä molekyylibiologian ja biokemian, lääketieteen ja farmasian tutkimuksen sekä maatalous- ja ympäristötieteiden aloilla sekä suureen teolliseen potentiaaliinsa näillä aloilla. - Käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen Tietoyhteiskunnan luominen voi edistää ratkaisevasti uuden nousukauden käynnistymistä ja uudenlaisten työpaikkojen syntymistä Euroopan unionissa. Tieto- ja viestintäteknologioiden kehityksen ja niiden sovellusten ansiosta Euroopassa syntyy miljoonia työpaikkoja. Euroopan unioni toimii kovan kansainvälisen kilpailun alaisena. Koska se haluaa hyödyntää kulttuuriensa monipuolisuutta rikkautena, sen on kehitettävä teknologiaa, jonka avulla voidaan luoda omaperäinen käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan malli. Tietoyhteiskunta merkitsee perustavanlaatuisia muutoksia teollisuudessa ja yhteiskunnassa. Sen toteutuminen avaa kansalaisille ja yrityksille paljon uusia toiminnan mahdollisuuksia kaupan. työelämän, liikenteen, koulutuksen, terveydenhuollon ja kulttuurin saralla. Tietoyhteiskuntaan liittyvä teknologia tulee kaikille teollisuudenaloille ja kaikille yhteiskunnan alueille. Se vaikuttaa talouteen ja yhteiskuntaan paljon viestintälaitteita ja -palveluja suoraan tuottaviin teollisuudenaloihin. laajemmin kuin vain tieto- ja - Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen Yritysten kilpailukyvyn parantaminen ja sopusointuisen ja kestävän kehitysmallin omaksuminen ovat kaksi Euroopan unionin toisiaan täydentävää ja erottamatonta päämäärää - huomisen markkinoilla kilpailukykyiset ja työpaikkoja tarjoavat tuotteet ja menetelmät ovat myös "puhtaita " ja älykkäitä tuotteita ja menetelmiä. Tämän tavoitteen edellyttämien tietojen ja teknologian kehittäminen, levitys ja soveltaminen ovat olennaisia tekijöitä toteutettaessa unionin teollisuuspolitiikkaa ja lisäksi monen muun alan politiikkaa, erityisesti liikennepolitiikkaa ja kaikenlaista energiaa koskevaa politiikkaa. Näillä aloilla täytyy kuten tuotantoteollisuudessakin kehittää ja levittää erittäin lisäarvollisia järjestelmiä, tuotteita ja menetelmiä, jotka ovat samanaikaisesti kilpailukykyisiä, taloudellisia ja tehokkaita ja jotka vaikuttavat ympäristöön vain vähän. Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun tavoite on ulotettava koskemaan myös meriympäristöä sekä kaupunkiympäristöä, joka on useimpien eurooppalaisten toiminta-ja elinympäristö. Horisontaaliset ohjelmat - Eurooppalaisen tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen Kun talouselämä, ongelmat ja panokset ovat yhä useammin maailmanlaajuisia, kansainvälisestä yhteistyöstä on tullut tärkeä ulottuvuus Euroopan unionin tutkimuspolitiikassa. Kansainvälinen yhteistyö on huomattava osa unionin ulkopolitiikan toteuttamista. Sen tärkeä osa on EU. n jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa harjoitettu politiikka. Kansainvälinen yhteistyö voi osaltaan vahvistaa unionin kansainvälistä asemaa. Tieteellisen ja teknologisen yhteistyön avulla unioni voi myös luoda yhteistyösuhteita teollisuudessa ja sijoittua uusille markkinoille. Se lisää Euroopan laboratorioiden ja yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä unionin ulkopuolella olevaa, unionin edun kannalta tärkeää tieteellistä tietoa. - Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen Innovatiivisuus on teollisuuden kilpailukyvyn avain. Euroopan tutkimusyhteisö voi vaikuttaa täysimittaisesti kasvuun ja työllisyyteen ja toteuttaa tavoitteensa konkreettisesti ja taloudellisesti sekä yhteiskunnallisesti toivotulla tavalla vain luomalla mekanismeja, joilla edistetään innovaatiota, hyödynnetään tieteellisen työn tuloksia ja kannustetaan innovatiivisten yritysten perustamista. Pk-yritykset ovat tärkeitä innovaatioiden tuottajia ja käyttäjiä. Kaksi kolmannesta Euroopan unionin työpaikoista on pk-yrityksissä, joten niiden on voitava saada helposti käyttöönsä tarvitsemaansa kehittynyttä teknologiaa ja unionin tutkimusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. - Inhimillisten voimavarojen lisääminen Tieteen ja teknologian alalla kuten monilla muillakin aloilla Euroopan ensimmäinen/a tärkein avu ovat sen inhimilliset voimavarat: Euroopan tutkijoiden, insinöörien ja teknikkojen taso. Koska heitä odotetaan tarvittavan yhä enemmän, tätä potentiaalia on suojeltava, sen määrää on lisättävä ja sitä on hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla. Samalla unionin on osaltaan edistettävä Euroopan tieteen ja teknologian korkeaa tasoa. Myös Euroopan vahvaa yhteiskunta- ja taloustieteiden perinnettä on hyödynnettävä muutamien ratkaisevan tärkeiden aiheiden parissa, jotta Euroopan yhteiskunnan nykyiset ja tulevat taloudelliset ja yhteiskunnalliset suuntaukset ja tarpeet voidaan yksilöidä paremmin. Ohjelmien organisointi: keskittymistä ja tehokkuutta lisätään toisiinsa. Tehokkuuden nimissä Temaattiset ja horisontaaliset ohjelmat täydentävät toisiaan ja ovat samalla sidoksissa ja innovaatioiden hyödyntämisessä) tässä ehdotetaan, että toimien II, III ja IV temaattisissa päämäärät otetaan mahdollisimman ohjelmissa. laajasti huomioon (varsinkin tulosten Yksi horisontaalisten ohjelmien tärkeimmistä tehtävistä on taata, että kaikki toteutetaan koordinoidusti koko näihin päämääriin sidottu puiteohjelman tasolla. Vaikka näillä ohjelmilla on omat tavoitteensa, ne myös tukevat temaattisten ohjelmien yhdenmukaista täytäntöönpanoa. toiminta Temaattiset ohjelmat puolestaan järjestetään niin, että niissä pyritään keskittämään työ muutamaan tavoitteeseen ja samalla pidetään yllä ja vahvistetaan unionin tieteellistä ja teknologista pohjaa. Siksi kaikkiin kolmeen tutkimusohjelmaan kuuluu: - joukko avaintoimintakokonaisuuksia - yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvää toimintaa - tutkimusinfrastruktuureja tukevaa toimintaa. Temaattisten ohjelmien sisältö Avaintoimintakokonaisuudet Avaintoimintakokonaisuudet viidennessä puiteohjelmassa. Niitä ehdotetaan 16:ta, jota lukua ei sovi ylittää, koska tärkeimpiä keskittäminen on viidennen puiteohjelman ovat merkittävä laadinnan uudistus periaatteita. Avaintoimintakokonaisuudet kannalta tulevaisuuden yhteiskunnallisiin tavoitteisiin. Avaintoimintakokonaisuudet ovat pidettyihin tärkeimpinä sidoksissa taloudellisiin unionin ja - määritetään ratkaistavien ongelmien ja selkeästi muotoiltujen taloudellisten ja sosiaalisten päämäärien mukaan, - mobilisoivat kokonaisvaltaisella lähestymistavallaan useiden tärkeiden alojen, teknologioiden ja tietotaitojen voimavarat ja niihin liittyvät monenlaista alkuperää olevat valmiudet, - koskevat kaikkia niiden tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia toimintoja perustutkimuksesta aina kehitystyöhön ja esittelyyn, - ovat luonteeltaan selkeästi eurooppalaisia; yksi niiden tärkeimpiä tavoitteita on lähentää keskenään kyseisillä aloilla Euroopassa tehtyä julkis- ja yksityissektorin työtä, - valmistellaan ja toteutetaan läheisessä yhteistyössä tiedeyhteisön ja yritysten ja yleisemmin kaikkien tutkimuksen alan toimijoiden ja käyttäjien kanssa erilaisten yhteistyömuotojen kautta. Avaintoimintakokonaisuuksien menetelmään kuuluvat toisaalta kuri ja tarkkuus tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden määrittelyssä ja toisaalta ja joustavuus lähestymistapa). Menetelmän ansiosta kumppanuuksia voidaan perustaa ja työtä rahoittaa ja toteuttaa entistä joustavammin. toteuttamisehdoissa bottom-up -keinoissa (ns. Yleisteknologioiden tutkimus-ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Tämä toiminta on aikaisempien puiteohjelmien perinteinen osa, mutta se rajataan nyt muutamiin edellä kuvattujen kolmen perusteluokan avulla valittuihin aloihin. Tämä toiminta täydentää avaintoimintakokonaisuuksia. Yleisteknologian tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvän yleisen toiminnan tietojen tavoitteena on ylläpitää ja kehittää Euroopassa ja syntymistä ja useita yleisteknologian soveltamismahdollisuuksia kuulu avaintoimintakokonaisuuksiin. tutkimuksen on eivät teknologisia valmiuksia muutamilla painopistealoilla, ideoiden ja joilla jotka ja Tuki tutkimusinfrastruktuureille Tavoitteita on kaksi: tukea Euroopassa olevan tutkimusinfrastruktuurin Euroopan käyttöä mahdollisimman tehokasta vahvistaa ja tutkimusverkoston yhtenäisyyttä edistämällä suurissa sopivia hankkeita, telemaattisia verkkoja tutkimusta varten. tutkimuslaitoksissa verkottamalla ja huippututkimuskeskuksissa, infrastruktuuria työskentelymahdollisuuksia tukemalla kehittämällä ja Horisontaalisten ohjelmien sisältö Horisontaaliset ohjelmat sijoittuvat toisaalta unionin tutkimuspolitiikan ja toisaalta sen ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan, koulutusta ja yksilöiden liikkuvuutta koskevan politiikan sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikan muodostamalle päällekkäiselle alueelle. Ohjelmiin kuuluu: - koordinointi-, johtamistoimintaa, temaattisissa ohjelmissa olevien vastaavien harjoitettuun toimintaan, tuki- ja liittyy joka suoraan tavoitteiden yhteydessä - erityistä toimintaa, joka on sidottu unionin eri alojen politiikan tavoitteisiin ja jota ei voida harjoittaa temaattisisissa ohjelmissa. Näiden kahden eri luokan toimintaa sovitetaan läheisesti yhteen ja temaattisten ohjelmien vastaavaan toimintaan. Mukautettu ja mukautettava toteuttaminen; lisää joustavuutta ja yksinkertaisuutta puiteohjelmalle Viidennelle saavuttaminen asetettujen edellyttää paitsi uutta sisältöä myös kolmella tavalla laajasti uudistetun toteutuksen: tavoitteiden - koordinointia ja joustavuutta on parannettava tuntuvasti kaikilla tasoilla, - käytettävissä olevia erilaisia toteuttamisvälineitä on hyödynnettävä järkevästi, - hallintomenettelyjä on parannettava ja mukautettava. Yhteensovittaminen ja joustavuus Yksi viidennen puiteohjelman ominaispiirteistä verrattuna edeltäviin puiteohjelmiin on, että tietojen ja tulosten levittämistä eri ohjelmien välillä koordinoidaan olennaisesti paremmin. Myös ja unionin toiminnan reaktiokyky lisääntyvät. joustavuus Yhteensovittaminen välinen Ohjelmien avaintoimintakokonaisuuksien harjoitetun koordinointitoiminnan ansiosta. avulla yhteensovittaminen tapahtuu ja horisontaalisissa erityisesti ohjelmissa Samalla vahvistetaan tutkimusohjelmien ja unionin muun toiminnan välistä koordinaatiota. Kansainvälisessä teknologisessa yhteistyössä tähän tavoitteeseen päästään kehittämällä yhteyksiä teknisiin ja taloudellisiin tukiohjelmiin, esim. PHAREen, TACISiin ja MEDAan, nivomalla kiinteämmin toisiinsa tutkimusohjelmia ja läheisillä aloilla (kuten koulutuksessa) hyväksi ohjelmia rakennerahastojen toimintaa ja muuta yhteisön politiikkaa. tieteellisessä toteutettavia käyttämällä sekä ja Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden toimintaa koordinoidaan entistä avaintoimintakokonaisuuksissa. Välineinä käytetään voimakkaammin tukea sekä yhteistyötä muiden tutkimusinfrastruktuureille annettavaa eurooppalaisten edistävien järjestelmien ja organisaatioiden kanssa, esimerkiksi Eurekan, COSTin, ESAn, EMBL. n ja CERNin kanssa. teknologian yhteistyötä tieteellistä ja Joustavuus joustavuutta Unionin reaktiokykyä parannetaan mukauttamalla työohjelmia säännöllisesti ja niin usein kuin on tarpeen sekä jättämällä jokaiseen ohjelmaan rajallinen liikkumavara. ja Tavoitteena on tilanne, jossa voidaan vastata nopeasti puiteohjelmaan kuuluvilla aloilla ilmeneviin tarpeisiin, joita ei kuitenkaan varsinaisesti ole osattu odottaa tai kuvata. Tämä on suunniteltu toteutettavaksi niin, että erityisohjelmien kaikkien varojen kohdentamisesta ei päätetä heti. Riittävä summa varoista jätetään käyttämättä, kunnes 3/5 erityisohjelmista on kulunut, jotta se voidaan nopeasti kohdentaa tietylle alueelle ja käyttää sopivimmalla tavalla. (Vastavuoroisesti on oltava mahdollista lopettaa toimintakokonaisuuksia, joiden vaikutuksen todetaan olevan liian vähäisiä. ) Toteuttamisvälineet Viides puiteohjelma toteutetaan useanlaisten välineiden avulla. Kustannustenjaolla toteutettava toiminta (shared-cost action) Suuri osa puiteohjelmaa toteutetaan erilaisilla "epäsuorilla toimilla": ns. kustannustenjakoperiaatteella, yhtenäisenä toimintana (yhteistyöhankkeina), yhteistyöverkoille annettavana tukena ja esittelyhankkeina. Esittelyn eli demonstraatioiden olisi oltava merkittävässä osassa avaintoimintakokonaisuuksien toteuttamisessa. Komission osuus vaihtelee tapauksittain toiminnan luonteen mukaan ja sen mukaan, kuinka lähellä markkinoita ollaan. Kansainvälisiä sääntöjä ja tutkimukseen ja kehitykseen myönnettäviä valtion tukia koskevia yhteisön säännöksiä noudatetaan. Jotta eri ehdotusten valinnassa huomioon kumppanien investoinnit ja työllistämispyrkimykset. lähteistä olevia varoja voitaisiin yhdistää, komissio ottaa tutkimustyöt, tekemät Yhteinen tutkimuskeskus Toinen väline, jolla viidettä puiteohjelmaa toteutetaan, on yhteinen tutkimuskeskus YTK. Se on puolueeton ja riippumaton tieteellinen yhteisö, jolla on oma arviointikapasiteettinsa. YTK osallistuu viidennen puiteohjelman tätä tärkeimpiä ominaisuuttaan vastaavilla alueilla tavoitteita koskevilla alueilla. Sen toimintaperiaatteeksi sopii "tutkimus yksilön ja kansalaisen palveluksessa" (terveys, turvallisuus, ympäristö, kuluttajansuoja, petosten vastainen toiminta). ja unionin politiikan toteuttamiseen lähinnä YTK toimii edelleen myös kilpailullisesti tulemalla mahdollisimman lähelle tutkimustensa loppukäyttäjiä, lähinnä Euroopan teollisuutta, ja kehittämällä yhteistyöverkkoja jäsenvaltioiden muiden tutkimusyhteisöjen kanssa. Muut välineet: yhteydet COSTiinja Eurekaan Yhdistelemällä puiteohjelman ja eurooppalaisten yhteistyöjärjestelmien COSTin ja Eurekan keinoja voidaan toiminnalle antaa lisää laajuutta ja painoa. Siksi on tarkoitus luoda yksinkertaisia ja tehokkaita menetelmiä, joilla unionin hankkeita voidaan yhdistää COST-toimiin ja Eureka- hankkeisiin. toimintatapansa Puiteohjelman, COSTin ja Eurekan on täydennettävä toisiaan läheisesti. ja kartoitukseen COST voi hyödyttää puiteohjelmaa tarjoaa perustuvan puiteohjelmalle mahdollisuuksia hyödyntää tuloksia ja päästä markkinoille. Siksi valvotaan, että puiteohjelmasta on mahdollista siirtyä Eurekaan sitä mukaa kuin työt edistyvät, tuloksia syntyy, markkinoita lähestytään ja tarkempia tavoitteita voidaan määritellä. Tätä ratkaisutapaa käytetään 10 ansiosta. Eureka joustavuutensa puolestaan ensisijaisesti merkittävimpiin hankkeisiin, joiden kehittäminen kuuluu avaintoimintakokonaisuuksiin. 130 k, Ija n artiklat Näitä artikloja voidaan hyödyntää puiteohjelman muun toiminnan ohella erityisesti silloin, kun on tarkoitus toteuttaa toimia, jotka ovat erityisen kiinnostavia vain muutamien jäsenvaltioiden kannalta. Sen mukaan, kuinka halukkaita jäsenvaltiot ovat osallistumaan tällaiseen toimintaan, tällä periaatteella voitaisiin käynnistää yksi tai useampia toimintakokonaisuuksia joidenkin eri ohjelmissa suunniteltujen toimien pohjalta. Hallintotapojen parantaminen ja mukauttaminen Eri tahoja kuultaessa havaittiin kaikkien toivovan yksimielisesti, että viides ja puiteohjelma avoimilla hallintotavoilla. toteutetaan nykyaikaisilla, soveltuvilla, tehokkailla Tässä on viime vuosina edistytty kouriintuntuvasti. Toteutustapaa on vielä ja tarkoitus parantaa muun muassa keventämällä menettelytapoja lyhentämällä viiveitä. Tavoitteena on samanaikaisesti vähentää jätettävien ehdotusten liian suurta määrää ja parantaa ohjelmaan osallistumisen mahdollisuuksia erityisesti pk-yritysten kannalta. lyhentämään viiveitä on Pyrittäessä ehdotusten nopean käsittelyn puolueettomuusvaatimusten ja oikeusturvan välillä. toisaalta löydettävä ja tasapaino arvioinnin toisaalta ja laatu- Hallintoa parannetaan erityisesti seuraavilla kahdella tavalla: - Otetaan käyttöön uusi hallintotapa, jossa ei ole jyrkkiä rajoja ja jossa käytetään "kollegiaalisia" menetelmiä. - Hallinnon rakennetta mukautetaan viidennen puiteohjelman vaatimusten mukaiseksi. Ainoa tapa säästää tuntuvasti aikaa hakemusten käsittelyssä ja ylipäätään lisätä puiteohjelman toteuttamisen tehokkuutta on antaa komissiolle keinot harjoittaa täysimittaisesti sille myönnettyjä ohjelmien toteuttamisvaltuuksia. Tämä on puiteohjelman arviointilautakunnan näkemys. Lautakunta ja suosittelee myös, kaksivaiheista nykyistä päätös- että 11 toteuttamismenettelyä (puiteohjelma ja erityisohjelmat) yksinkertaistetaan ja puiteohjelmalle itselleen annetaan toteuttamistehtäviä. Perustamissopimuksen nykyisten säännösten nojalla komissio katsoo, että sen on toimittava erityisohjelmista tehtävien päätösten tasolla. Komissio aikookin ehdottaa, että suurin osa ohjelmien toteuttamisvallasta annetaan yksin komissiolle säätämällä, että ohjelmakomiteat antavat lausunnon vain normatiivisista ja yleisistä toimenpiteistä (työohjelmista tai rahamäärän viitteellisen jakautumisen muutoksesta), eivät yksittäisistä toimenpiteistä. ja rakenteen Ohjelmakomiteoiden koostumusta suurohjelman etuoikeutetun asemansa ohjelmien jäsenvaltioiden jossa keskustellaan omaksuttavista keskipitkän ja pitkän ajan strategioista. toimintaa mukautetaan kuuden säilyttävät ja ne toteutuksen seuraajina, unionin ja tutkimuspolitiikan kosketuspintana ja kohtauspaikkana, ja kullakin alalla tulevaisuuden painopisteistä sisällön mukaisiksi, ja toteuttamista vaikeuttaa, että saajia Ohjelmien kohdellaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa, mitä ongelmaa korostetaan vihreässä kirjassa Koulutus, ammattikoulutus, tutkimus - kansainvälisen liikkuvuuden esteet. Komissio laatii ohjelmaan "Inhimillisten voimavarojen lisääminen" sopivan yhteisöjärjestelmän, jonka avulla tilanne voidaan korjata. tutkimusapurahojen Säännökset Puiteohjelmasta tulee aidosti unionin tutkimustarpeisiin mukautettu väline silloin, kun siitä voidaan päättää määräenemmistöllä eikä enää vain jäsenvaltioiden yksimielisellä päätöksellä. Puiteohjelman arviointilautakunta piti tätä välttämättömänä toimenpiteenä. Asia on hallitusten välisen konferenssin työjärjestyksessä. Arviointilautakunnan puheenjohtaja on ehdottanut, että jos HVK:ssa todellakin tehdään tällainen päätös, neuvosto voisi odottaessaan, että jäsenvaltiot toimia niin kuin määräenemmistösääntöä sovellettaisiin jo. ratifioivat HVK:n päätelmät, alkaa Koska viidenteen puiteohjelmaan ehdotetaan vain pientä määrää ohjelmia, siitä voidaan joka tapauksessa päättää ja se voidaan toteuttaa vain noin puolella niiden päätösten määrästä (25), jotka tarvittiin neljännessä puiteohjelmassa. Sen lisäksi, että tehdään yksi päätös EY:n puiteohjelmasta ja yksi ydinfission Euratomin puiteohjelmasta toiminta kuuluu (johon 12 turvallisuuden ja hallitun lämpöydinfuusion aloilla), on tehtävä 11 erillistä päätöstä: - 6 päätöstä kuudesta "temaattisesta" ja "horisontaalisests" ohjelmasta, - 1 päätös erityisohjelman "Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen" ydinenergiaa koskevasta osasta, - 2 päätöstä YTK:n toiminnasta EY:n ja Euratomin alueilla - 2 päätöstä osallistumisesta EY:n ja Euratomin alueisiin. Rahoitus ja talousarvio pidetystä 1992 lähtien Edinburghissa tutkimus on Euroopan yhteisöjen Eurooppa-neuvoston Joulukuussa kokouksesta talousarvion otsakkeen 3 suurin menoerä ja tärkein painopiste. Komissio vahvisti tutkimuksen olevan ensisijalla, kun vuoden 1997 talousarviota laadittiin ja kun se tammikuussa neuvotteli vuoden 1998 talousarvion ja politiikan painopisteistä. jotka johtopäätöksiä, 20. 11. 1996 julkaistussa ensimmäisessä viidettä puiteohjelmaa koskevassa valmisteluasiakirjassa komissio korosti tutkimuksen ensisijaisuutta ja teki siitä muutamia puiteohjelman kokonaisrahoitusta: "Tutkimuskulut ovat [. ] rahoitusnäkymien otsakkeen 3 [. ] (sisäpolitiikat) [. ] selvästi suurin osa: 60 % otsakkeen toimintaan käytettävissä olevista varoista, niin kuin Edinburghin sopimusten perusteella kuuluukin olla (puolesta kahteen kolmasosaan rahoitusnäkymien otsakkeen 3 varoista). Tätä lähestymistapaa voitaisiin jatkaa viidennessä puiteohjelmassa. Kun suunnitellaan, otetaan huomioon BKT. n kasvuodotukset. " tutkimusmenojen koskevat sopivaa unionin tasoa Suurin osa viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) toteutetaan uusien rahoitusnäkymien mukaan, jotka korvaavat nykyiset (vuosiksi 1993-1999 päätetyt) uusiksi rahoitusnäkymiksi tämän vuoden heinäkuussa, heti hallitusten välisen konferenssin päätyttyä. Tämän vuoksi komissio ei vielä pysty tekemään muodollista ehdotusta viidennen puiteohjelman kokonaisrahoituksesta. rahoitusnäkymät. Komissio ehdotuksensa tekee Jotta viidennen puiteohjelman toteuttaminen voidaan aloittaa heti vuoden 1999 alusta (neljännen puiteohjelman voimassaolo lakkaa vuoden 1998 lopussa) suunnitelmien ja SEM 2000 -ohjelman sääntöjen mukaisesti, on noudatettava tiukkaa aikataulua. Neuvoston ja Euroopan parlamentin on siis hyväksyttävä viides puiteohjelma yhteispäätösmenettelyllä vuoden 1998 hyväksyttävä ja ensimmäisellä 13 kolmanneksella, neuvoston on erityisohjelmat jo kesän 1998 aikana (Euroopan parlamentilta tarvitaan niistä vain lausunto). Näin ohjelmakomiteat voidaan nimittää, työohjelmat laatia ja ensimmäiset ehdotuspyynnöt julkaista syksyn 1998 aikana. Edellä kuvattujen rajoitteiden johdosta komission on esitettävä muodollinen ehdotuksensa jo tässä vaiheessa. Se täydentää ehdotusta esityksellä kokonaisrahoitukseksi siinä vaiheessa, kun se antaa ehdotuksen tulevista rahoitusnäkymistä välittömästi HVK:n päätyttyä heinäkuussa 1997. Komissio katsoo kuitenkin, että viidennen puiteohjelman kokonaisrahoitus prosentteina vuosien 1999-2002 BKT- ennusteiden keskiarvosta ei voi olla pienempi kuin neljännessä puiteohjelmassa prosenttiosuus 1995-1998 Euroopan unionin BKTrstä. saavutettu vuosina käyttäjä vuotuisille määrärahoille Budjettivallan rahoitusnäkymien sallimissa rajoissa ja noudattaen perustamissopimuksessa määrättyä suurinta kokonaismäärää, jolla osallistutaan puiteohjelman rahoitukseen. luvan antaa Komission näkemyksen mukaan viidennessä TTK-puiteohjelmassa kullekin toimelle ehdotetut kiintiöt on jaettava jäljempänä olevassa taulukossa mainittujen prosenttiosuuksien mukaan. Erityisesti on huomattava seuraavaa: - määrärahat jaetaan ohjeellisesti kolmeen yhtä suureen osaan EY:n puiteohjelman ensimmäiseen toimeen kuuluvien kolmen temaattisen ohjelman kesken, - EY:n puiteohjelman neljännelle toimelle (tutkijoiden koulutuksen ja "Inhimillisten voimavarojen liikkumisen kannustaminen) ohjelman lisääminen" perusteella osoitettu prosenttiosuus kasvaa huomattavasti, - Euratomin puiteohjelmalle varattu prosenttiosuus pienenee edellisistä puiteohjelmista. Suoraan toimintaan (yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaan) tai suoraa toimintaa muistuttavaan toimintaan (ydinfuusio)^ osoitetut rahamäärät eivät voi olla pienemmät kuin absoluuttisesti ilmaistu vähimmäismäärä riippumatta siitä, mikä prosenttiosuus niille on varattu. 2 Fuusio-ohjelma kuuluu muodollisesti epäsuoraan yhdistelmäohjelma, joka yhdistää kaikki yhteisössä ja jäsenvaltioissa tällä alalla tehdyt toimet. toimintaan, mutta käytännössä se on 14 Puiteohjelmien jakautuminen prosenttiosuuksiin: (viides TTK-puiteohjelma) kokonaisrahoituksen EY:n puiteohjelma Euratomin puiteohjelma YHTEENSÄ Ensimmäinen ohjelmat) : toimi (temaattiset TTK- 84 ! i 28 - elävän luonnon ja ekosysteemin varat ! 28 - tietoyhteiskunta 128 - kilpailukykyinen ja kestävä kasvu Epäsuora toiminta 86 3,5 Toinen toimi (Kansainvälinen yhteistyö) 2,5 10 Kolmas toimi (Tulosten hyödyntäminen ja niitä koskevan tiedon levittäminen) _i Neljäs toimi (Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen) 100 Yhteensä Suora toiminta (YTK) Yhteensä Epäsuora (fuusio ja fissio) toiminta Suora toiminta (YTK) Yhteensä r 5 91 7 2 9 100 15 Päätelmät Valmistellessaan viidettä puiteohjelmaa komissio on hyötynyt useista tärkeimpiin kuuluvat Euroopan joista lähteistä saamistaan parlamentin aloitteesta laadittu kertomus, jäsenvaltioiden viralliset panokset sekä ESTAn, IRDACin ja CRESTin lausunnot. ideoista, Arviointilautakunnan suositusten mukaisesti tässä ehdotetaan uudenlaisen puiteohjelman perustamista. Se määritettäisiin erilaisten valintojen ja painopisteiden avulla, jotka eivät merkitse vain eri osapuolten toiveiden asettamista tärkeysjärjestykseen, ja se muotoiltaisiin unionin etujen ja tavoitteiden mukaan. Keskustelut, joita syntyi kolmen ensimmäisen komission julkaiseman asiakirjan perusteella varsinkin 28. 2. -1. 3. 1997 järjestetyssä suuressa konferenssissa, ovat jo osoittaneet, että useista ehdotetun lähestymistavan piirteistä vallitsee aito yhteisymmärrys. ehdotuksesta Tästä muodollisesta keskustelut vahvistanevat jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin yhteisen tahdon muuttaa lähestymistapa teoiksi, joilla unioni voi kansalaistensa hyödyksi edistää huomisen keksimistä. käynnistyvät pian 16 EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI TUTKIMUSTA, TEKNOLOGISTA KEHITTÄMISTÄ JA ESITTELYÄ KOSKEVASTA EUROOPAN YHTEISÖN VIIDENNESTÄ PUITEOHJELMASTA (1998-2002) 9 7 / 0 1 19 ( C 0 D) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen1, ottavat huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon3, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa tarkoitettua menettelyä4 , sekä katsovat, että olisi hyväksyttävä monivuotinen puiteohjelma kaikesta yhteisön toiminnasta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, mukaan lukien esittely, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998)5 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 616/96/EY6, 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio laadituttaa ulkopuolisen arvion viiden vuoden aikana ennen viidennen puiteohjelman ehdotuksen ja edistymisvaiheista; mainittu arvio, sen päätelmät ja komission huomautukset on toimitettu Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, hallinnoimisesta toteutettujen esittämistä yhteisön toimien komissio on 10 päivänä heinäkuuta 1996 antanut tiedonannon7 viidennen puiteohjelman ensimmäisistä suuntaviivoista, jossa se korosti, että viidennen puiteohjelman on i 2 3 4 5 EYVLN:o L 126, 18. 5. 1994, s. 1. 6 EY VL N:o L 86, 4. 4. 1996, s. 69 7 KOM (96) 332 lopullinen 17 vastattava ensi sijassa taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tarpeisiin; mainitun tiedonannon jälkeen julkaistiin 20 päivänä marraskuuta 1996 ensimmäinen valmisteluasiakirja8, jossa täsmennettiin suunniteltuja tavoitteita ja toteuttamisvälineitä, ja 12 päivänä helmikuuta 1997 jossa esiteltiin yksityiskohtaisesti viidennen puiteohjelman mahdollinen sisältö, toinen valmisteluasiakirja9, yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan tavoitteet liittyvät nykyisiin haasteisiin, joihin yhteisön on vastattava, ja tilaisuuksiin, joihin se haluaa tarttua; näitä ovat ensisijaisesti yhteiskunnan ongelmat, teollisuuden kilpailukyky, tietämyksen maailmanlaajuistuminen, työpaikkojen osallistuminen toteuttamiseen ja perustamissopimuksen 130 f artiklan 1 kohdan mukaisesti ja yhteisön asema tieteen ja teknologian osaamiskeskuksena maailmassa, elämänlaatu, politiikkojen luominen, yhteisön kehittämiseen viidennessä puiteohjelmassa on sen vuoksi keskityttävä perustamissopimuksen 130 g artiklassa määritetyn ensimmäisen toimen rajalliseen määrään aihealueita, joihin kuuluu yleisteknologioiden tutkimus-ja kehitystyöhön liittyvää toimintaa, toimia, joilla tällainen toiminta yhdistetään johdonmukaiseksi, yhteen kantavaan aiheeseen kohdistetuksi strategiseksi kokonaisuudeksi, jäljempänä 'avaintoimintakokonaisuudet', sekä tuki tutkimusinfrastruktuureille, viidenteen puiteohjelmaan on lisäksi kuuluttava perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisissa toisessa, kolmannessa ja neljännessä toimessa aihealueita, jotka liittyvät niiden erityisaloihin, ja lisäksi sellaisia, joita sovitetaan yhteen laaja-alaisina ja jotka tukevat ensimmäisen toimen samantyyppistä toimintaa ja ovat vuorovaikutuksessa sen kanssa, lähestymistapa edellyttää yhteisön teknologisten tämä huippuvalmiuksien ylläpitämistä ja vahvistamista ottaen huomioon myös sen suurten kansainvälisten kumppanien tekemä työ; tällaisia valmiuksia ovat sekä aineelliset ja aineettomat infrastruktuurit että yhteistyössä tarvittavat inhimilliset voimavarat, tieteellisten, teknisten ja samassa yhteydessä olisi korostettava työpaikkoja tarjoavia pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), tuloksia koskevan tiedon levittämistä ja siirtoa, innovatiivisuutta ja tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta, ja sosiaalisen taloudellisen yhteisön politiikan ja toimien muotoilemisessa ja toteuttamisessa on otettava huomioon yhteisön vahvistamistavoite; puiteohjelman on edistettävä yhteisön sopusointuista kehitystä mainitun tavoitteen mukaisesti ja samalla pidettävä korkeaa tieteellistä tasoa olennaisena perusteena; sen vuoksi on tärkeää vahvistaa yhteisvaikutuksia yhtäältä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ja toisaalta sen toiminnan välillä, jota yhteisö toteuttaa rakenteellisiin tarkoituksiin tarkoitettujen rahastojen avulla, yhteenkuuluvuuden 8 KOM (96) 595 lopullinen 9 Kom (97) 47 lopullinen 18 lausutun toissijaisuus- sikäli kuin perustamissopimuksen 3 b artiklassa ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa viidennessä puiteohjelmassa toistettuja yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan tavoitteita, kun niiden saavuttaminen edellyttää ratkaisevaa määrää inhimillisiä voimavaroja ja rahoitusta ja jäsenvaltioiden väliset rajat ylittävää taitojen yhdistelyä; näiden tavoitteiden synnyttämien kerrannaisvaikutusten vuoksi ne voidaan siten päätöksessä yhteisön rajoitutaan vähimpään tavoitteen saavuttamiseksi tarpeelliseen eikä ylitetä sitä, mikä on tarpeen tätä varten, paremmin toteuttaa tasolla; tässä toiminnan yhteisön rahoitusosuutta puiteohjelman toimissa voidaan vaihdella erityisohjelmien tasolla läheisyyden mukaan asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa ja noudattaen kansainvälisiä sääntöjä sekä yhteisön puitteita tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle10, erityisesti niiden 5. 12 ja 5. 13 kohtaa, laadun ja markkinoiden viidennen puiteohjelman muodostavien aihealueiden valintaa varten vahvistetuissa perusteissa ja niihin liittyvissä tieteellisissä ja teknologisissa tavoitteissa otetaan huomioon edellä kuvatut periaatteet; samoja perusteita on käytettävä viidennen puiteohjelman toteuttamisessa, sen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, viidennen puiteohjelman toteutuksessa on noudatettava oikeaa tasapainoa aihealueiden sisällä, erityisesti yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvän toiminnan ja avaintoimintakokonaisuuksien välillä, viidennen puiteohjelman eri aihealueiden välillä sekä viidennen puiteohjelman ja muiden siihen suoraan tai epäsuorasti liittyvien välineiden välillä, yhteinen tutkimuskeskus osallistuu puiteohjelman toiminnan alueilla, joilla se voi tarjota puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta ja yhteisön eri alojen politiikan toteuttamiseen tarvittavaa tieteellistä ja teknistä tukea; lisäksi se osallistuu yhteenliittymien osana tutkimustöihin, jotka kuuluvat epäsuoraan toimintaan, toteuttamiseen niillä on tarpeen ottaa huomioon tietojen ja teknologioiden kehitys ja niiden soveltamisen eettiset näkökohdat, tutkimustoimintaa on harjoitettava kunnioittaen eettisiä perusperiaatteita ja yksityiselämän suojelua, ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen 130 p artiklan nojalla annettavan vuosikertomuksen lisäksi avoimuutta ja tervettä ja tehokasta hallintoa koskevien suositusten noudattamiseksi olisi annettava myös säännöksiä, jotka mahdollistavat viidennen puiteohjelman toteuttamisvaiheen järjestelmällisen tutkimisen ja puiteohjelman arvioinnin, EY:n perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen perusteella tehtävän tutkimustoiminnan välisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi päätös ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskevasta puiteohjelmasta on annettava samaan aikaan ja sen on koskettava samaa ajanjaksoa kuin tämä puiteohjelma, ja tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (Crest) on kuultu, 10 EYVLN:oC 45, 17. 2. 1996, s. 5 19 OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. 2. 3. 4. 1. 2. 1. Hyväksytään ajanjaksoksi 1998-2002 monivuotinen puiteohjelma, 'viides puiteohjelma1, joka koskee kaikkia kehittämisen alaan kuuluvia yhteisön toimia, mukaan lukien esittelytoimet. tutkimuksen jäljempänä teknologisen ja Viidenteen puiteohjelmaan kuuluu perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisesti neljä yhteisön tointa. Ensimmäinen yhteisön toimi koskee seuraavia kolmea aihealuetta: a) elävän luonnon ja ekosysteemin varojen tutkimus, b) käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen, c) kilpailukykyisen ja kestävän kasvun kehittäminen. Toinen, kolmas ja neljäs yhteisön toimi koskevat seuraavia aihealueita: a) yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen, b) innovointi ja pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen, c) inhimillisten voimavarojen lisääminen. Nämä kolme viimeksi mainittua aihealuetta otetaan huomioon myös ensimmäisessä yhteisön toimessa. Edellä 2 kohdassa mainittujen aihealueiden ja niihin liittyvien tavoitteiden valintaan johtaneet perusteet esitetään liitteessä 1. Niitä on noudatettava toteutettaessa viidettä puiteohjelmaa. Yhteisön toimien päälinjat, niiden tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet esitetään liitteessä II. 2 artikla Suurin mahdollinen kokonaismäärä, puiteohjelman rahoitukseen, on [. ] miljoonaa ecua. jolla yhteisö osallistuu viidennen Liitteessä III vahvistetaan jokainen 1 artiklassa tarkoitetun yhteisön toimen osuus ja täsmennetään alustava jako 1 artiklan 2 kohdassa määritetyn ensimmäisen yhteisön toimen aihealueiden kesken. 3 artikla Viides puiteohjelma toteutetaan seitsemällä erityisohjelmalla, joista kolme vastaa ensimmäisen yhteisön loiseen, kolmanteen ja neljänteen yhteisön toimeen ja yksi erityisohjelma koskee erityisesti yhteistä tutkimuskeskusta. toimen kolmea aihealuetta, kolme liittyy Jokaisessa yksityiskohtaiset arvioiduista keinoista. erityisohjelmassa täsmennetään säännöt, vahvistetaan kesto toteuttamista ja päätetään koskevat tarpeellisiksi 20 2. Viidennen puiteohjelman toteuttamisesta voi tarvittaessa seurata 130 k artiklan mukaisia täydentäviä toimintaohjelmia, yhteisön osallistuminen 130 1 artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus-ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin tai 130 n artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten ja järjestelmien perustaminen. Se voi myös johtaa 130 m artiklan mukaiseen yhteistyöhön kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. 4 artikla Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset sovellettavan säännöt vahvistetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen varainhoitoasetuksen tarkoitettuja määrärahoja koskevien säännösten mukaisesti, täydennettyinä tämän päätöksen liitteellä IV. talousarvioon teknologista kehittämistä varten tutkimusta ja 5 artikla 1. 2. tutkii vuosittain asianmukaisesti Komissio riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viidennen puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamisvaiheen erityisesti liitteessä I vahvistettujen perusteiden kannalta. Komissio arvioi erityisesti, sopivatko tavoitteet, painopisteet ja rahoitus edelleen muuttuneeseen ehdotuksia puiteohjelman ja/tai erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. tilanteeseen. Tarvittaessa komissio pätevien antaa Ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa kuudenneksi puiteohjelmaksi, se teettää riippumattomilla korkeatasoisilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion yhteisön toiminnan toteutuksesta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana erityisesti liitteessä I vahvistettujen perusteiden kannalta. Komissio toimittaa arvioinnin tulokset kuin myös huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 3. Edellisessä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut riippumattomat asiantuntijat valitsee komissio, joka ottaa tasapuolisesti huomioon tutkimuksen alan eri toimijat. 6 artikla Kaikki viidenteen puiteohjelmaan kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava kunnioittaen eettisiä perusperiaatteita. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 21 LIITE I YHTEISÖN TOIMIIN LIITTYVIEN TEEMOJEN JA TAVOITTEIDEN VALINTAPERUSTEET tutkimusta ja Euroopan yhteisön teknologista kehittämistä koskevan politiikan toteuttaminen perustuu kahden periaatteen varaan: korkeaan tieteelliseen ja teknologiseen yhteisön laatuun perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa. tutkimustoiminnan yhteensopivuuteen Euroopan ja Koska Euroopan julkisten varojen paras mahdollinen käyttö edellyttää kustannus-hyöty -suhteen ottamista huomioon, viidennen puiteohjelman teemat ja niihin liittyvät tavoitteet valitaan yhteisten, kolmeen luokkaan jaettujen perusteiden nojalla. •L Yhteiskunnallisiin tarpeisiin liittyvät perusteet: - työllisyystilanteen parantaminen - elämänlaadun ja terveyden kehittäminen - ympäristönsuojelu kansalaisten odotuksia yhteiskunnallisten päämäärien saavuttamiseksi. ja huolenaiheita vastaavien unionin tärkeimpien •_ Talouskehitykseen ja tieteellisiin ja teknologisiin näkymiin liittyvät perusteet: - aloja, jotka lisäävät kasvua ja kehittyvät jatkuvasti - aloja, joilla Euroopan yhteisön yritykset voivat ja joilla niiden täytyy vahvistaa kilpailukykyään - aloja, joilla on mahdollisuuksia teknologian mittavaan kehitykseen. •_ Eurooppalaiseen lisäarvoon ja toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät perusteet: - on koottava riittävä määrä inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja ja eri jäsenvaltioissa olevia toisiaan täydentäviä taitoja on yhdistettävä - yhden tai useamman Euroopan unionin poliittisen tavoitteen toteutumista edistetään merkittävästi - käsitellään tai standardointinäkökohtiin taikka Euroopan alueen kehitykseen liittyviä kysymyksiä, Euroopan ilmeneviä ongelmia yhteisön tasolla jotta valituiksi tulee vain tavoitteita, joita ei voida saavuttaa yksityisesti tehdyllä tutkimustyöllä vaan joihin päästään tehokkaammin toimimalla yhteisön tasolla toteuttamalla tämän tason tutkimustoimintaa. 22 Perusteet valitaan ja niitä toteuttamiseksi, erityisohjelmien määrittämiseksi kehittämiseen ja esittelyyn kuuluvien toimintojen valitsemiseksi. täydennetään tarvittaessa viidennen puiteohjelman teknologiseen tutkimukseen, ja 23 LIITE II YHTEISÖN TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET I VIIDENNEN PUITEOHJELMAN TEEMAT JA JÄSENTELY Viidenteen puiteohjelmaan kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisesti neljä tointa: - ensimmäiseen toimeen kuuluvat tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat, - toisella toimella pyritään edistämään yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla, - kolmas toimi tähtää tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvän toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittämiseen ja näiden tulosten hyödyntämiseen, - neljännen toimen kohteena on tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen. L ENSIMMÄISEN TOIMEN SISÄLTÖ JA JÄSENTELY Tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn ohjelmiin kuuluu - "avaintoimintakokonaisuuksia", - yleisteknologioiden tutkimus-ja kehitystyöhön liittyvää toimintaa, - tutkimusinfrastruktuureja tukevaa toimintaa. Lisäksi näissä ohjelmissa toteutetaan johdonmukaisesti ja koordinoiden toimintaa toisen, kolmannen ja neljännen toimen kanssa näiden toimien tavoitteita edistävää toimintaa kunkin toimen omalla alueella. a) Avaintoimintakokonaisuudet teknologia Avaintoimintakokonaisuuksien tarkoituksena on ottaa käyttöön kokonaisvaltaisesti eri tieteenalojen liittyvät valmiudet. voimavarat, Avaintoimintakokonaisuudet ovat ja kokoavat aiheensa ympärille luonteeltaan eurooppalaisia mahdollisimman suuren määrän julkista ja yksityistä työtä. Avaintoimintakokonaisuudet ovat syntyneet ratkaistavien ongelmien ja selkeästi muotoiltujen taloudellisten ja sosiaalisten päämäärien mukaan tehdyn strategisen valinnan tuloksena. sekä eri puolilla olevat aiheeseen tietotaito ja Tällaiseen tutkimustoiminta, niin perustutkimus, kehitystyö kuin esittelykin. avaintoimintakokonaisuuteen kuuluu kaikki tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava b) Yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Tätä toimintaa harjoitetaan rajatussa joukossa liitteessä 1 esiteltyjen perusteiden nojalla valittuja aloja, ja se täydentää avaintoimintakokonaisuuksia. Tavoitteena on ensisijaisesti ylläpitää ja kehittää ideoiden ja tiedon syntymistä ja teknologisia valmiuksia Euroopan yhteisön tasolla muutamilla tutkimuksen ja yleisteknologian eivät kuulu avaintoimintakokonaisuuksiin. soveltamismahdollisuuksia joilla on useita aloilla, jotka ja c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Tavoitteena on edistää Euroopan yhteisön tutkimusinfrastruktuurien parasta mahdollista käyttöä ja hyödyntämistä ja vahvistaa Euroopan tutkimusverkoston johdonmukaisuutta. 2. TOISEN. KOLMANNEN JA NELJÄNNEN TOIMEN SISÄLTÖ JA JÄSENTELY 24 Horisontaalinen tutkimus sijoittuu toisaalta Euroopan yhteisön tutkimuspolitiikan ja toisaalta sen ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan, koulutuspolitiikan, yksilöiden liikkuvuuden kannustamispolitiikan sekä sosiaali-ja työllisyyspolitiikan yhtymäkohtaan. Kaikkiin kolmeen toimeen kuuluu - yhteisön ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan ja inhimillisten voimavarojen politiikan yleisiin tavoitteisiin liittyvää erityistä toimintaa, joka ei kuulu ensimmäisen toimen teemoihin, - koordinointi-, tuki- ja johtamistoimintaa sekä muuta vastaavaa toimintaa, jonka tarkoituksena on taata ensimmäisen toimen teemoihin kuuluvana harjoitetun toiminnan johdonmukaisuus. à YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS Yhteinen tutkimuskeskus on tieteellinen ja tekninen elin, jota komissio tarvitsee valtuuksiensa harjoittamiseen. Tämän toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet liittyvät erityisesti aloihin, joilla tarvitaan puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta Euroopan tasolla, sekä aloihin, jotka vastaavat unionin politiikan tärkeimpiä tavoitteita. Toiminta vastaa jäljempänä kuvattuja viidennen puiteohjelman tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita, mutta sen on myös vastattava yhteisön politiikan vaatimuksia ja kehitystä eri aloilla silloin, kun politiikka tuo mukanaan erityisiä tutkimus- ja kehitystarpeita ja varsinkin silloin, kun yhteisen tutkimuskeskuksen puolueettomuutta tarvitaan. II TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET ENSIMMÄINEN TOIMI ELÄVÄN LUONNON JA EKOSYSTEEMIN TUTKIMUS Elämänlaadun ja terveyden tason parantaminen ja ympäristöä rasittavien ongelmien parempi hallinta ovat suuria haasteita, joihin unioni aikoo vastata tukemalla tietojen syventämistä ja tekniikan kehittämistä elävän luonnon ja ympäristön aloilla. Tällä alalla saavutettava edistys vahvistaa myös yhteisössä toimivien yritysten kilpailukykyä. Kehitys avaa uusia mahdollisuuksia aloilla, joilla yhteisöllä on jo avuja, kuten bioteknologiassa, maatalouden tuotteita jalostavassa teollisuudessa sekä terveyden ja ympäristön aloilla. a) i) Avaintoimintakokonaisuudet Elävä luonto ja ekosysteemi (I): terveys ja ravinto Tämän toimintakokonaisuuden tavoitteena on edistää sellaisten tietojen, teknologioiden ja menetelmien kehittämistä - esimerkiksi bioteknologian alaan kuuluvien - joiden avulla kuluttajille voidaan tuottaa turvallista, terveellistä, tasapainoista ja monipuolista ravintoa. Tämä edellyttää etenkin 25 * uusien jalostusmenetelmien kehittämistä elintarvikkeiden laadun parantamiseksi, * tartunnanaiheuttajien ja myrkyllisten aineiden havaitsemistestienjatorjumismenetelmien kehittämistä, * tutkimuksia ravinnon merkityksestä terveyden ylläpidossa erityisesti ravitsemustieteen, epidemiologian ja kansanterveyden aloilla. ii) Elävä luonto ja ekosysteemi (II): virustautien ja muiden tartuntatautien hallinta Tämän toimintakokonaisuuden päätavoitteet ovat AIDSin vastainen työ ja ns. uusien kulkutautien (nykyään jälleen esiintyvän tuberkuloosin ja uusien tai mutanttikantojen aiheuttamien tautien) hallinta. Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin: * rokotteiden kehittäminen varsinkin virustauteja vastaan, * hoito-ja ennaltaehkäisystrategiat, * kansanterveys- ja hoitojärjestelmiin liittyvät näkökohdat. iii) Elävä luonto ja ekosysteemi (III): "solutehdas" Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa Euroopan yhteisön yrityksiä hyödyntämään biotieteiden ja -teknologioiden kehitystä erityisesti terveyden ja ympäristön aloilla. Sen tavoitteena on kehittää monitieteistä teknologiaa, joka perustuu mikro-organismien, kasvien ja eläinten ominaisuuksien käyttöön solutasolla ja sitä alemmalla tasolla. Tavoitteena on kehittää uusia vahvasti lisäarvollisia biomolekyylejä, jotka voivat osaltaan parantaa elämänlaatua ja terveyden tasoa, muun muassa: * uusia terveyttä edistäviä tuotteita (esimerkiksi antibiootteja ja syöpälääkkeitä), * biologisia jätteidenkäsittelymenetelmiä, * uusia biologisia menetelmiä maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta varten. iv) Elävä luonto ja ekosysteemi (IV): vesihuolto ja veden laatu Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus tuottaa vesivarojen järkiperäiseen hallintaan tarvittavaa tietoa ja teknologiaa kotitalouksien, teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin. Kyseeseen tulevista aloista ovat etusijalla: * käsittely-ja puhdistustekniikat, * pohja-ja pintavesien laadun ja korkeuden valvontatekniikat, * seuranta-, hälytys-ja viestijärjestelmät, * vesivarojen sääntelyteknologia sekä arideille ja semiarideille vyöhykkeille tarkoitettu teknologia. v) Elävä luonto ja ekosysteemi (V): terveyden ja ympäristön vuorovaikutus Tämän toimintakokonaisuuden tavoitteena on vähentää ympäristön laadun heikkenemisen kielteisiä vaikutuksia terveyteen. Siinä käsitellään esimerkiksi ilman saastumisen, raskasmetallien ja myrkyllisten aineiden, melun, ja niiden terveysvaikutuksia ja haitallisten tekijöiden vaikutuksia työpaikoilla. Siihen kuuluu lähinnä ilmastonmuutosten sähkömagneettisen ehkäisemistä säteilyn ja * epidemiologista työtä, * uusien diagnosointi-, vaaranarviointi- ja ennaltaehkäisymenetelmien kehittämistä, * terveydelle vahingollisten syiden ja seurausten vähentämiskeinojen kehittämistä. vi) luonto ja ekosysteemi Elävä kehittäminen (VI): maaseutu- ja rannikkoympariston yhtenäinen Tarkoituksena on levittää tietoa ja teknologiaa, jota tarvitaan sellaisten innovatiivisten tuotanto- ja ja yhteisen hyödyntämismallien käyttöönottoon, kalastuspolitiikan uusiin suuntauksiin. Samalla on tarkoitus tuottaa yhteisön lainsäädäntötyölle tieteellinen pohja. Kyseeseen tulevia aloja ovat ensisijassa seuraavat: sopivat yhteisen maatalouspolitiikan jotka * maatalouden, metsätalouden, kalastuksen ja vesiviljelyn uudet tuotanto- ja hyödyntämis järjestelmät, joissa otetaan huomioon kannattavuus, luonnonvarojen kestävä hallinta, tuotteiden laatu ja työllisyys, 26 * käyttö muuhun tarkoitukseen kuin elintarvikkeina, * valvontamenetelmät, * sellaisten uusien kestävän kehityksen mallien laatiminen maaseutu-ja rannikkoalueita varten, jotka perustuvat kunkin alueen erityismahdollisuuksien hyödyntämiseen, toiminnan ja tilankäytön eriyttämiseen ja paikallisen väestön ottamiseen mukaan toimintaan. b) Yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Työssä keskitytään ensisijaisiin tutkimuksiin, joilla tuetaan: - ikään liittyvien tautien ja ongelmien (esim. Alzheimerin taudin), rappeuttavien tautien (erityisesti syövän ja diabeteksen), sydän- ja verisuonitautien, perinnöllisten sairauksien ja harvinaisten sairauksien torjuntaa sekä perimän tutkimusta ja neurotieteitä, - terveydenhuoltojärjestelmien parantamista, työterveyden ja -turvallisuuden parantamista ja huumeisiin liittyviä kansanterveydellisiä ongelmia ehkäisevää toimintaa, - suurimpia luonnonuhkia ja tekniikasta aiheutuvia uhkia ehkäisevää toimintaa kehittämällä ennuste-, ennaltaehkäisy-, vaikutusten arviointi-ja seurausten lieventämistekniikoita, - "ilmastomuutoksen" prosessia ja siihen maalla, merellä ja ilmakehässä liittyvien vuorovaikutusten ymmärtämistä ja sen ekosysteemeissä aiheuttamien vaikutusten ymmärtämistä, yleisten maanhavainnointiteknologioiden varsinkin satelliittiteknologian', kehittämistä ympäristön seurantaa ja luonnonvarojen ja ekosysteemien hallintaa varten, technologies), observation (earth - biolääketieteen etiikan ja bioetiikan ongelmien tutkimusta kunnioittaen inhimillisiä perusarvoja^, - biotieteiden ja -teknologian kehittämisen sosiaalis-taloudellisten näkökohtien ja ympäristön muutosten tutkimusta (yhteiskuntaan, talouselämään ja työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten tutkimusta) kestävän kehityksen kannalta. c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Etusijalle asetetaan biologisen materiaalin tietokantojen ja kokoelmien, kliinisten kokeilukeskusten, merentutkimuslaitosten ja ilmastontutkimuksen laskentakeskusten optimaalinen käyttö koko Euroopan yhteisössä. 1 Kolmen temaattisen ohjelman sisällä toteutettava "avaruusteknologian" sovellutuksiin liittyvää toimintaa sovitetaan yhteen erityisjärjestelyllä. 2 Tässä puiteohjelmassa ei toteuteta mitään tutkimustoimintaa, joka muuttaa tai jolla on tarkoitus muuttaa ihmisen perimää muuttamalla hedelmöityneitä munasoluja tai vaikuttamalla sikiön kehityksen missään muussa vaiheessa niin, että tämä voisi tehdä muutoksesta periytyvän. Myöskään ei toteuteta "kloonauksena" tunnettua tutkimustoimintaa, jossa munasolun tai alkion solun tuma korvataan yksilön tai alkion solun tumalla tai sellaisella tumalla, joka on saatu jostakin ihmisen alkiovaihetta seuraavasta kehitysvaiheesta. Eläinkokeet ja eläimillä tehtävät testit on mahdollisuuksien mukaan korvattava in vitro -menetelmillä tai muilla vaihtoehtoisilla menetelmillä. Tässä puiteohjelmassa voidaan toteuttaa eläinten perimän muuttamista ja eläinten kloonaamista vain eettisesti perustelluissa tarkoituksissa ja sillä edellytyksellä, että toiminta toteutetaan eettisissä olosuhteissa, joissa kunnioitetaan eläinten hyvinvointia ja eläinten geneettisen monimuotoisuuden periaatteita 27 2. KÄYTTÄJÄYSTÄVÄLLISEN TIETOYHTEISKUNNAN LUOMINEN Tietoyhteiskunnan toteutuminen avaa Euroopan yhteisön kansalaisille ja yrityksille paljon uusia toiminnan mahdollisuuksia kaupan, työelämän, liikenteen, ympäristön, koulutuksen, terveydenhuollon ja kulttuurin saralla. Tutkimustyötä, teknologian kehittämistä ja sen omaksumista on siis jatkettava herkeämättä, hyväksi. Avaintoimintakokonaisuuksien teknologioiden kirjo tarjoaa mahdollisuuden keskittää suunniteltu toiminta joustavasti ja toteuttaa se dynaamisesti taloudellisten ja yhteiskunnallisten painopisteiden mukaan. kaikki mahdollisuudet tietoyhteiskunnan voidaan käyttää jotta Kaikessa toiminnassa käsitellään myös yleisesti kiinnostavia aiheita, kuten käyttömahdollisuuksia, helppokäyttöisyyttä, kustannustehokkuutta ja yhteentoimivuutta sekä sosiaalis-taloudel/isia vaikutuksia. a) i) Avaintoimintakokonaisuudet Tietoyhteiskunta (I): kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut Tämän avaintoimintakokonaisuuden tarkoituksena on tarjota käyttäjille mahdollisuus saada helposti ja mahdollisimman edullisesti käyttöönsä laadukkaita yleishyödyllisiä palveluita ja kannustaa näitä palveluita tarjoavaa teollisuutta. Se koskee ensisijaisesti seuraavia: terveydenhuolto - ja vannat terveydenhuoltoverkot ja etälääketiede, kehittyneet rajapinnat ja etäohjatut järjestelmät, joiden avulla vanhukset ja vammaiset voivat osallistua yhteiskuntaan, ja vanhukset: järjestelmät, tietotekniset lääketieteen nopeat -julkishallinto: multimediaa ja etäohjattuja palveluja käyttävät järjestelmät, - ympäristö: älykkäät analyysi-, valvonta-, hallinta-ja hälytysjärjestelmät, - liikenne: hallintaan ja liikenteeseen liittyviin etäohjattuun palveluihin tarvittavat kehittyneet älykkäät järjestelmät. ii) Tietoyhteiskunta (II): uudet työtavat ja sähköinen kaupankäynti Tämän avaintoimintakokonaisuuden tarkoitus on mahdollistaa yritysten tehokkaampi toiminta ja kannustaa tavaroiden ja palvelujen kaupan tehostamista. Ensisijaisia aiheita ovat: * joustavat ja liikkumisen sallivat työtavat ja etätyö sekä yksilöitä että yhteis- tai ryhmätyötä varten ja työtavat, jotka perustuvat simulaatioon ja virtuaalitodellisuuteen, * hallintajärjestelmät tavarantoimittajia ja kuluttajia varten, yhteensopivat maksujärjestelmät, * tieto-ja verkkosuoja, todentamistekniikat, teollis-ja tekijänoikeuksien ja koskemattomuuden suoja sekä tekniikat, jotka parantavat yksityiselämän suojaa. iii) Tietoyhteiskunta (III): multimedia-aineisto Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on helpottaa koko eliniän kestävää kouluttautumista, kannustaa luovuuteen, edistää kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta ja parantaa tietotekniikan tuotteiden ja tietoalan palveluiden toimintoja ja helppokäyttöisyyttä tulevaisuudessa. Siinä korostetaan älykkäiden koulutusjärjestelmien kehittämistä sekä multimedia-aineiston - myös audiovisuaalisen aineiston - innovatiivisten muotojen ja niiden jäsentely- ja käsittelyvaiheiden kehittämistä. Toimintakokonaisuus rakentuu kolmen päälinjan varaan: interaktiivinen elektroninen * ja jäsentelymenetelmiä ja tiedon kohdennettua jakelua, ja kulttuurisisällön käyttömahdollisuus esimerkiksi sähköisten kirjastojen ja virtuaalimuseoiden kautta, jossa käytetään uusia toimittaminen, julkaisujen laatimis- 28 tietokonelingvistiikan joissa käytetään multimediaa, * koulutus ja ammattikoulutus: järjestelmät, palvelut ja ohjelmat, joiden avulla voidaan kehittää ja esitellä ja sellaisia oppimismenetelmiä, virtuaalitodellisuutta, * helppokäyttöisempiä, * tietotulvan hallinnassa tietojärjestelmissä. edistyneet tiedon saantiin, suodattamiseen ja analysointiin käytettävät tekniikat, jotka auttavat ja helpottavat multimedia-aineiston käyttöä erityisesti maantieteellisissä viestintäjärjestelmistä uudet menetelmät, laajakaistaviestintää, simulaatiota tekevät tieto- jotka ja iv) Tietoyhteiskunta (IV): keskeinen teknologia ja infrastruktuurit Tällä avaintoimintakokonaisuudella pyritään edistämään korkeatasoista teknologiaa tietoyhteiskunnan avainaloilla, nopeuttamaan sen omaksumista ja laajentamaan sen käyttöalaa. Toiminta koskee ensisijaisesti seuraavia: * tieto-, viestintä-ja verkkoteknologia ja niiden käyttöönottoja soveltaminen, * ohjelma-ja järjestelmäteknologiat ja -tekniikat, muun muassa korkeatasoiset tilastot, * matka-ja henkilöviestintä ja niiden järjestelmät, erityisesti satelliittivälitteiset palvelut, * ihmisen eri aisteja käyttävät käyttäjäliittymät, * oheislaitteet, osajärjestelmät ja mikrojärjestelmät, * mikroelektroniikka (piirien suunnitteluun ja valmistukseen sekä sovellusten kehittämiseen tarvittavat tekniikat, taidot, laitteet ja materiaalit). b) Yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Kaikissa avaintoimintakokonaisuuksissa käsitellään myös yleisesti kiinnostavia aiheita, kuten käyttömahdollisuuksia, helppokäyttöisyyttä, kustannustehokkuutta ja yhteentoimivuutta sekä sosiaalis taloudellisia vaikutuksia. Tutkimustyö on visiointityyppistä tutkimusta, jossa käsitellään tulevia tai syntymässä olevia teknologioita ja sovelluksia, ja se koskee ensisijaisesti: * tiedon esittämis-, luomis- ja käsittelyteknologioita, * simulointia ja havainnollistamista reaaliajassa ja suuressa mittakaavassa sekä virtuaaliläsnäoloon liittyvää teknologiaa, * kvantti-, totoni- ja bioelektroniikkateknologioita ja suuren mittakaavan integrointiteknologiaa, erittäin suorituskykyistä tietoteknologiaa ja huipputehokkaita älyverkkoja. c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Ensisijaisesti tuetaan kehittyneitä ja nopeita telemaattisia verkkoja, joita tarvitaan kaikilla tieteen ja teknologian aloilla, esimerkiksi kehittynyttä Internet 2:ta. 3. KILPAILUKYKYISEN JA KESTÄVÄN KASVUN EDISTÄMINEN Pyrkimällä kehittämään ja levittämään tietoa ja teknologiaa, joiden avulla voidaan luoda ja kehittää "puhtaita" ja korkealaatuisia menetelmiä ja valmistaa samanlaisia tuotteita, jotka ovat kilpailukykyisiä huomisen markkinoilla, voidaan lisätä kasvua ja uusien työpaikkojen syntymistä yhteisössä ja tarjotaan yrityksille tilaisuus mukauttaa toimintaansa tarvitulla tavalla. Tavoite kuuluu yhteen tehokkaiden energiajärjestelmien ja -palvelujen ja taloudellisten, turvallisten, luontoa ja elinympäristöä kunnioittavien liikennejärjestelmien kehittämisen kanssa. 29 a) i) Avaintoimintakokonaisuudet Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (I): tuotteet, menetelmät, organisointi Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on edistää sellaisten innovatiivisten ja korkealaatuisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä, jotka vastaavat kansalaisten ja markkinoiden tarpeisiin, ja sellaisten uusien tuotanto-ja valmistusmenetelmien kehittämistä, jotka käyttävät voimavaroja taloudellisesti ja ovat ympäristöystävällisiä tuotantotavasta riippumatta. Työssä keskitytään varsinkin seuraaviin: tarkastus- ja tuotantotekniikoiden * uusien suunnittelu-, valmistus-, yhdistäminen käyttäen erityisesti mikrotekniikkaa, * tietoyhteiskunnan teknologiaa "älykästä" valmistusta varten, johon kuuluvat joustavat tehdasjärjestelmät ja joustavat ostojen ja jakelun hallintajärjestelmät, käyttöön ja ylläpitoon käytettävät sulautetut järjestelmät ja etäohjatut palvelut sekä simulaatio-ja yhteistyötekniikat, * luonnonvarojen käyttötekniikat ja jätevesien vähentämistekniikat, jätteiden kierrätysteknologia ja jotka perustuvat elinkaarianalyysin tuotteiden kehittäminen, puhtaiden käsitteeseen, * uudet tuotannon ja työn organisointitavat ja taitojen käyttötavat (mm. sosiaalis-taloudelliset analyysit). luominen, kehittäminen tuotantomenetelmien ja ja ii) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (II): kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus Tavoitteena on taata henkilöiden ja tavaran liikkuvuus tehokkaasti ja ilman ympäristöhaittoja. Tämä avaintoimintakokonaisuus auttaa tavoitteen saavuttamista edistämällä sellaisen liikennejärjestelmän luomista, joka koostuisi turvallisesta, älykkäästä, tehokkaasta ja yhteentoimivasta henkilöiden ja tavaroiden rautatie-, maantie-, ilma- ja meriliikenteestä, joka olisi laajalti intermodaalista koko Euroopan tasolla ja joka vastaisi teollisuuden ja kansalaisten liikkuvuuden tarpeisiin. Tämä edellyttää erityisesti: * sekä modaalisen että intermodaalisen liikenteen hallintajärjestelmien kehittämistä, validoimista ja esittelyä; tähän kuuluvat myös toisen sukupolven satelliittinavigointi- ja satelliittipaikannusjärjestelmät, * tutkimuksia infrastruktuureista ja niiden yhtymäkohdista liikennevälineiden ja järjestelmien kanssa ottaen huomioon ympäristövaikutusten vähentäminen sekä saavutettavuus ja aluesuunnittelu- ja liikennepolitiikan yhdentäminen, * sosiaalis-taloudellisten suunnitelmien laatimista sekä tavara- että henkilöliikenteestä. iii) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (III): ilmailuteollisuuden uudet näkymät Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa vahvistamaan Euroopan yhteisön asemaa ilmailualalla ympäristönsuojelua kunnioittaen edistämällä alan kehittyneimmän teknologian hallintaa. Se koskee erityisesti seuraavia: * kehittyneiden integroitujen suunnittelu-ja tuotantoteknologioiden kehittäminen ja esittely sekä energiankulutuksen, päästöjen ja melun vähentäminen erilaisissa lentokonetyypeissä, * uuden sukupolven lentokonetyyppien teknologinen ja taloudellinen toteutettavuus ja kriittiset teknologiat, * toiminnan turvallisuuden parantamisteknologian kehittäminen. iv) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (IV): meriteknologia Tavoitteena on kannustaa ympäristöä kunnioittaen sellaisten meriympäristön erityistietojen ja -teknologian kehittämistä ja yhdistelyä, joiden avulla unioni voi käyttää täysimittaisesti hyväkseen mahdollisuuksiaan ja vahvistaa teollisuutensa kilpailukykyä todellista "meripolitiikkaa" tukien. Työssä on tarkoitus keskittyä ensisijaisesti teknologiaan, jota tarvitaan * kehittyneiden, turvallisten ja tehokkaiden alusten suunnitteluun, * meren käyttämiseen taloudellisena tavaran ja henkilöiden kuljetusväylänä (kehittyneet satamainfrastruktuurit, alueelliset meriliikennejärjestelmät) yhdessä avaintoimintakokonaisuuden "kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus" kanssa, 30 * meren järkiperäiseen ja kestävään käyttöön energian ja mineraalien lähteenä (erityisesti off-shore- ja vedenalainen teknologia). v) Kilpailukykyinen -palvelut-^ ja kestävä kasvu (V): kehittyneet energiajärjestelmät ja Tällä toimintakokonaisuudella, joka on pitkälti markkinoiden kysynnän ohjaama, on tavoitteena yhteisön energiantarpeen tyydyttäminen vähentäen ympäristöön kohdistuvat vaarat mahdollisimman pieniksi. Siinä edistetään tehokkaiden energiajärjestelmien ja -palvelujen suunnittelua ja kehittämistä, joiden avulla hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasujen päästöjä voidaan vähentää ratkaisevasti ja yhteisön teollisuuden kilpailukykyä voidaan vahvistaa. Tutkimustyö koskee ensisijaisesti seuraavia aiheita: tuotannon että kulutuksen kannalta sellaisten kehittyneiden sekä ja * tärkeimmät uudet ja uusiutuvat energiamuodot ja niiden käyttöönotto etenkin hajautetuissa järjestelmissä, * energian varastointi-ja kuljetustekniikat, * tekniikat fossiilisten polttoaineiden puhdasta tuotantoa ja käyttöä varten sekä järkevää energiankäyttöä varten, * talouden, ympäristön ja energian välistä vuorovaikutusta koskevien strategioiden laatiminen. vi) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (VI): huomisen kaupunki Tämän toimintakokonaisuuden on tarkoitus kehittää harmonisesti kaupunkilaisten elinympäristöä kokonaisvaltaisilla, innovatiivisilla ja edullisemmilla tavoilla, jotka kunnioittavat ympäristöä, perustuvat kehittyneisiin organisaatiomalleihin ja yhdistävät toisiinsa elämänlaadun parantamisen, sosiaalisen tasapainon palauttamisen ja kulttuuriperinnön suojelun ja hyödyntämisen. Työ koskee ensi sijassa seuraavia: * uusia kestävän kehityksen malleja Euroopan kaupunkeja varten, keskipitkän ja pitkän aikavälin sosiaalis taloudellisten suunnitelmien luomista sekä tutkimus- ja esittelytoimintaa, joka keskittyy ensi sijassa kaavoituksen ja arkkitehtuurin, sosiaalisen integraation ja turvallisuuden ongelmiin, energiatehokkuuteen ja energiansäästöön (etenkin rakennuksissa ja liikenteen yhtenäisessä hallinnassa) ja demokraattisten tietoverkkojen kehittämiseen ("digitaalikaupungit"), * taloudellisten, puhtaiden, tehokkaiden ja kestävien talteenotto-, korjaus-ja rakennustekniikoiden kehittäminen ja esittely erityisesti suuria rakennuskomplekseja varten ja kulttuuriperinnön suojelemiseksi, * taloudellisten, puhtaiden, turvallisten ja älykkäiden ajoneuvojen (esim. nollapäästöautojen) tarvitsemien teknologioiden kehittäminen ja esittely kaupunkiympäristössä kestävän liikenteen käsitteen mukaisesti (ks. avaintoimintakokonaisuus "kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus"). b) Yleisteknologian tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Painopisteinä tutkimustyössä ovat etenkin seuraavan: * tuki uusien ja parannettujen teollisuusmateriaalien suunnittelulle ja niiden tuotantomenetelmille: korkeaa lämpötilaa ja painetta kestävät materiaalit (esimerkiksi energiantuotantoa ja moottoreita varten), kevyet materiaalit (liikennettä ja rakentamista varten), erityismateriaalit (optoelektroniikka, biomateriaalit, sondit), jotka suunnitellaan ja kehitetään helposti kierrätettäviksi, 3 Hallittua lämpöydinfuusiota koskeva tutkimustoiminta kuvataan yksityiskohtaisesti ehdotuksessa ja koulutustoiminnan viidenneksi tutkimus- Euratomin perustamissopimukseen perustuvan puiteohjelmaksi. Ohjelmaan "kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen" kuuluvat ydinturvallisuutta ja -suojelua koskevat tutkimukset esitellään ehdotuksessa Euratomin viidenneksi puiteohjelmaksi. 31 * uusien materiaalien ja tuotantoteknologian kehittäminen hiili-ja teräsalalla^, * mittaus ja testaus, joilla tuetaan standardointia ja petosten vastaista toimintaa ja tuotteiden ja palvelujen laatua (mm. huipputarkkojen mittauslaitteiden, vertailumittausten ja sertifioitujen vertailumateriaalien kehittäminen). c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Painopisteitä ovat teollisuuden tutkimuksen laskentakeskusten, tehokkaiden tuulitunnelien, erikoistuneiden tietokantojen sekä mittaus- ja testauslaboratorioiden verkottaminen ja optimaalinen käytti) Euroopan tasolla. TOINEN TOIMI YHTEISÖN TUTKIMUKSEN KANSAINVÄLISEN ASEMAN VAHVISTAMINEN "Kansainvälisenyhteistyön" toimen tärkeimpänä tavoitteena on toisaalta edistää huomattavasti unionin ulkopolitiikan toteuttamista erityisesti suhteessa EU:n jäsenyyttä hakeneisiin Keski- ja ttä-Euroopan maihin ja toisaalta auttaa unionia luomaan yhteistyösuhteita teollisuudessa ja pääsemään uusille markkinoille. Kansainvälisen yhteistyön toimintakokonaisuuden yleiset tavoitteet toteuttamiseen ja unionin laajentumiseen uusilla jäsenvaltioilla. Ne ovat seuraavat: liittyvät unionin ulkopolitiikan * edistää kolmansien maiden ja Euroopan yhteisön laitosten ja tutkijoiden välillä sellaista tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, joka voi hyödyttää merkittävästi ja tasapuolisesti kumpaakin osapuolta ("molemminpuolisen edun" mukainen yhteistyö), * helpottaa Euroopan yhteisöön sijoittautuneiden tutkimuskeskusten ja yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä yhteisön ulkopuolella olevaa, unionin edun kannalta tärkeää tieteellistä ja teknologista tietoa, * vahvistaa yhteisössä tehdyn teknologissa piireissä, tutkimustyön asemaa ja tehtäviä kansainvälisessä tieteellisissä ja * valmistella assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maiden) liittymistä Euroopan yhteisöön, tukea Euro-Välimeri -kumppanuutta, vakauttaa KIE-maiden ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden inhimilliset valmiudet ja tukea kehityspolitiikkaa, tietoja yhteisön ulkopuolisista * auttaa eurooppalaisia ja (teollisuusmaiden painopisteistä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja sen läsnäolon lujittamiseksi uusilla markkinoilla. toimijoita talouden maiden) ja nopeasti kehittyvän tutkimusvalmiuksista, tutkimuksen alan toiminnasta saamaan 5 Puiteohjelmassa on perustamissopimukseen, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2002. toteuttaa yhä enemmän tarkoitus toimintaa, joka perustuu EHTY:n 32 Kansainvälinen tieteellinen ja teknologinen yhteistyötoiminta toteutetaan yhteistyösopimusten ja niiden sisällön mukaisesti "kansainvälisen yhteistyön" erityistoimen kautta ja ottamalla huomioon tutkimuksen kansainvälinen ulottuvuus puiteohjelman muissa toimissa. a) Kansainvälisen yhteistyön toimintakokonaisuuteen kuuluva erityistoiminta Unionin erilaisten mahdollisten kumppaniensa kanssa harjoittamien suhteiden perusteella määritellyn yhteistyöpolitiikan perusteella toteutetaan toimintaa, joka voidaan jakaa kolmeen luokkaan. Ne liittyvät näiden maiden kohtaamiin erityisongelmiin eivätkä kuulu puiteohjelman muihin toimintakokonaisuuksiin. "Kansainvälisen yhteistyön" erityistoimintakokonaisuudesta rahoitetaan seuraavaa toimintaa: - Avainyhteistyötoiminta muutamien maaluokkien kanssa: tietoyhteiskunta, johon kuuluu myös K1E-MAAT: niiden huippututkimuskeskusten tukeminen. VÄLIMEREN KOLMANNET MAAT: varsinkin Välimeren hallinnan alueelliset näkökohdat, tuki sosiaalis-taloudelliselle kehitykselle, ja kulttuuriperinnön säilyttäminen. ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUDET ja kehitysvalmiuksien tukeminen, kohdennetut erityistoimet (säteiliittisove 1 lukset, ympäristöön ja terveyteen liittyvät alueelliset ongelmat). KEHITYSMAAT (näihin kuuluu myös Välimeren alueen ja nopeasti kehittyvän talouden maita): kestävän kehityksen sosiaalis-taloudellisten mekanismien ja edellytysten tutkimus (esimerkiksi maatalouden raaka- aineiden ja ympäristönsuojelun yhdistämiselle kyseisten maiden ekosysteemeissä (esimerkiksi vesihuolto); näissä maissa esiintyvien vakavien sairauksien ehkäiseminen ja torjunta ja niiden kansanterveysjärjestelmien tehokkuuden edistäminen. ITSENÄISET VALTIOT: ja energiajärjestelmät); jalostamista koskeva tuottavuusvaatimusten teknologian tutkimus- tutkimus tuki - Tutkijankoulutus: ohjelmassa perustetaan apurahajärjestelmä, jonka kautta tarjotaan kehitysmaiden (myös Välimeren maiden ja nopeasti kehittyvän talouden maiden) nuorille tutkijoille mahdollisuus työskennellä Euroopan yhteisössä sijaitsevissa laboratorioissa ja osallistua niissä puiteohjelman tutkimustoimintaan. Lisäksi perustetaan toinen apurahajärjestelmä nuorille eurooppalaistutkijoille, jotka menevät Japanin ja Etelä-Korean teollisuuslaboratorioihin; - Yhteensovittaminen COST-toimien ja EUREKA-aloitteen kanssa sekä tutkimustoiminnan kanssa tekemisissä olevien kansainvälisten järjestöjen kanssa; muissa puiteohjelmaan kuuluvissa ohjelmissa ja harjoitettujen jäsenvaltioiden yhteistyötoiminnan kanssa. toimintojen koordinointi keskenään, yhteisön muiden yhteistyötoimien kanssa b) Puiteohjelman muissa toimissa toteutettu kansainvälinen yhteistyö Erityisohjelmiin osallistuminen voi tapahtua neljällä eri tavalla: - täysi assosiointi puiteohjelmaan: kolmansien maiden laitokset osallistuvat ohjelmaan yhteisön rahoituksella samankaltaisin edellytyksin kuin jäsenvaltioiden laitokset (ETA-maat, jotkin KIE-maat, Israel, Sveitsi), - osallistuminen kolmansille maille avoimiin ohjelmiin hankekohtaisesti kahden- tai monenvälisten yhteistyösopimusten nojalla; Euroopan yhteisö ei anna rahoitusta kolmannesta maasta olevalle laitokselle (jotkin teollisuusmaat ja voimakkaasti kehittyvän talouden maat); nopeasti kehittyvän talouden maiden osallistumismahdollisuuksia puiteohjelmaan parannetaan, osallistuminen kolmansille maille erityistä yhteistyösopimusta: periaatteessa Euroopan yhteisö ei rahoita kolmannesta maasta olevan laitoksen osallistumista (KIE-maat, jotka eivät ole assosioituneet erityisohjelmiin, Euroopan alueella sijaitsevat IVY- maat, Välimeren alueen kumppanit), hankekohtaisesti ohjelmiin avoimiin ilman - osallistuminen hankkeisiin, joihin on unionin edun mukaista assosioida osallistujia kolmansista maista; periaatteessa niihin osallistutaan kolmansien maiden rahoituksella tai tietyissä, perustamissopimuksen 130 j artiklan nojalla päätetyissä osallistumissäännöissä määritellyissä hyvin perustelluissa tapauksissa myös 33 yhteisön rahoituksella alaa koskevan erityisohjelman kautta. 34 KOLMAS TOIMI INNOVAATIO JA PK-YRITYSTEN OSALLISTUMINEN Innovatiivisuus on teollisuuden kilpailukyvyn ja työpaikkojen luomisen avaintekijä. Tavoitteena on edistää ja helpottaa tutkimustulosten hyödyntämistä ja suosia innovatiivisten yritysten syntymistä. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat tärkeitä innovaatioiden levittäjiä ja käyttäjiä. Niiden on saatava helposti käyttöönsä tarvitsemaansa kehittynyttä teknologiaa ja yhteisön tutkimusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. Yhteisön tällä alalla toteuttaman toiminnan yleiset tavoitteet ovat seuraavat: - parantaa ohjelmien tutkimustoiminnan taloudellista ja yhteiskunnallista vaikutusta vahvistamalla toimenpiteitä, joiden ansiosta niiden tuloksia voidaan hyödyntää paremmin ja teknologiaa voidaan siirtää ja levittää, - helpottaa ohjelmiin osallistuvien organisaatioiden, erityisesti pk-yritysten, mahdollisuuksia hyötyä innovaatioille tarkoitetuista rahoitusvälineistä ja innovatiivisten yritysten perustamiselle annettavasta tuesta (rahoitussuunnittelu, riskipääoma), - kannustaa pk-yrityksiä osallistumaan tai huipputeknologian alalla toimiviin pk-yrityksiin että niihin, joilla on vain vähän tai ei ollenkaan tutkimuskapasiteettia mutta joilla on kova teknologian tarve; auttaa erityisesti epäsuotuisilla alueilla toimivia pk-yrityksiä vahvistamaan teknologisia valmiuksiaan, tämä pätee sekä tutkimusohjelmiin; tutkimuksen - edistää yhteisön eurooppalainen ulottuvuus. innovaatiopolitiikan toteuttamista lisäämällä kansallisiin innovaatiojärjestelmiin Edistäessään innovaatiota ja tukiessaan pk-yritysten osallistumista ohjelmiin yhteisön olisi toimittava toisaalta yhteisön eri toimien kautta ja toisaalta nimenomaan innovaatioita ja pk-yrityksiä koskevan toimintakokonaisuuden kautta. Kyseeseen tulevan toiminnan tavoitteet ja tarkemmat toteuttamistavat ovat lähinnä seuraavat: a) Toimintakokonaisuuteen "innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" kuuluva erityistoiminta i) Innovaatio tutkimus- ja - yhteisön ja koordinoidaan yhteisön tasolla; innovaation ja teknologian siirron tukiverkon hallinta yhtenäisesti ohjelmien kanssa ja tiedon kerääni is- ja levitysmekanismien vahvistaminen, esim. CORDIS-lictopalvclun (innovaation ja pk-yritysten yhteinen toimintakokonaisuus), innovaatiotoimintaa koskevia tieto- ja apuverkkoja järkiperäistetään - luodaan tukipalvelu auttamaan teollis- ja tekijänoikeusasioissa sekä yksityisrahoituksen saamisessa erityisesti riskipääomarahastoista ja kehitetään tätä palvelua (innovaation ja pk-yritysten yhteinen toimintakokonaisuus) - yhdessä ohjelmien kanssa määritetään mekanismeja, jotka helpottavat hankkeiden elinkaaren aikana saatujen tulosten ja teknologian hyödyntämistä, yksityisrahoituksen saamista ja saatujen tulosten ja 35 teknologioiden markkinatutkimukset, koulutus), siirtoa niin, että samalla turvataan saatujen tietojen suoja (arvoanalyysi, - tätä varten kehitetään ohjelmiin luotavien "innovaatiosolujen" käsitettä, koordinoidaan niiden toimintaa ja autetaan uusien innovatiivisten yritysten perustamista eurooppalaisten elinten ja rahastojen avulla (Euroopan investointirahaston, Euroopan investointipankin ja Eurotech Capitalin), - keksitään ja määritetään uusia teknologian siirtomenetelmiä, joissa yhdistyvät innovoinnin teknologiset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat, - yksilöidään parhaat käytännöt innovoinnissa ja teknologian siirrossa ja levitetään niitä (innovaation ja pk- yritysten yhteinen toimintakokonaisuus) ja sovitetaan yhteen etenkin innovaatiopolitiikkaa koskevaa tutkimusta ja analysointia. ii) Pk-yritykset - pidetään Euroopan komissiossa kaikkien tutkimusohjelmien keskitettyä palvelupistettä erityisesti pk- yritysten toteuttamia hankkeita koskevia ehdotuksia varten; määritetään pk-yritysten osallistumista ohjelmiin helpottavia yhteisiä välineitä ja hallitaan niitä (käyttäen mahdollisimman paljon sähköistä tiedonsiirtoa mm. aineiston toimittamisessa, ehdotusten jättämisessä ja neuvonnassa). b) i) Nivoutuminen puiteohjelman muissa toimintakokonaisuuksissa harjoitettuun toimintaan Innovaatio - varmistetaan, että teemakohtaisissa ohjelmissa harjoitetun tämän alan toiminnan toteuttaminen ja hallinto ovat johdonmukaisia toimintakokonaisuuden "innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" toteuttamisen ja hallinnon kanssa, kannustetaan valmistautumista tulosten hyödyntämiseen ja niitä koskevan tiedon levittämiseen jo tutkimusvaiheen aikana. ii) Pk-yritykset Tuki pk-yritysten osallistumiselle "tutkimusyhteistyöhön" tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn toimintaan: ja ohjelmissa toteutettavaan muuhun - "tutkimusyhteistyö", jossa vähintään kolme toisistaan riippumatonta pk-yritystä vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta voivat yhdessä uskoa yhteisten teknologisten ongelmiensa ratkaisemisen kolmansille oikeushenkilöille, - pk-yritysten osallistumista tutkimusyhteistoiminnalla tai tutkimusyhteistyöllä toteutettaviin hankkeisiin tuetaan ja rohkaistaan (esimerkiksi "kartoituspalkinnoilla'7 exploratory awards). NELJÄS TOIMI I. INHIMILLISTEN VOIMAVAROJEN LISÄÄMINEN Maailma rakentuu yhä enemmän tiedon varaan. Euroopan yhteisö on tässä suhteessa hyvässä asemassa korkeatasoisten tutkijoidensa, insinööriensä ja teknikkojensa ansiosta. Tavoitteena on ylläpitää ja kehittää näitä tiedon edellytyksiä vahvistamalla tutkijoiden koulutukseen ja liikkuvuuteen annettavaa tukemalla tukea, myös tutkimusinfrastruktuurien parempaa käyttöä. yrityksiin päin, liikkuvuudesta kysymys silloin kun on ja Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja taloustieteissä vahvat perinteet, joita on käytettävä nykyisten ja tulevien taloudellisten ja sosiaalisten kehityssuuntien ja tarpeiden tunnistamiseksi. 36 Toimintaa toteutetaan yhteistyössä puiteohjelman muiden vastaavanlaatuisten toimien kanssa, ja sen yleiset tavoitteet ovat seuraavat: - kehittää yhteisön inhimillisiä voimavaroja erityisesti tutkijankoulutuksen ja tutkijoiden liikkuvuuden avulla (myös teollisuuteen ja varsinkin pk-yrityksiin päin) sekä koulutusmenetelmiin ja -teknologiaan liittyvien innovaatioiden avulla uusien työpaikkojen luomiseksi, - auttaa Euroopan yhteisöä muuttumaan tutkijoita ja tutkimukseen sijoittavia kiinnostavaksi kohteeksi sekä edistää eurooppalaista tutkimusta kansainvälisesti, - kannustaa tutkimusinfrastruktuurien parempaa käyttöä, - kehittää sosiaalistaloudellista tietopohjaa, jonka avulla voidaan ymmärtää paremmin tärkeimpiä puiteohjelman tavoitteisiin liittyviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia näkökohtia ja kehittää yhteisön tiede- ja teknologiapolitiikkaa ja muuta politiikkaa. a) Toimintakokonaisuuteen "inhimillisten voimavarojen lisääminen" kuuluva erityistoiminta Toimintakokonaisuus rakentuu viiden pilarin varaan: i) Euroopan yhteisön inhimillisten iutkimusvoimavarojen vahvistaminen Tavoitteena on perustaa: - tutkijankoulutusverkkoja edistyneillä ja voimakkaasti kehittyvillä tutkimusaloilla; tutkijat voivat vapaasti valita aiheet. Järjestelmässä keskitytään nuorten, väitelleiden tai väitöskirjavaiheessa olevien tutkijoiden koulutukseen, - yhtenäinen Marie Curie -apurahajärjestelmä, johon kuuluvat apurahat nuorille korkeatasoisille tutkijoille, joilla on näyttöä tutkimuskokemuksesta (näitä apurahoja myönnetään tutkijoiden itse valitsemiin aiheisiin), teollisuuden vierailuapurahat, joita myönnetään yrityksille (myös pk-yrityksille) nuorten tutkijoiden kouluttamista varten sekä vierailuapurahat, jotka on tarkoitettu korkean tason tutkimuskapasiteetin kehittämiseen muita heikommassa asemassa olevilla yhteisön alueilla. Apurahoja koskeviin lisätoimenpiteisiin kuuluu tutkijoiden liikkumisen kannustaminen teollisuudesta akateemisiin piireihin ja päinvastoin sekä väitöskirjaa valmistelevien tutkijoiden apurahat vierailuun huippututkimuskeskuksissa. ii) Suurten tutkimusinfrastruktuurien käytön lisääminen Tarkoituksena on optimoida tutkimusinfrastruktuurien (suurten laitosten, hajautettujen laitosverkkojen ja osaamiskeskusten) hyödyntäminen niillä puiteohjelman muihin toimintakokonaisuuksiin (esim. talous-, oikeus- ja yhteiskuntatieteissä), tai ottaa mukaan myös sellainen infrastruktuuri, jota ei oteta huomioon muissa toimintakokonaisuuksissa. Sitä varten on tarkoitus helpottaa infrastruktuurin Euroopan tutkijoiden pääsyä toisissa maissa oleviin infrastruktuureihin ja verkottaa käyttäjiä sekä tukea tutkimushankkeita, jotka parantavat infrastruktuurin käyttömahdollisuuksia. eivät kuulu aloilla, jotka iii) Korkean tieteellisen ja teknisen tason edistäminen Tämän toiminnan tavoite on edistää vaihtojärjestelyin tieteen ja teknologian korkeaa tasoa ja tuoda esille tutkimustyön saavutuksia. Tätä varten suunnitellaan korkean tason tieteellisten konferenssien tukemista, Euroopan yhteisön ulkopuolella toimivien yhteisöstä olevien tutkijoiden verkottamista, palkintoja ensiluokkaisesta tasolla merkittäviä tutkimustuloksia koskevan tiedon saattamista käyttöön sähköisten verkkojen kautta. tutkimustyöstä, suurelle yleisölle osoitettua tiedotustoimintaa ja yhteisön iv) Sosiaalis-taloudellinen tutkimus yhteiskunnan tarpeiden palveluksessa Tämä toiminta koskee rajattua määrää aiheita, jotka liittyvät puiteohjelman yleisiin tavoitteisiin ja joilla on tarkoitus määrittää työpaikkoja synnyttävän talouskehityksen perusteet ja rakentaa aidosti tietoon 37 perustuvaa Euroopan tietoyhteiskuntaa. Työ keskittyy pääasiallisesti teknologian kehityksen, työllisyyden, koulutusta koskevan innovatiivisuuden, oikeudellisen ympäristön ja taloudellisen kilpailukyvyn välisten vuorovaikutusten analyysiin, palvelujen ja "aineettoman" talouden kehityksen sosiaalis-laloudellistcn vaikutusten tutkimiseen sekä uusien kasvua, työllisyyttä ja elämänlaatua edistävien kehitysmallien laadintaan ja validointiin. v) Tuki Euroopan tiede-ja teknologiapolitiikan kehitykselle luomalla vaihtofoorumi, jollaisena Tukea annetaan toimii ETAN-verkko (European Technology Assessment Network). Siihen kuuluu poliittisia päättäjiä ja tiede-ja teknologiapolitiikkaan erikoistuneita tutkijoita sekä teknologian arviointi-, seuranta- ja ennustetoimintaa, tieteellisten ja teknologisten valintojen arviointia ynnä tieteen, teknologian ja innovaation tilasto- ja tunnuslukujärjestelmän kehittämistä. b) Nivoutuminen puiteohjelman muissa toimintakokonaisuuksissa harjoitettuun toimintaan Tähän toimintakokonaisuuteen kuuluvat myös tarvittava koordinointi, tuki ja opastus, jotta muissa puiteohjelman osissa tehtävä samantapainen, kohdassa I a mainittuja näkökohtia koskeva tutkimustoiminta olisi johdonmukaista tämän toiminnan kanssa. 38 LIITE III VIIDES PUITEOHJELMA (1998-2002) RAHAMÄÄRÄT JA NIIDEN JAKAUTUMINEN Miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) [ j [ ] [ ] [ ] fP Miljoonaa ecua i 1 [ 1 [ ] Ensimmäinen kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat) (tutkimusta, toimi teknologista Toinen kansainvälisten j ärjestöj en kanssa) toimi (yhteistyö kolmansien maiden ja Kolmas toimi (tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja tulosten hyväksikäyttäminen) Neljäs toimi (tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen) YHTEENSÄ ENINTÄÄN Ohjeellinen jakautuminen ensimmäisen toimen aihealueiden kesken: - elävän luonnon ja ekosysteemin tutkimus - käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen - kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen Josta [ ] ecua yhteiselle tutkimuskeskukselle 39 LIITE IV YHTEISÖN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT Euroopan yhteisö osallistuu puiteohjelmassa toteutettavissa ohjelmissa tehtävän tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan toiminnan, jäljempänä 'epäsuorat TTK-toimef, rahoittamiseen. Lisäksi se toteuttaa suoraan tutkimus- ja kehitystoimintaa, jäljempänä 'suorat TTK-toimef. II kuvatut Liitteessä ja kehitystoiminta, tuki tutkimusinfrastruktuureille ja toimiin 2, 3 ja 4 liittyvä toiminta toteutetaan epäsuoran tai suoran TTK-toiminnan avulla. avaintoimintakokonaisuudet, yleisteknologioiden tutkimus- 1. Epäsuora TTK-toiminta Epäsuoraan TTK-toimintaan sisältyy viisi luokkaa: kustannustenjakoperiaatteella toteutettava ja toiminta, liitännäistoimenpiteet. Kustannustenjakoperiaatteella toiminta on ohjelmien ensisijainen toteuttamisväline. tuki, toteutettava verkoille myönnettävä koulutusapurahat, yhtenäinen toiminta Yhteisö osallistuu näiden toimien rahoittamiseen seuraavasti: a) Kustannustenjakoperiaatteella fshared cost) toteutettava toiminta: Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät hankkeet, esittelyhankkeet ja yhdisteImähankkeet ja liittyvillä hankkeilla teknologiseen kehittämiseen Tutkimukseen tarkoitetaan hankkeita, joiden avulla voidaan kerätä sellaista uutta tietoa, joka on todennäköisesti hyödyllistä joko olemassa olevien tuotteiden, menetelmien tai palvelujen kehittämisen tai niiden huomattavan parantamisen kannalta tai yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen kannalta. Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 50 prosenttia. Erityistapauksessa, jossa on kyse sellaisista oikeushenkilöistä, joilla ei ole kustannuslaskentaa, aiheutuneista rahoitetaan tukikelpoisista lisäkustannuksista. tutkimuksesta prosenttia 100 tarkoitetaan osoittaa Esittelyhankkeilla teknologioiden joita ei voida markkinoida sellaisenaan. Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 35 prosenttia. toteuttamiskelpoisuus joiden ja tarkoituksena hankkeita, tekninen on Yhdistelmähankkeilla ja teknologiseen kehittämiseen liittyvä osa sekä esittelyä koskeva osa. Näitä toimia rahoitetaan kumpaankin osaan sovellettavien tasojen painotetun keskiarvon verran. tarkoitetaan hankkeita, tutkimukseen sisältyy joihin Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tukeminen: Olemassa oleville tutkimusinfrastruktuureille myönnetään tukea Euroopan yhteisön tutkijaryhmien vastaanottamista varten, jotta nämä voivat toteuttaa tutkimustyönsä parhaalla mahdollisella tavalla. Infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen hyödyntämiseen myönnetään yhteisön tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka rahoitusta enimmillään 100 prosenttia 40 aiheutuvat yhteisön tutkijaryhmien vastaanotosta ja käyttöön. laitoksen antamisesta niiden - teknologian edistämishankkeet, joiden tarkoituksena on kannustaa ja helpottaa pk- yritysten osallistumista TTK-toimintaan: "Tutkimusyhteistyötä" rahoitetaan enintään 50 prosentilla hankkeen tukikelpoisista kustannuksista. "Tutkimusyhteistoimintaa" rahoitetaan palkinnolla, joka kattaa enintään 75 prosenttia TTK-toiminnan kartoitusvaiheen tukikelpoisista kustannuksista, joihin lasketaan kuuluviksi myös hankkeen validointi ja valmistelu, toteutettavuustutkimus ja kumppanien etsiminen, jotka voivat kestää enintään 12 kuukauden pituisen jakson. h) Koulutusapurahat: Neljännessä toimessa yhteisön Marie Curie -apurahajärjestelmä yhdistää useita erimuotoisia apurahoja: sellaisille nuorille tutkijoille myönnettävät apurahat, joilla on todistettua kokemusta, vierailuapurahat nuorten tutkijoiden koulutukseen yrityksissä sekä kehitysapurahat. Nuorille tutkijoille, joilla on todistettua kokemusta, myönnettävien apurahojen saajat saavat avustuksen, jonka tarkoituksena on kattaa ainoastaan heidän elinkustannuksensa ja riittävästä sosiaaliturvasta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi he saavat avustuksen matkustamisesta aiheutuvia kuluja varten. tarjota Yhteisön toisen toimen toteuttamista varten apurahajärjestelmässä voidaan kehitysmaiden nuorille työskennellä yhteisön alueella tutkijoille mahdollisuus sijaitsevissa laboratorioissa ja toisaalta yhteisön nuoret tutkijat voivat työskennellä Japanissa ja Etelä-Koreassa. Yhteisön rahoitus kattaa apurahan enimmillään 100 prosenttia apurahan tukikelpoisista kustannuksista ja osuuden vastaanottavan laitoksen tukikelpoisista kustannuksista, jos laitos sijaitsee Euroopan yhteisön alueella. e) Verkoille myönnettävä tuki: Aihekohtaiset verkot kokoavat yhteisen tieteellisen ja teknologisen tavoitteen ympärille valmistajia, käyttäjiä, korkeakouluja, tutkimuskeskuksia ja innovaatioiden levittämiseen tai siirtämiseen erikoistuneita järjestöjä. Verkkojen tarkoituksena on helpottaa tietojen omaksumista ja siirtoa, edistää yhteistyötä tutkimuksen tekijöiden ja sen tulosten käyttäjien välillä, varmistaa markkinoiden tarpeiden ottaminen paremmin huomioon ja lujittaa tieteen ja teknologian korkeaa tasoa. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat aihekohtaisten verkkojen koordinoinnista ja toiminnasta. Tutkijankoulutusverkkoja luodaan edistyneillä tai uusilla tutkimusaloilla tutkijoiden vapaasti valitsemien aiheiden ympärille. Niiden pääasiallisena tarkoituksena on nuorten tutkijoiden kouluttaminen ennen tohtorintutkintoa ja sen jälkeen. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät verkon perustamiseen ja ylläpitoon. Keskimääräinen enimmäismäärä osallistuvaa kumppania ja vuotta kohden vahvistetaan erityisessä työohjelmassa, josta päätetään neljännen toimen perusteella. 41 d) Yhtenäinen toiminta: Yhtenäisen toiminnan tarkoituksena on koordinoida jo rahoitettuja kansallisia TTK- hankkeita saatujen kokemusten vaihtamiseksi, eri toimijoiden tekemän tutkimustyön kasvattamiseksi, jolta se olisi ratkaisevan levittämiseksi ja käyttäjien tietoisuuden kohottamiseksi. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät toiminnan yhdistämiseen. laajaa, sekä tulosten e) Liitännäistoimenpiteet: Liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään erityisohjelmien toteuttamista tai tulevien toimien valmistelua, jotta niissä voitaisiin saavuttaa tai määrittää strategiset tavoitteet. Lisäksi niiden tarkoituksena on valmistella tai tukea muita epäsuoria TTK-toimia. Liitännäistoimenpiteisiin eivät sisälly toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tuotteiden, ja menetelmien myynninedistäminen. Yhteisön rahoitus voi olla enimmillään 100 prosenttia toimenpiteiden tukikelpoisista kustannuksista. saattaminen markkinoille, markkinointitoiminta tai palvelujen Päätöksissä, joissa vahvistetaan erityisohjelmat viidennen puiteohjelman toteuttamista varten, ci voida poiketa edellä vahvistetuista rahoitusosuuksien tasoista paitsi kyseisen toimen osalta asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa. Näissä päätöksissä voidaan kuitenkin tarkentaa tai täydentää edellä mainittuja epäsuoria TTK-toimia tai asettaa niille lisäehtoja tai -rajoituksia. Muut määräykset, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista epäsuorien TTK-toimien rahoitukseen ja niiden levittämistä, vahvistetaan neuvoston päätöksissä, jotka annetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan nojalla. tuloksia koskevan tiedon 2. Suora TTK-toiminta (YTK) tutkimuskeskuksen Yhteisen suoraan TTK-toimintaan kuuluvat toteuttamaan säännöllinen tutkimustoiminta ja säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta. Säännöllinen tutkimustoiminta on toimintaa, jota varten YTK:lia on käytettävissään asiantuntemusta ja laitteistoja, jotka ovat harvinaisia tai jopa ainutlaatuisia Euroopan yhteisössä, ja joka edistää yhteisön TTK-politiikan toteuttamista. Säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta on toimintaa, joka ovat tarpeellista suunniteltaessa ja toteutettaessa yhteisön eri alojen politiikkaa ja komissiolle perustamissopimuksen nojalla kuuluvia tehtäviä, jotka edellyttävät YTK:n puolueettomuutta. Yhteisön rahoitusosuus on tavallisesti 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat suorasta TTK-loiminnasla. 3. Tämän päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa perustamissopimuksen 130 o artiklan nojalla mahdollisesti annettavissa neuvoston päätöksissä vahvistetaan tarvittaessa yhteisön rahoitusosuutta koskevat yksityiskohdat. 42 EHDOTUS NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI TUTKIMUS- JA KOULUTUSTOIMINTAA KOSKEVASTA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN (EURATOM) VIIDENNESTÄ PUITEOHJELMASTA (1998-2002) (N:o. /. /Euratom) 97/0120 (CNS) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1 , ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon3, sekä katsoo, että Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti voidaan hyväksyä monivuotinen puiteohjelma kaikesta sellaisesta ydinenergia-alan tutkimus- ja koulutustoiminnasta, ja mukaan koulutusohjelmissa; on katsottu aiheelliseksi hyväksyä ajanjaksoksi 1998-2002 uusi puiteohjelma varmistamiseksi koulutustoimintojen atomienergian alalla. esittelytoiminta, toteutumisen täytäntöön tutkimus- tutkimus- pannaan lukien joka ja Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 94/268/Euratom4, se on muutettuna päätöksellä N. o %/253/(Euratom)5 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio laadituttaa ennen viidellä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksensa esittämistä ulkopuolisen arvion tätä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana toteutettujen yhteisön toimien hallinnoinnista ja edistymisestä; mainittu arvio, sen päätelmät ja komission huomautukset on toimitettu Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous-ja sosiaalikomitealle, sellaisena kuin komissio on antanut 10 päivänä heinäkuuta 1996 tiedonannon6 viidennen puiteohjelman ensimmäisistä suuntaviivoista, jossa se korosti, että viidennen puiteohjelman on vastattava ensi sijassa taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tarpeisiin; mainitun tiedonannon jälkeen julkaistiin 20 päivänä marraskuuta 1996 ensimmäinen valmisteluasiakirja7, jossa 2 3 4 EYVLN:oL 115, 6. 5. 1994, s. 3l 5 EY VL N:o L 86, 4. 4. 1996, s. 72 h KOM (96) 332 lopullinen 7 KOM (96) 595 lopullinen 43 täsmennettiin suunniteltuja tavoitteita ja toteuttamisvälineitä, ja 12 päivänä helmikuuta jossa esiteltiin yksityiskohtaisesti viidennen 1997 puiteohjelman mahdollinen sisältö, toinen valmisteluasiakirja8, Euroopan atomienergiayhteisön ydinenergia-alaa koskevan tutkimuksen on liityttävä joissa nykyiseen tarpeeseen kehittää varmoja ja hyväksyttäviä energiajärjestelmiä, noudatetaan ovat jotka standardeja tuotantokustannuksiltaan kilpailukykyisiä, kunnioitetaan ympäristöä ja ja viidennessä puiteohjelmassa on sen vuoksi keskityttävä alueisiin, joihin kuuluvat yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta, loimia, joilla tällainen toiminta yhdistetään yhdenmukaiseksi, yhteen kantavaan aiheeseen kohdistetuksi tuki strategiseksi kokonaisuudeksi, jäljempänä tutkimusinfrastruktuureille, 'avaintoimintakokonaisuudet', sekä aihenäkökohtien lisäksi viidenteen puiteohjelmaan on sisällyttävä laaja-alaisia tekijöitä, jotka liittyvät kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävään yhteistyöhön, tutkimus- ja koulutustoiminnan tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen sekä tutkijoiden koulutukseen ja liikkumiseen, tämä lähestymistapa edellyttää yhteisön tieteellisten ja teknologisten huippuvalmiuksien ylläpitämistä ja vahvistamista ottaen samalla kuitenkin huomioon yhteisön huomattavien kansainvälisten kumppaneiden ja tekemä työ; valmiudet koskevat niin fyysisiä aineettomia infrastruktuureja kuin yhteistyössä tarvittavia inhimillisiä voimavarojakin, järjestöjen kanssa on yhteistyötä kaikkien kolmansien maiden tai kansainvälisten vahvistettava erityisesti ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi; yhteisöllä on jatkossakin oltava huomattava kansainvälinen asema ydinfission turvallisuuden alalla erityisesti suhteessa Keski- ja ltä-Huroopan maihin ja entisen Neuvostoliiton itsenäisiin valtioihin; tarpeen mukaan on myös jatkettava kansainvälistä yhteistyötoimintaa kolmansien maiden kanssa hallitun lämpöydinfuusion alalla, perustamissopimuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön ydinalan tutkimus- ja koulutustoiminnan tarkoituksena on täydentää jäsenvaltioissa toteutettuja toimintoja, ja toiminnan on siten mahdollistettava lisäarvon antaminen jäsenvaltioissa suoritetuille toiminnalle, viidennen puiteohjelman muodostavien aihealueiden valintaa varten vahvistetuissa perusteissa ja niihin liittyvissä tieteellisissä ja teknologisissa tavoitteissa otetaan huomioon edellä kuvatut periaatteet; samoja perusteita on käytettävä viidennen puiteohjelman toteuttamisessa sen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, yhteinen tutkimuskeskus osallistuu puiteohjelman toiminnan alueilla, joilla se voi tarjota puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta ja yhteisön eri alojen politiikan toteuttamiseen tarvittavaa tieteellistä ja teknistä tukea; lisäksi se osallistuu yhteenliittymien osana tutkimus- ja koulutustoimien toteuttamiseen, toteuttamiseen niillä 8 KOM (97) 47 lopullinen 44 perustamissopimuksen 7 artiklan nojalla komission neuvostolle annettava vuosikertomus on annettava myös Euroopan parlamentille; avoimuutta ja tervettä ja tehokasta hallintoa koskevien suositusten noudattamiseksi olisi annettava myös säännöksiä, jotka mahdollistavat viidennen puiteohjelman toteuttamisvaiheen järjestelmällisen tutkimisen ja puiteohjelman arvioinnin, tähän päätökseen sisällytetään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen9 2 kohdassa tarkoitettu ohjeellinen rahoituksen rajoittamatta kuitenkaan ajaksi keston määrä perustamissopimuksessa määriteltyä budjettivallan käyttäjän toimivaltaa, ohjelman tämän koko Euratomin perustamissopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen perusteella tehtävän tutkimusta, tutkimustoiminnan välisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi päätös teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön puiteohjelmasta on annettava samaan aikaan ja sen on koskettava samaa ajanjaksoa kuin tämä puiteohjelma, ja komissio on kuullut tieteellis-teknistä lausuntonsa. tutkimuskomiteaa, ja komitea on antanut 9 EYVL N. o C 102, 4. 4. 1996, s. 4 45 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: / artikla Hyväksytään ajanjaksoksi 1998-2002 monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä 'viides puiteohjelma', joka koskee kaikkia ydinenergia-alan tutkimus- ja koulutustoimia, mukaan lukien esittelytoimet,. Viides puiteohjelma koskee hallittua lämpöydinfuusiota ja ydinflssioon liittyviä energiajärjestelmiä. lisäksi näihin kahteen aihealueeseen sisältyy Aihekohtaisten näkökohtien molemmille aihealueille yhteisiä tekijöitä, jotka koskevat kolmansien maiden ja ja kansainvälisten tutkijoiden koulutustoiminnan koulutuksen ja liikkumisen edistämistä. kanssa levittämistä ja hyödyntämistä sekä järjestöjen tulosten tehtävää yhteistyötä, tutkimus- Edellä 2 kohdassa mainittujen aihealueiden ja niihin liittyvien tavoitteiden liitteessä l. Niitä on noudatettava valintaan johtaneet perusteet esitetään toteutettaessa viidettä puiteohjelmaa. Aihealueiden päälinjat, niiden tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet esitetään liitteessä II. 1. 2. 3. 4. 2 artikla Rahoituksen ohjeellinen määrä tämän puiteohjelman toteuttamiseksi ajanjaksoksia 1998- 2002 on [. ] miljoonaa ecua10 Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 3 artikla 1. Viides puiteohjelma toteutetaan kahdella tutkimus- ja koulutusohjelmalla, joista yksi koskee erityisesti yhteistä tutkimuskeskusta. Jokaisessa tutkimus- ja koulutusohjelmassa täsmennetään toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan kesto ja päätetään tarpeellisiksi katsotuista varoista. 10 Josta [. ] ecua yhteiselle tutkimuskeskukselle 46 2. Viidennen puiteohjelman toteuttaminen voi tarvittaessa johtaa täydentävien Euratomin Se toimintaohjelmien perustamissopimuksen 101 artiklassa tekemiseen kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. tarkoitettujen sopimusten voi myös luomiseen. johtaa 4 artikla Euroopan atomienergiayhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen tutkimusta ja teknologista kehittämistä varten tarkoitettuja määräralioja koskevien säännösten mukaisesti täydennettyinä tämän päätöksen liitteellä III. 5 artikla 1. 2. 3. 4. Komissio tutkii vuosittain asianmukaisesti pätevien omaavien riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viidennen puiteohjelman ja sen tutkimus- ja I vahvistettujen koulutusohjelmien perusteiden kannalta. Komissio arvioi erityisesti, tavoitteet, tilanteeseen. Tarvittaessa painopisteet ja rahoitus edelleen muuttuneeseen komissio antaa ehdotuksia puiteohjelman ja/tai tutkimus- ja koulutusohjelmien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. toteuttamisvaiheen erityisesti sopivatko liitteessä Ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa kuudenneksi puiteohjelmaksi, se teettää riippumattomilla korkeatasoisilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion 1 artiklan 2 kohdassa mainittujen alojen toteuttamisesta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana erityisesti liitteessä I vahvistettujen perusteiden kannalta. Komissio toimittaa arvioinnin tulokset kuin myös huomautuksensa kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut riippumattomat asiantuntijat valitsee komissio, joka ottaa tasapuolisesti huomioon tutkimuksen alan eri toimijat. Komissio antaa jokaisen vuoden alussa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tämä kertomus koskee erityisesti edellisenä vuonna toteutettuja tutkimus- ja koulutustoimia ja kuluvan vuoden työohjelmaa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 47 LIITE I ALOJEN JA TAVOITTEIDEN VALINTAPERUSTEET Euratomin ydinenergia-alalla noudattaman tutkimuspolitiikan toteuttaminen perustuu kahden periaatteen varaan: korkeaan tieteelliseen ja teknologiseen laatuun ja tutkimus- ja koulutustoiminnan atomienergiayhteisön yhteensopivuuteen perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa. Euroopan Koska Euroopan julkisten varojen paras mahdollinen käyttö edellyttää kustannus-hyöty -suhteen ottamista huomioon, viidennen puiteohjelman alat ja niihin liittyvät tavoitteet valitaan yhteisten, kolmeen luokkaan jaettujen perusteiden nojalla. • Yhteiskunnallisiin tarpeisiin liittyvät perusteet: - työllisyystilanteen parantaminen - elämänlaadun ja terveyden edistäminen - ympäristönsuojelu kansalaisten huolenaiheita yhteiskunnallisten päämäärien saavuttamiseksi. odotuksia ja vastaavien unionin tärkeimpien • Talouskehitykseen ja tieteellisiin ja teknologisiin näkymiin liittyvät perusteet: - aloja, jotka lisäävät kasvua ja kehittyvät jatkuvasti - aloja, joilla Euroopan yhteisön yritykset voivat ja joilla niiden täytyy vahvistaa kilpailukykyään - aloja, joilla on mahdollisuuksia teknologian mittavaan kehitykseen. • Eurooppalaiseen lisäarvoon ja toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät perusteet: - on koottava riittävä määrä inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja ja eri jäsenvaltioissa olevia toisiaan täydentäviä taitoja on yhdistettävä - yhden tai useamman Euroopan unionin poliittisen tavoitteen toteutumista edistetään merkittävästi - käsitellään Euroopan yhteisön tasolla ilmeneviä ongelmia tai standardointinäkökohtiin tai Euroopan alueen kehitykseen liittyviä kysymyksiä, jotta valituiksi tulee vain tavoitteita, joita ei voida smvuttaa yksityisesti tehdyllä tehokkaammin toimimalla yhteisön tasolla tutkimustyöllä vaan joihin päästään toteuttamalla tämän tason tutkimustoimintaa. 48 Perusteet valitaan toteuttamiseksi, koulutustoimien, esittelytoimet mukaan lukien, valitsemiseksi. tutkimus- ja koulutusohjelmien määrittämiseksi tarvittaessa viidennen puiteohjelman ja täydennetään tutkimus- ja niitä ja 49 LIITE II TUTKIMUSALOJEN PÄÄPERIAATTEET TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET Ydinenergialla tuotetaan yli 35 % yhteisön sähköntuotannosta, ilman hiilidioksidipäästöjä. Ydinenergialla on huomattava merkitys energiantuotannon monipuolistamista koskevalle politiikalle. tapahtuu tämä ja Ydinenergiajärjestelmien varmuuden ja turvallisuuden kehittämiseksi tehtävä työ parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Eurooppalaisen teknologian kehittymistä voidaan hyödyntää erityisesti avautuvien vientimarkkinoiden suunnalla. Pidemmällä aikavälillä lupaavia näkymiä tarjoava teknologia edellyttää laajaa tutkimustyötä yhteisössä ja koko maailmassa. I. 1. VIIDENNEN PUITEOHJELMAN ALAT JA JÄSENTELY Viides energiajärjestelmiä. puiteohjelma koskee hallittua lämpöydinfuusiota ja ydinfissioon liittyviä 2. Temaattisten ohjelmien suhteen puiteohjelmaan kuuluu selkeästi muotoiltujen "avaintoimintakokonaisuus". taloudellisten ja sosiaalisten päämäärien mukaisesti; tämän avaintoimintakokonaisuuden tarkoituksena on soveltaa Euroopassa sellaisia yleisiä lähestymistapoja, joissa käytetään laajaa valikoimaa eri tieteenaloja ja erilaista teknologiaa ja tietotaitoa, joka on määritelty yhteisön yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvää toimjntaa. tutkimusinfrastruktuureja tukevaa toimintaa. 3. Horisontaalisten tekijöiden osalta puiteohjelmaan kuuluu yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, tutkimus- ja koulutustoiminnan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, tutkijoiden koulutusta ja liikkumista. 4. Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta Yhteinen tutkimuskeskus on tieteellinen ja tekninen elin, jota komissio tarvitsee valtuuksiensa harjoittamiseen. Tämän toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet liittyvät erityisesti aloihin, joilla tarvitaan puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta Euroopan tasolla, sekä aloihin, jotka vastaavat unionin politiikan tärkeimpiä tavoitteita. Toiminta vastaa jäljempänä kuvattuja viidennen puiteohjelman ja teknologisia tavoitteita, mutta sen on myös vastattava yhteisön politiikan vaatimuksia ja kehitystä eri aloilla silloin, kun politiikka tuo mukanaan erityisiä tutkimus-ja kehitystarpeita ja varsinkin silloin, kun yhteisen tutkimuskeskuksen puolueettomuutta tarvitaan. tieteellisiä 50 II a) TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET "Avaintoimintakokonaisuus": Hallittu lampöydinfuusio' toiminta yhdistää kaikki unionin Tämä fuusioenergian jäsenvaltioissa hyödyntämiseen tähtäävät tutkimustoimet, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena on rakentaa yhdessä reaktoreiden prototyyppejä, jotka toimivat yhteiskunnan tarpeita vastaavien sähkövoimaloiden esiasteina. Näihin tarpeisiin kuuluvat toimintavarmuus, ympäristön kunnioittaminen ja taloudellinen toteutettavuus. ja Sveitsissä toteutetut Pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suunniteltuun strategiaan sisältyy ensin koereaktorin (Next Step) ja sitten esittelyreaktorin (DEMO) rakentaminen. Saavutetun edistyksen valossa on Next Step -reaktorin rakentamisen aloittaminen ensi vuosikymmenen kuluessa teknisesti mahdollistaja strategiselta kannalta tarpeellista. Olisi parasta, jos hanke toteutettaisiin osana kansainvälistä ITER-yhteistyötä (International Thermonuclear Experimental Reactor). Kaudella 1998-2002 tämän strategian toteuttaminen vaatii * fuusioon liittyvää fysiikan ja teknologian tutkimusta, jonka tavoitteena on kehittää tutkimusjäijestöjen ja eurooppalaisen teollisuuden kapasiteettia toteuttaa Next Step -reaktori ja valmistella sen käyttöä; Euroopan osallistuminen yksityiskohtaiseen lTER-hankkeeseen liittyvään toimintaan jatkuu sen mahdollista rakentamista silmällä pitäen, fysiikan tutkimusta, joka liittyy fuusiolaitteistojen peruskäsitteiden parantamiseen, * * pidemmän aikavälin teknologista tutkimusta, joka on välttämätöntä, jos halutaan edetä kohti fuusioenergian hyödyntämistä. Joint European Torus -yhteisyritystä (JET), joka on oleellinen väline koereaktorin kehittämisessä, hyödynnetään täysimittaisesti loppuun saakka. Yhteisyrityksen toiminnan päätyttyä JETin laitteistoja voidaan käyttää sellaisten tietojen keräämisen, jotka ovat hyödyllisiä Next Step -reaktorin käytön kannalta. ja ympäristövaikutusten Tähän toimintakokonaisuuteen tutkiminen, uudelleenarviointi, yhteiskunnallisten inertiakoossapitoa käsittelevän kansallisen siviilitutkimustoiminnan koordinointi teknologian seurannan nimissä sekä tulosten levittäminen ja tiedottaminen suurelle yleisölle. taloudellisten näkökohtien perusteellisempi turvallisuusnäkökohtien sisältyvät myös ja b) Yleisteknologioiden tutkimus-ja kehitystyöhön liittyvä toiminta^ Toiminta koskee seuraavia ensisijaisia tutkimusalueita: * nykyisten laitosten toimintavarmuus, mukaan lukien kysymykset, jotka liittyvät reaktoreiden käyttöiän pidentämiseen, vakavien onnettomuuksien teknologisiin näkökohtiin sekä onnettomuustilanteiden ja onnettomuuksien jälkeisten tilanteiden hallintastrategioihin ja -tekniikoihin; Tämä toiminta täydentää avaintoimintakokonaisuutta "Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (V): kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut", joka on kuvattu tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta esitetyssä ehdotuksessa. tutkimukset Nämä täydentävät ydinenergian alueella EY:n viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen aihealuekohtaiseen ohjelmaan "Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen" sisältyvää yleisteknologioiden tutkimus-ja kehitystyöhön liittyvää toimintaa. 51 polttoaineen kierron varmuus ja lähestymistapa radioaktiivisten jätteiden hallintaan ja hävittämiseen sekajätteiden määrän pitämiseen mahdollisimman pienenä; turvallisuus; tieteellisesti perusteltu yhteinen säteilysuojelu, jossa painopiste asetetaan ionisoivaan säteilyyn liittyvien vaarojen ymmärtämiseen ja havaitsemiseen ja erityisesti pienten säteilyannosten vaikutuksiin sekä ydinlaitosten hätätilanteiden hallintaan ja saastuneen ympäristön kunnostamiseen; tutkimukset, jotka koskevat uusia ydinlaitoksia, kehittyneitä ja tehokkaampia polttoaineita sekä tulevaisuuden järjestelmiä ja menettelytapoja ja joilla pyritään parantamaan sekä ydinturvallisuutta koko kierron aikana että teollisuuden kilpailukykyä erityisesti yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla; näihin tutkimuksiin sisältyvät analyysit, jotka koskevat turvallisuutta, ihmisille ja ympäristölle aiheutuvia vaikutuksia sekä lähestymistapoja, jotka ovat kestävän kehityksen kannalta teknologisesti ja taloudellisesti kaikkein lupaavimpia; • uusiin haasteisiin mukautettujen ydinmateriaalien hallintateknologioiden ja -tekniikoiden kehittäminen; näitä haasteita ovat polttoaineen kierron kehittyminen, ydinaseriisunnan seurauksena huomattavasti kasvaneet halkeamiskelpoisten aineiden varastot, uusista kansainvälisistä sopimuksista johtuvien velvoitteiden lisääntyminen ja halkeamiskelpoisten aineiden laiton kauppa; • Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen: sellaisen kansainväliseen yhteistyöhön liittyvän erityisen tutkimustoiminnan kehittäminen, jonka avulla voidaan osaltaan edistää ydinreaktoreiden turvallisuuden parantamista, jätehuoltoa näissä maissa, säteilysuojelua ja halkeamiskelpoisten aineiden valvontaa; puiteohjelmassa toimintaan toteutettujen kansainvälisten koordinointi- ja yhteistyötoimien kehittäminen. Tähän osallistumisen helpottamiseksi voidaan antaa yhteisön rahoitusta niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka vahvistetaan erityisohjelmaa koskevassa päätöksessä. c) Tutkimusinfrastruktuureja tukeva toiminta Tavoitteena on ydinenergia-alan tutkimukseen liittyvien koelaitteistojen optimaalinen käyttö Euroopan yhteisön tasolla, ja erityisesti niiden laitteistojen, joilla on huomattava merkitys tämän energiamuodon turvallisuuden ja kilpailukyvyn kannalta. 52 LIITE III EURATOMIN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT Euroopan atomienergiajärjestö osallistuu puiteohjelmassa toteuttavissa ohjelmissa tehtävän tutkimus- ja koulutustoiminnan, esittelytoiminta mukaan lukien, jäljempänä 'epäsuora TTKK-toiminta', rahoittamiseen. Lisäksi se toteuttaa suoraan tutkimus- ja koulutustoimintaa, esittelytoiminta mukaan lukien, jäljempänä 'suora TTKK-toiminta'. Avaintoimintakokonaisuudet, yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä tukeva toiminta ja kaikkia aihealueita koskeva toiminta, tutkimusinfrastruktuureja toiminta, sellaisina kuin ne on kuvattu liitteessä II, toteutetaan epäsuoran tai suoran TTKK-toiminnan avulla. 1. Epäsuora TTKK-toiminta Epäsuoraan TTKK-toimintaan sisältyy viisi luokkaa: kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta, koulutusapurahat, verkoille myönnettävä tuki, yhtenäinen toiminta toiminta on ja ohjelmien ensisijainen toteuttamisväline. liitännäistoimenpiteet. Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava Euratom osallistuu näiden toimien rahoittamiseen seuraavasti: a) Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta: Tutkimukseen esittelyhankkeet ja yhdistelmähankkeet ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät hankkeet, Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvillä hankkeilla tarkoitetaan joka on hankkeita, joiden avulla voidaan kerätä sellaista uutta todennäköisesti hyödyllistä joko olemassa olevien tuotteiden, menetelmien tai palvelujen kehittämisen tai niiden huomattavan parantamisen kannalta tai yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen kannalta. Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 50 %. Erityistapauksessa, jossa on kyse sellaisista oikeushenkilöistä, joilla ei ole kustannuslaskentaa, rahoitetaan 100 prosenttia tutkimuksesta aiheutuneista tukikelpoisista lisäkustannuksista. tietoa, tarkoitetaan hankkeita, joiden Esittelyhankkeilla tarkoituksena on osoittaa teknologioiden tekninen toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida markkinoida sellaisenaan. Periaatteessa näiden tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 35 %. toimien Yhdistelmähankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joihin sisältyy tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvä osa sekä esittelyä koskeva osa. Näitä toimia rahoitetaan kumpaankin osaan sovellettavien tasojen painotetun keskiarvon verran. Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tukeminen: 53 Olemassa oleville tutkijaryhmien tutkimustyönsä parhaalla mahdollisella tavalla. tutkimusinfrastruktuureille myönnetään nämä varten, vastaanottamista jotta tukea Euratomin toteuttaa voivat Infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen hyödyntämiseen myönnetään yhteisön rahoitusta enimmillään 100% tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat Euratomin käyttöön. tutkijaryhmien vastaanotosta ja laitteistojen antamisesta niiden b) Koulutusapurahat Tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen osalta yhdistää yhteisiin apurahoja koskeva Marie Curie -järjestelmä useita erimuotoisia apurahoja: sellaisille nuorille tutkijoille myönnettävät apurahat, joilla on todistettua kokemusta, vierailuapurahat sekä kehitysapurahat. koulutukseen yrityksissä tutkijoiden nuorten Nuorille tutkijoille, joilla on todistettua kokemusta, myönnettävien apurahojen saajat saavat avustuksen, jonka tarkoituksena on kaitaa ainoastaan heidän elinkustannuksensa ja riittävästä sosiaaliturvasta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi he saavat avustuksen matkustamisesta aiheutuvia kuluja varten. Kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta apurahajärjestelmä mahdollistaa sen, että kolmansien maiden nuorille tutkijoille voidaan tarjota mahdollisuus työskennellä yhteisön alueella sijaitsevissa laboratorioissa. Yhteisön kustannuksista kustannuksista, jos laitos sijaitsee Euroopan yhteisön alueella. rahoitus kattaa enimmillään 100 % apurahan tukikelpoisista tukikelpoisista vastaanottavan laitoksen osuuden ja c) Verkoille myönnettävä tuki: käyttäjiä, valmistajia, korkeakouluja, Aihekohtaiset verkot kokoavat yhteisen tieteellisen ja teknologisen tavoitteen ympärille ja innovaatioiden levittämiseen tai siirtämiseen erikoistuneita järjestöjä. Veikkojen tarkoituksena on helpottaa tietojen omaksumista ja siirtoa, edistää yhteistyötä tutkimuksen tekijöiden ja sen tulosten käyttäjien välillä, varmistaa markkinoiden tarpeiden ottaminen paremmin huomioon ja lujittaa tieteen ja teknologian korkeaa tukikelpoisista tasoa. Yhteisön lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat aihekohtaisten verkkojen koordinoinnista ja toiminnasta. enimmillään 100 % tutkimuskeskuksia rahoitus kattaa luodaan edistyneillä tutkimusaloilla Tutkijankoulutusverkkoja tutkijoiden vapaasti valitsemien aiheiden ympärille. Niiden pääasiallisena tarkoituksena on nuorten tutkijoiden kouluttaminen ennen tohtorintutkintoa ja sen jälkeen. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät verkon perustamiseen ja ylläpitoon. tai uusilla 54 d) Yhtenäinen toiminta: Yhtenäisen toiminnan tarkoituksena on koordinoida jo rahoitettuja kansallisia TTK-hankkeita saatujen kokemusten vaihtamiseksi, eri toimijoiden tekemän tulosten laajaa, jotta tutkimustyön kasvattamiseksi, levittämiseksi ja käyttäjien tietotason kohottamiseksi. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät yhtenäiseen toimintaan. ratkaisevan se olisi e) Liitännäistoimenpiteet: Liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään osaltaan erityisohjelmien toteuttamista tai tulevien toimien valmistelua, jotta niissä voitaisiin saavuttaa tai määrittää strategiset tavoitteet. Lisäksi niiden tarkoituksena on valmistella tai tukea muita epäsuoria toimia. Liitännäistoimenpiteisiin eivät sisälly toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tuotteiden, menetelmien tai palvelujen saattaminen markkinoille, markkinointitoiminta rahoitus voi olla ja myynninedistäminen. Yhteisön enimmillään 100 % toimenpiteiden tukikelpoisista kustannuksista. Päätöksissä, joissa vahvistetaan erityisohjelmat viidennen puiteohjelman toteuttamista varten, ei voida poiketa edellä vahvistetuista rahoitusosuuksien tasoista paitsi kyseisen toimen osalta asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa ja erityisesti kohdassa 3 tarkoitetuissa tapauksissa. Näissä päätöksissä voidaan kuitenkin tarkentaa tai täydentää edellä mainittuja epäsuoria TTKK-toimia tai asettaa niille ehtoja tai rajoituksia. Muut määräykset, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista epäsuorien TTKK-toimieh rahoitukseen, vahvistetaan osallistumissääntöjä koskevassa neuvoston päätöksessä, joka annetaan Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan nojalla. 2. Suora TTKK-toiminta Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttamaan suoraan TTKK-toimintaan sisältyvät säännöllinen tutkimustoiminta ja säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta. Säännöllinen tutkimustoiminta on toimintaa, jota varten YTK:lla on käytettävissään asiantuntemusta jopa ainutlaatuisia, ja joka edistää Euratomin TTKK-politiikan toteuttamista. Säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta on toimintaa, joka on tarpeellista suunniteltaessa ja toteutettaessa yhteisön eri alojen politiikkaa ja komissiolle perustamissopimuksen nojalla kuuluvia tehtäviä, joissa tarvitaan YTK:n puolueettomuutta. Yhteisön rahoitusosuus on tavallisesti 100 % kustannuksista, jotka aiheutuvat suorasta TTKK-toiminnasta. jotka ovat Euratomin piirissä erityisiä laitteistoja, tai ja 3. Muu toiminta Säännöt, jotka koskevat yhteisön osallistumista JET-yhteisyritykseen, ITER-toimintaan, jotka voidaan suorittaa ainoastaan tehtäviin, assosiointisopimuksiin teollisuuden piirissä, vahvistetaan niitä koskevissa tutkimus- ja koulutusohjelmissa. tiettyihin ja 55 ISSN 1024-4492 KOM(97) 142 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 15 16 Luettelonumero : CB-C0-97-146-FI-C ISBN 92-78-18313-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg