title: Komission tiedonanto - EU:n tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät toimet - Viisivuotisarvio Euroopan yhteisön TTK-puiteohjelmista: - Riippumattoman arviointilautakunnan kertomus - Komission vastaus - Maaliskuu 1997

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
project evaluation
research and development
technological change

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 04. 1997 KOM(97)151 lopull. KOMISSION TIEDONANTO El :N TUTKIMUKSEEN JA TEKNOLOGISEEN KEHITTÄMISEEN LIITTYVÄT TOIMET VIISIVUOT1SARVIO EUROOPAN YHTEISÖN TTK-PUITEOHJELMISTA: R111TI M A II OMAN ARVIOIN TILAUTAKINNAN KERTOMUS * KOMISSION VASTAUS MAALISKUU 1997 Neljättä puiteohjelmaa I ja Euratomin puiteohjelmaa^ koskevien päätösten mukaan "komissio laadituttaa riippumattomilla ja pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion viiden vuoden aikana ennen toimien hallinnoimisesta ja edistymisvaiheista. Komissio toimittaa tämän kertomuksen ja johtopäätöksensä huomautuksilleen Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle ennen viidennen puiteohjelman ehdotuksen esittämistä ". toteutettujen yhteisön tätä arviota Tässä tiedonannossa esitetään korkean tason riippumattoman arvioi n ti lautakunnan laatima kertomus (A osa). Kertomuksessa, johon sisältyy kolmannen puiteohjelman lopullinen arviointi suosituksia. annetaan korkean tason strateginen arviointi ja Kertomuksesessa esitetyt mielipiteet ovat arviontilautakunnan kannanottoja ja vastuu niistä kuuluu heille. B osassa komissio antaa vastauksensa asiantuntijalautakunnan suosituksiin. 1 2 Päätös N:o 1110/94/K ) radios !S:o 94/26H/ICuralom A OSA: RIIPPUMATTOMAN LAUTAKUNNAN KERTOMUS SISÄLLYSLUETTELO VIISIVUOTISARVIOINTILAUTAKUNTA UUDEN EDISTYSASKELEEN AIKA TIIVISTELMÄ JA SUOSITUKSET. 1. Johdanto 2. Lautakunnan lähestymistapa 3. Puiteohjelman arviointi viiden viimeksi kuluneen vuoden ajalta 4. Muutoksen avainkysymyksiä 4. 1 Strategiaan perustuva ohjelma 4. 1. 1 Merkityksellisyys 4. 1. 2 Eurooppalainen lisäarvo. " 4. 2 Oikeudellinen ja hallinnollinen viitekehys 4. 2. 1 Oikeudellisen ongelman taustaa 4. 2. 2 Uusi oikeudellinen viitekehys 4. 2. 3 Komission ohjelmamenettelyt 4. 2. 4 Ohjelmien seuranta ja arviointi 4. 2. 5 Tekijänoikeus ja patentit 4. 3 Uuden puiteohjelman toteuttamisen lähestymistapa 4. 3. 1 Teknologian levittäminen 4. 3. 2 Pienet ja keskisuuret yritykset 4. 3. 3 EUREKA 4. 3. 4 Kehittyneet eurooppalaiset virtuaaliset tutkimuslaitokset 4. 3. 5 Kokonaisvaltainen lähestymistapa 4. 3. 6 130 k, 1301 ja 130 n artiklan hyödyntäminen 4. 3. 7 Yhteinen tutkimuskeskus 4. 4 Ohjelman tasapaino 4. 4. 1 Perustutkimus ja soveltava tutkimus 4. 4. 2 Aihealuekohtaiset ja toimintaan pohjautuvat ohjelmat 4. 4. 3 Tasapaino suhteessa ulkopuolisiin LIITE: PUITEOHJELMIEN MERKITYKSELLISYYS, TEHOKKUUS JA TOIMIVUUS VIIDEN VIIMEISEN VUODEN AIKANA Taulukko 1: Puiteohjelmat 3 ja 4 Taulukko 2: Neljännen puiteohjelman erityisohjelmat ja Euratomin puiteohjelma Taulukko 3: Yhteisön TKK-politiikan maksusitoomukset B OSA: KOMISSION VASTAUS 1 3 7 9 17 18 19 20 20 20 21 22 22 22 24 25 26 26 27 27 27 28 28 28 29 29 29 30 31 33 45 46 47 49 m A OSA VIISI VI lOTISAUVIOINTI LAUTAKUNNAN KER IOIMUS PUITEOIIJELIVIIS I A VIISIVUOTISARVIO EUROOPAN YHTEISÖN TTK-PUITEOHJELMISTA LAATUA RIIPPUMATON ARVIOINTILAUTAKUNTA PUHEENJOHTAJANAAN VARAKREIVI ETIENNE DAVICNON helmikuu 1997 REPORT OF THE FRAMEWORK PROGRAMMES 5-YEAR ASSESSMENT PANEL We, the undersigned, the Framework Programmes 5-Year Assessment Panel, are pleased to present our Report to the European Commission. Viscount Etienne Davignon (Belgium) - Chairman of the Panel, President of the Société Générale de Belgique, Former European Commission Vice-President for Research and Industry Prof. Angelo Airaghi (Italy) Senior Vice-President FINMECCANICA Mr Fernand Braun (Luxembourg) Former European Commission Director General lor Internal Market and Industry Prof. Nicos Christodoulakis (Greece) Junior Minister of Finance Prof. James Dooge (Ireland) Former Minister of Foreign Affairs Sir Robin Nicholson (United Kingdom) Chairman, Pilkington Optronics Ltd, Former Chief Scientist, Cabinet Office Dr Juliani Kuusi (Finland) Senior Vice-President, NOKIA Prof. Fi ieder Mcyei -Kralimer (Germany) Director, Fraunhofer Iinstitut lïir Systemtechnik und Innovationsforschung (IS1) Prof. André Syrota (France) Director of Life Sciences. Atomic Energy Commission Mr Johannes van Ruitcn (The Netherlands) Former Executive Director, NAGRON Prof. José Viana Baptista (Portugal) Chairman of ICAT (Instituto de Ciencia Aplicata a Tecnologia, Chairman of EDIFER and Vice-President of IRDAC, Former Minister of Transport and Communications Dr Alan ('alder (Uniled Kingdom) Rapporteur of the Panel, Segal Quince Wicksteed Ltd Le 19 février 1997 Le Président Madame le Commissaire, Vous voudrez bien trouver, en annexe, le rapport d'évaluation du 4 è me programme de Recherche et Développement de l'Union Européenne, que vous avez bien voulu demander à onze experts i n d é p e n d a n ts de préparer. Ce d o c u m e nt contient u ne série de recommendations, d o nt n o us p e n s o ns qu'elles seraient de n a t u re à répondre a ux objectifs prioritaires de la recherche et du développement conduits au niveau de l'Union. Nous d e m e u r o n s, bien entendu, à votre disposition p o ur vous apporter tout complément d'information que vous-même, ou vos services p o u r r a i e nt souhaiter. En vous remerciant de la confiance que vous avez bien voulu n o us l'expression faire, je vous prie de croire, Madame le Commissaire, de mes s e n t i m e n ts très distingués. Etienne DAVIGNON Madame Edith CRESSON Membre de la Commission Européenne rue de la Loi 200 1049 Bruxelles Société Générale de Belgique Rue Royale 30. B-1000 Bruxelles Fol (322) 507 03 8 0- 507 02 11 - Fax (322) 507 03 00 UUDEN EDISTYSASKELEEN AIKA Arviointilautakunnan mielestä puiteohjelma ei vastaa odotuksia. Siltä puuttuu tavoite, eikä se yllä siihen, mihin olisi edellytyksiä. Tämä ei johdu strategian henkilöistä, muodostumisen ja tekee puiteohjelman tehokkaan toteuttamisen vaikeaksi. rakenteesta, todellisen estää vaan joka Ohjelma nykyisessä muodossaan ja nykyisellä toteutustavallaan ei ole tarpeeksi joustava vastaamaan uusiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Se ei myöskään ole selvästi yhteydessä Euroopan unionin päämääriin ja tavoitteisiin. Sillä on liian kauan pyritty yhdistämään kansallisia ja alakohtaisia tavoitteita. Tulevaisuudessa toiveita puiteohjelmalta vaaditaan enemmän. ja kunnianhimoisia Unioni tarvitsee ennen kaikkea strategian määrittelemään ohjelmia, joiden ensisijaiset tavoitteet ovat samat kuin unionin. Ohjelmien hallinnoimiseen se tarvitsee myös sopivan poliittisen ja oikeudellisen viitekehyksen tehokkaan johtamistavan ohjelmien toteuttamiseen ja tavoitteiden mukauttamiseen, kun se on tarpeen. Olemme yhtä mieltä komission kanssa siitä, että nyt on suuren muutoksen laadukas ja merkittävä askel eteenpäin kuin aika, aika ottaa yhtä puiteohjelman luominen itsessään. Suosituksemme tarkoituksena on tämän päämäärän saavuttaminen. TIIVISTELMÄ JA SUOSITUKSET 1. 0 Arviointilautakunta ja sen työ tiede siitä, että Lautakunta on riippumaton ja siihen kuuluu yksitoista Euroopan kansalaista, jotka ovat tulevalla vakuuttuneita vuosituhannella. Lautakunnan etuna on, ettei se ole riippuvainen kansallisista tai alakohtaisista eduista ja voi siksi antaa puolueettomia neuvoja, jotka sisältyvät tähän kertomukseen. Viides puiteohjelma esitetään lähiaikoina ja sen sijaan, että arvioisimme yksityiskohtaisesti edellistä, keskitymme antamaan tulevaa koskevia neuvoja. Lautakunta toivoo, että kertomus osoittautuu hyödylliseksi ohjelmaa laadittaessa. teknologia voivat hyödyttää Eurooppaa ja 1. 1 Kokonaisarvio Lautakunnan analyysi on ollut sekä strateginen että jäsennelty. Vaikka tarkasteluun ja omaksumiseen käytettävissä oleva aika olikin rajallinen lautakuntaa on auttanut suuresti: • mahdollisuus tutustua yli sataan komissiolle jätettyyn viidettä puiteohjelmaa koskevaan • ehdotukseen; tutustuminen neljännen puiteohjelman kaikkien 18 erityisohjelman viisivuotisarviointikertomuksiin; sekä YTK:n • keskustelut kunkin erityisohjelman johtajien (pääosastot III, VI, VII, XII, XIII, XIV, XVII, YTK) tutkimuskeskuksen pääjohtajan ja pääosasto XII:n pääjohtajan, apulaisjohtajan sekä muun avainhenkilöstön kanssa. sekä viisivuotisarviointityöryhmien johtajien, yhteisen Asiantuntemuksen tulivat väistämättä eteen, koska arviointia varten käytettävissä oli suuri määrä materiaalia. Lautakunta ei kuitenkaan havainnut erityisiä huolen aiheita millään alalla ohjelmissa suoritetun tutkimuksen laadun suhteen. tiedon rajat ja Suositukset on rajattu pieneen määrään yleisluontoisia uudistusehdotuksia, joiden avulla voisi parantaa suoritusten laatua viidennen puiteohjelman toteuttamisessa. Uskomme, että ehdotuksillamme voidaan parantaa tuntuvasti viidennen puiteohjelman tehokkuutta, laatua ja merkityksellisyyttä, samalla kun näillä toimenpiteillä kohennetaan Euroopan unionin tiedeyhteisön mainetta kansalaisten ja vaaleilla valittujen edustajien silmissä. 2. 0. Viidennen puiteohjelman tavoite Sosiaaliseen ja taloudelliseen merkityksellisyyteen sekä eurooppalaiseen perustuva strategia lisäarvoon Muutoksia tarvitaan, koska ajat ovat muuttuneet. Nykyisin sekä yksityisellä että julkisella sektorilla ollaan paljon varovaisempia sijoittamaan eurooppalaiseen tutkimukseen kuin vuonna 1984, jolloin neljäs puiteohjelma käynnistettiin. Silloin politiikassa ja julkisella sektorilla uskottiin vahvasti siihen, että tiede ja insinööritaito voivat olla hyödyksi Euroopan taloudelliselle ja sosiaaliselle tulevaisuudelle. Suuret eurooppalaiset yhtiöt uskoivat saavansa liiketaloudellista hyötyä lisäämällä investointejaan tutkimukseen ja kehitykseen. Nykyisin markkinat vaativat teollisuutta keskittymään lähitavoitteisiin, huolimatta kilpailevien maiden ja yritysten mittavista investoinneista tieteeseen ja teknologiaan erityisesti Kaukoidässä ja Yhdysvalloissa. Kuitenkin Euroopan tiede- ja teknologiayhteisö on elävä ja dynaaminen voimavara, joka edustaa korkeinta kansainvälistä laatua. Jos sen tieteellinen erityisosaaminen saadaan säilytettyä korkeimmalla tasolla, sen apu voi olla ratkaiseva pyrkimyksessä säilyttää Euroopan sosiaalinen ja taloudellinen asema ja kohentaa sitä lisääntyvän kansainvälisen kilpailun kohdatessa. 2. 1 Strategiaan perustuva kohdentaminen Puiteohjelman osuus kaikista tutkimus- ja kehitysmenoista EU:ssa on vain 3,5 prosenttia. Se on väline, joka on käytettävissä koko unionin erityishaasteisiin ja mahdollisuuksiin ja sen vaikutus tulee olemaan erittäin vähäinen, jos se on vain kansallisen politiikan laajennus. Tehokkuuden määrittelevät pääasiassa samat vaatimukset, joita käytetään ohjelmien ja hankkeiden valitsemisessa. Lautakunnan mukaan seuraavassa puiteohjelmassa tavoiteltavan strategian tulee perustua selkeästi kahteen edellytykseen: tieteelliseen osaamiseen sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen merkityksellisyyteen. Strategiaan perustuvaa kohdentamista ei varmastikaan synny, jos komissio jatkaa samaa lähestymistapaa viidennen puiteohjelman valmistelussa kuin kahta edellistä laadittaessa. Muiden tahojen kuuleminen on tietysti olennaista, mutta niitä yli sataa annettua ehdotusta vaivaa kaikkia sama heikkous - ne ovat selvästi kansallisten tai alakohtaisten näkemysten värittämiä. Unionin strategiaa ei saada aikaan, jos ainoastaan yhdistetään nämä ehdotukset. Puiteohjelma on koko unionin vastuulla ja sen tehtävänä on kohdata erityishaasteet ja mahdollisuudet. 2. 2 Merkityksellisyys Merkityksellisyys voidaan saavuttaa tutkimalla teknologian ja markkinoiden tulevaisuutta koskevia analyysejä, joissa seurataan ja ennakoidaan kehitystä. Tämä on olennaista tietoa ja komissiossa tulisi olla vastuutaho, joka varmistaa, että sosiaalisten ja tieteellisten muutosten tai uhkakuvina. vähäisimmätkin merkit analysoidaan Lautakunnalle on ehdotettu, että YTK:n alaisen Teknologian alan ennusteita laativan tutkimuslaitoksen aseman kehittäminen tässä yhteydessä on tutkimisen arvoista. tulevaisuuden mahdollisuuksina Strategian kehittämiseen olisi edelleen saatava lisätukea kohdistetusta sosio-ekomisesta tutkimusohjelmasta sekä eri pääosastoihin kuuluvilta pieniltä politiikan ja strategian yksiköiltä. Analyysin, seurannan ja hyvissä ajoin toteutettavien varotoimien tehokas hyödyntäminen voidaan ministerineuvoston päätöksentekomenettelyä, esimerkiksi antamalla neuvostolle vuosikertomus. varmistaa, parhaiten tehdään niistä osa jos 2. 3 Eurooppalainen lisäarvo Lautakunta uskoo, että merkityksellisyyden lisäksi eurooppalainen lisäarvo olisi otettava erityisesti huomioon valittaessa ohjelmia ja hankkeita tuleviin puiteohjelmiin. Tällä tavoin erotetaan jäsenvaltioiden rahoittamasta toiminnasta. selkeästi eurooppalaisella työ yksinomaan tehtävä tasolla 10 I eurooppalaisesta lisäarvosta on kyse: • tärkeissä laajamittaisissa laitoksissa, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät pystyisi kehittämään (ai pitämään yllä; • kansainvälisesti kilpailukykyisien WV:k-yhleisöjen kannustamisessa uusilla poikkitieteellisillä aloilla, kuten tietotekniikassa ja biotekniikassa: • kilpailukykyisille tai maailmanlaajuisesi! yhteensopiville yhteisille teknisille standardeille - jäi jestelmäperuslan eurooppalaiselle teollisuudelle luomisessa perustuvan vahvan esimerkkinä langaton tiedonvälitys; • kaupallisten sovellusten Euroopan kattavien normien ja standardien kehittäminen. jonka kansainvälisen Ieurooppalaisen lisäarvon kannalla ensisijaisessa asemassa on laadukas tiedeyhteisömme, jota edellisellä puheohjelmalla on arvokkaalla tavalla tuettu. Se on verkostoitunut yhteenliittymä osaamisia. jäsenvaltion kilpailukyvyn ulottumattomissa. Sitä kuitenkin voidaan ja pitääkin kehittää ja vahvistaa edelleen: • varmistamalla, olemassaolevia tiedeyhteisö vahvuuksiaan, sen sijaan, että keskittyisi kompensoimaan heikkouksiaan tai pysymään ajan tasalla, kuten aikaisemmin tehtiin: rohkaisemalla tiedeyhteisöä työskentelemään läheisesti käyttäjien kanssa, jotta tieteellisen l\ön tulokset havaittaisiin; tunnustamalla, että eurooppalainen kriittinen massa voidaan usein saavuttaa aloilla, joilla millään vksilläinen jäsemaitio ei siihen pysty. eurooppalainen ja kehittää yksittäisen tukee • • taso että on lisäarvon Ieurooppalaisen laadukas tiedeyhteisö, toisaalla varmistuminen siilä, että tiedeyhteisön voimavarat keskitetään unionin politiikan vastuualueille. Näilä on nykyisin lukuisia, esim. ympäristö, liikenne, maatalous ja elintarvikkeet, tietoliikenteen infrastruktuuri, sekä Euratom. ratkaisevia edellytyksiä oval toteutumisen toisaalta teknisiä standardeja Laadukas tutkimustyö on olennainen edellytys hyvän politiikan asetettaessa yhteiskuntaelämän ehdotuksille, tutkimuskeskus, merkittävässä osassa työtään. joita komissio esittää neuvostolle. Unionin oma eurooppalaisen tuo mukanaan välttämättömän erityisosaamisen ja määräyksiä, aloilla. Se saavuttaa ja vaan myös talous- laajoilla luomiselle, ei ainoastaan ja teknisen pohjan monille tutkimuslaitos, yhteinen vaatimukset lisäarvon rakennerahastoista voitaisiin koska tulisi määrärahoja jaettaessa soveltaa samaa eurooppalaisen lisäarvon vaalimusla. Lisäksi komission tulisi laadun kehittämiseksi ja puiteohjelmien etujen vahvistamiseksi. rakennerahastoja jäsenvaltioiden tutkimustyönsä hyödyntämään jäsenvaltioita tutkimusta, joidenkin rohkaista rahoittaa 3. 0 Uuden puiteohjelman poliittinen ja hallinnollinen johtaminen Lautakunnan mielestä puiteohjelman oikeudelliseen viitekehykseen tarvitaan muutoksia. Iällä hetkellä sitä koskevat ministerineuvoston ja parlamentin antamat yksityiskohtaiset säädökset ja johtaa joustamattomuuteen ja päämäärän puuttumiseen. Uusiin haasteisiin valvonta, mikä tieteellisten edistysaskeleiden mukana pysymiseen vaaditaan tai uusien mukautumiseen monimutkainen ja aikaa vievä lainsäädäntöprosessi. I I Tarvitaan uusi oikeudellinen viitekehys, joka täyttää seuraavat tuntomerkit: 3. 1. Määräenemmistöllä tehdyt neuvoston päätökset Nykyinen päätöksentekojärjestelmä perustuu neuvoston yksimieliseen äänestyskäytäntöön sekä neuvoston ja parlamentin yhteispäätösmenettelyyn. Tällä lavoin syntyy helposti ohjelma, joka perustuu kansallisiin ja alakohtaisiin etuihin, keskustelut useiden arviointilautakuntien kanssa vahvistivat tätä näkemystä. suuremmalla Lautakunta uskoo, että Euroopan unionin todennäköisyydellä, jos neuvoston päätökset tehdään määräenemmistöllä. Se suosittelee erityisesti, että hallitusten välinen konterenssi käsittelisi määräenemmistön käyttöönottamista puiteohjelmaan liittyvistä päätöksistä äänestettäessä. strateginen ohjelma syntyy laman pitäisi helpottaa menettelyä, jossa neuvosto ja parlamentti antavat vaadittavan poliittisen valtuutuksensa puheohjelmille sekä niihin liittyville yleisille ohjelmille ja joillekin taloudellisille sitoumuksille. 3. 2 Joustava menettely jokaisia erityisohjelmaa kahlitsevat Joustavuuden tulisi olla seuraavan puiteohjelman olennainen piirre. Iällä hetkellä se puuttuu, koska sitovat tutkimusaiheita ja talousarviota koko viisivuotiskauden ajan. kun hyväksymiskäytäntö vie kaksi vuolta, puiteohjelman todellinen kokonaiskesto voi olla jopa seitsemän vuotta. lainsäädännölliset päätökset, jotka ohjelmalle, Ottaen huomioon tieteen edistymisen ja muutoksen kiihtyvän tahdin tämä on aivan liian pitkä aika aikaavievän lainsäädäntöprosessin kautta. Ohjelmaa tulisi voida mukauttaa helpommin uusiin tarpeisiin ja tieteen kehityksen mukaisesti. tai muunnella voi muuttaa ainoastaan sitä jos Ratkaisu voisi olla se, että komissio sitoisi vain osan ohjelman määrärahoista ensimmäisten kolmen vuoden aikana. Tämä antaisi neuvostolle mahdollisuuden tehdä vuosittain valinta joko rahoittaa uusia ohjelmia tai jakaa määrärahat samalla lavoin kuin aikaisemmin. >. > Johtamisvastuun lisääminen ja laadun parantaminen Ohjelmien voimaan saattamisen tulee olla selvästi komission tehtävä. Sen vastuulla olisi myöskin määritellä jotka vastaavat puiteohjelmien luettelo erityisohjelmista, tulee olla selkeästi vastuussa ohjelman päätöksissä esitettyjä johtamiskäytäntöä joka yksityiskohtaisesta jäsenvaltioissa ja yrityksissä. tavoitteita, komission tavalla, toteuttamisesta parasta vastaa laatia ja komission kohtaama haaste tarkoittaa byrokratian tasojen ja viivästysten poistamista. Nämä seurauksia turhautumiseen johtavat nykyisin puiteohjelmalle kokonaisuudessaan, komission tulee lisäksi varmistaa, että vastuu jaetaan sisäisesti tavalla, joka synnyttää samankaltaista tehokkuutta ja toimivuutta kuin jäsenvaltioissa ja yksityisissä yrityksissä. tuottavat kielteisiä suureen usein ja 3. 4 Komission valvonta Lautakunta uskoo, että jos komissiolle annetaan lisää valtaa, sitä pitäisi myös valvoa luomalla ja vahvempia yhteyksiä komission, neuvoston ja parlamentin viilille. Lautakunta uusia 12 suosittelee uuden unionin komitean perustamista. Se olisi pysyvä ja olennainen osa hajautetumpaa menettelyä. Komitea muodostuisi neuvoston nimittämistä ja sille vastuullisista tulisi korvata korkean tason riippumattomista asiantuntijoista. Uuden unionin komitean olemassa olevat ohjelmakomiteat. 4. 0 Uudenlaisia lähestymistapoja puiteohjelman toteuttamiseen Viidennen puiteohjelman olisi edelleen oltava kilpailua ennakoiva, mutta sen toteuttamiseen ja organisaatioon tarvitaan muutoksia. Lautakunta haluaa jälleen painottaa, että olennainen edellytys kilpailua ennakoivalle tutkimukselle Euroopassa on. että ehdotusten antajilla tulee olla täydellinen luottamus siihen, että ehdotusten tieteellistä ja teknologista sisältöä varjellaan. Siksi arvioimaan palkattuja asiantuntijoiden olisi käsiteltävä ehdotukset luottamuksellisesti. Lautakunta ehdottaa seuraavia toimenpiteitä: 4. 1. Teknologian levittämisen ja kaupallisen hyödyntämisen tehokkaampi edistäminen yrityskulttuurin kehittymättömättömyys Yhdysvaltoihin Euroopan näkyy selkeimmin teknologian levittämisessä ja vaihdossa. Pyrkimys tämän epäkohdan korjaamisen on eräs tärkeimmistä näkökohdista, kun komissio alkaa toteuttaa viidettä puiteohjelmaa. Lautakunta ehdottaa seuraavaa: • Ohjelmajohtajien tulee ollaa selkeä vastuu levittämisestä ja hyödyntämisestä. Heidän täytyy varmistaa, että käyttäjäyhteisöä ja niitä, jotka ei viii osallisin ohjelmaan, erityisesti pk- yntyksiä, muistutetaan mahdollisuudesta hyödyntää puiteohjelmaan kuuluvaa tutkimusta. Heidän tulisi myös tiivistää yhteistyötä riskipääoman sijoittajien ja EASDAQ:n kanssa; verrattuna • Tuotteiden vakiinnuttaminen markkinoille on EUREKAn tehtävä ja komission tulisi parantaa suoria yhteyksiä ohjelmiin ja hankkeisiin. 4. 2 Lisää apua pk-yrityksille Yksinkertaistettu ja (tekijänoikeus) ja rahoituskysymyksissä. Tulisi harkita hajautettua johtamismallia. laajennettu CRALT-olrjelma voisi auttaa pk-yrityksiä oikeudellisissa 4. 3 Kokonaisvaltaisen lähestymistavan soveltaminen toteuttamiseen kokonaisvaltaista lähestymistapaa tarvitaan, koska unionin teknologiset haasteet ovat yhä ja ne ulottuvat muun muassa monimutkaisempia, poikkitieteellisiä liittyviin ympäristönsuojeluun, energiapolitiikkaan, liikenteeseen ja kestävään kehitykseen kysymyksiin ja monialaisia, 4. 4 Virtuaalisten tutkimuskeskusten perustaminen lisätä uudenaikaisen Laadukkaiden eurooppalaisten tietoliikenneteknologian tutkimuskeskukset Euroopassa vähentäisivät komission tarvetta investoida todellisiin laitoksiin omaa tutkimustaan varten. Virtuaalisiin tutkimuslaitoksiin voisi sisältyä osia YTKsla. tutkimuskeskus ten voimavaroja voisi avulla. Merkittävät virtuaaliset 13 4. 5 Unioni yhteistyökumppanina jäsenvaltioiden hankkeissa Unionia pitäisi rohkaista ottamaan osaa laajoihin yhteishankkeisiin jäsenvaltioryhmien kanssa perustamissopimuksen 130 k, 130 1 ja 130 n artiklan nojalla. 5. 0 Ohjelman tasapainottaminen 5. 1 Perustutkimus vs. soveltava tutkimus Jokaiselle teemaohjelmalle olisi annettava täysi vastuu oikean tasapainon saavuttamisesta perustutkimuksen tarvita perustutkimusta, mutta nousevilla aloilla, kuten biotekniikassa ja mikroelektroniikassa se voi olla ratkaisevaa. Suoraviivainen kaikki ohjelmat kattava lähestymistapa on liian jäykkä ja yksinkertaistettu vaatimusten muuttuessa. Seuraavassa esimerkkejä: tutkimuksen välillä. Monissa hankkeissa ei soveltavan ja • BSE-tauti oli aikaisemmin diagnostinen kysymys, nyt vaaditaan taudin biologista perustutkimusta; • Voimakas suuntaus pois perustutkimuksesta kohti käyttäjien tarpeita on havaittavissa ACTS:ssä IT:ssä ja telematiikkaohjelmissa. Nämä kolme ovat myös lähentyneet toisiaan. Tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä näyttää riippuvan teknologisesta kypsyydestä. Tarve on suurin uusilla ja nousevilla, niin sanotuilla tieteeseen perustuvan teknologian aloilla, kuten biotekniikassa ja mikroelektroniikassa. 5. 2 IT-ohjelmien yhteensulauttaminen Koska IT, ACTS ja telematiikkaohjelmat liittyvät niin läheisesti toisiinsa, ne olisi lautakunnan mielestä sulautettava yhteen seuraavassa puiteohjelmassa. 5. 3 Aihealuekohtaiset ja toimintaan perustuvat ohjelmat rohkaisemaan uuden Aihealuekohtaisten ja toimintaan perustuvien ohjelmien välille täytyy löytää oikea tasapaino, kun pyritään siihen johtopäätökseen, että vastuu hyödyntämisestä olisi edelleen oltava aihekohtaisilla ohjelmilla, innovaatio-ohjelmien pitäisi keskittyä enemmän kysyntäpuoleen: levittää markkinoita läheisesti koskevaa teknistä tietoa ja käsitellä innovatiivista johtamistapaa ja organisatorisia kysymyksiä. luomiseen. Koska lautakunta on tullut 5. 4 Ulkopuolinen tasapaino - Laajentuminen, kehitysmaat ja kansainvälinen yhteistyö Puiteohjelmassa jäsenyyttä voimassaoloaikana. tulisi antaa erityisasema hakeneiden maiden kanssa laajentumiseen valmistautumiselle. Neuvottelut puiteohjelman todennäköisesti aloitetaan kehitysmaiden hyväksi toteutettavien teknisten hankkeiden olisi oltava selkeästi Euroopan etujen mukaisia, vaikka jotkut niistä toteutetaankin poliittisista syistä, kuten terveyteen liittyvä trooppisten tautien tutkimus. Kansainvälistä yhteistyötä voidaan liittää aihekohtaisiin ohjelmiin, mutta yhteistyön tulee olla paljon tiiviimpää muiden unionin ohjelmien yhteydessä, kuten PHARE, TAOS ja MEDA. Voitaisiin perustaa pieni ryhmä ja antaa sille tehtäväksi ottaa vastuu kattavan tiede- ja teknologiapolitiikan kehittämisestä alueille, joita unionin olemassaolevat ohjelmat eivät kata. 14 6. 0 Johtopäätös Viidennessä puiteohjelmassa on tehtävä laadullisia parannuksia; se ei saisi olla ainoastaan neljännen puiteohjelman suoraviivainen jatke. Puiteohjelman tulee perustua tieteelliseen erityisosaamiseen sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen merkityksellisyyteen. Jälkimmäiseen voidaan päätyä ainoastaan strategisella lähestymistavalla. Lautakunnan suosittelemat oikeudellisen viitekehyksen muutosehdotukset ja tehokkaamman toteuttamisen käytäntö ovat tämän strategian pohjana. Tieteellistä erityisosaamista seurata myös eurooppalainen lisäarvo, jonka lautakunnan mielestä täytyy olla olennainen peruste valittaessa ohjelmia ja hankkeita tuleviin puiteohjelmiin. ja merkityksellisyyttä täytyy kuitenkin 15 I. JOHDANTO Euroopan unioni on lähestymässä vedenjakajaa suhteessaan puiteohjelmaan3, joka luotiin, kun käsitys tutkimuksen asemasta yhteiskunnassa muuttui. Tutkimusta ei enää pidetä päämääränä itsessään, vaan se tulee nähdä yhä enemmän palvelemassa yhteiskunnalle merkityksellistä teollista kilpailukykyä ja laajempia tarpeita. Tämän seurauksena on päädytty valikoivampaan lähestymistapaan suhteessa tutkimukseen kohdistuviin investointeihin julkisella ja yksityisellä sektorilla Euroopassa. Tämä poikkeaa siitä paljon myönteisemmästä ilmapiiristä, joka vallitsi 1980-luvun alussa, jolloin puiteohjelma pantiin alulle. Silloin sekä julkisella että poliittisella tasolla uskottiin vahvemmin tieteen ja teknologian mahdollisuuteen sosiaalisesti hyödyttää Eurooppaa tulevaisuudessa. taloudellisesti ja Nykypäivän Euroopassa monet teolliset TTK-organisaatiot ovat sekä pienentyneet, että tuotteen mukaan jaoteltuina. Tämä on johtanut TTK- siirtyneet kuitenkin kustannusten lääketeollisuuden tuotteet. supistumiseen monilla lähemmäs markkinoita aloilla, mainittavana poikkeuksena Kaikkialla Euroopassa määrärahoissa, ja hallitukset osoittavat selvästi, että yliopistotutkimuksen lakkauttaa kokonaan tutkimukselta, joka ei ole kansainvälisesti kilpailukykyistä. julkisiin menoihin kohdistuvat paineet tuntuvat yliopistojen tuki saatetaan ja sovelluksissa EU:n sen pääkilpailijoiden USA:n Kilpailurintamalla suuri määrä erilaisia tunnuslukuja osoittaa huolestuttavia eroja TKK:n tasossa Japanin välillä. ja Kokonaisinvestoinnit tutkimukseen Euroopassa vuonna 1995 muodostivat kaikkiaan 1,9 prosenttia BKT:slä, kun vastaavat luvut olivat USA:ssa 2,45 prosenttia ja Japanissa 2,95 lisää edelleen TTK-investointejaan enemmän kuin USA tai prosenttia. Viimeksimainittu Eurooppa. Lisäosoiluksena innovatiivisemmasta kulttuurista USA:ssa ja Japanissa on se, että siellä on enemmän tieteenharjoittajia ja insinöörejä tuhatta asukasta kohti (USA:ssa 7,4; Japanissa 8,0) verrattuna Eurooppaan, jossa vastaava luku on 4,7. ja Kun lähestytään vuosituhannen vaihdetta, eurooppalaisten päällimmäisenä huolenaiheena on säilyttää sosiaalinen ja lisääntyessä. Seuraavat kysymykset odottavat ratkaisua: taloudellinen etumatka maailmanlaajuisen kilpailun • työttömyys - Euroopassa on nykyisin 18 miljoonaa työtöntä; • kilpailukyky - Eurooppa on menettänyt teollista kilpailukykyään USA:lle ja Japanille useilla korkean teknologian tuotannon aloilla; tietoyhteiskunta on nyt ulottuvilla, mutta sen kunnollinen vakiinnuttaminen vaatii toimenpiteitä; Puiteohjelmalla viitataan kahteen eri päätökseen: 3 a) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, N:o 1 I 10/94/EY tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehitystä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 - 1998); ja b) Neuvoston päälös, N:o 94/268/Euratom tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994 Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus-ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta ( 1994 - 1998) 17 • • • tarvitaan kestävää kehitystä elinolosuhteiden kohentamiseksi vähentämiseksi; ja ympäristövahinkojen laajentuminen Euroopasta, sekä Välimeren alueelta; - tulee valmistautua uusien jäsenmaiden liittymiseen Keski- ja Itä- tuki yhteisön politiikoille yhteenkuuluvuuden, tutkimukseen. liikenteen, terveyden ja energian aloilla, ja pk-yritysten ottaminen mukaan laaja-alaisemmin maatalouden, kalastuksen, Paineista huolimatta Euroopan tiede- ja teknologiayhteisö on edelleen korkeinta kansainvälistä laatua edustava voimakas ja dynaaminen voimavara. Sillä on tieteen ja insinööritaidon erityisosaamista useilta aloilta ja se voi olla suureksi hyödyksi näissä kysymyksissä. Lisäponnisteluja kuitenkin vaaditaan, koska tätä potentiaalia ei ole vielä täysin hyödynnetty taloudellisen menestyksen saavuttamiseksi. Jotta tarvittavat varat voitaisiin myöntää, on tiede- ja teknologiayhteisön tehtävänä arvioida rehellisesti hyötyä, jota se voi kussakin kysymyksessä tuottaa ja neuvoa sen mukaisesti poliittisessa menettelyssä. Joissain tapauksissa poliittinen ja tieteellinen tärkeysjärjestys saattaa olla erilainen, ja kun näin käy, ensinmainitun on saatava etusija, kun on kyseessä julkisten varojen jakaminen. Menestyäkseen puiteohjelman tulee yhdistää tieteellisen erityisosaamisen perinteet sosiaaliseen ja taloudelliseen merkityksellisyyteen. juuri ennen tehtiin ja Euroopan koska Tämä arviointi riippumaton ministerineuvosto asiantuntijalautakunta kutsutaan arvioimaan edellisen viisivuotispuiteohjelman toimintaa*. Koska ajoitus oli tällainen puiteohjelman arviointilautakunta oli sitä mieltä, että painopisteen ja että sen sijaan että analysoidaan mennyttä edellisistä tulisi olla puiteohjelmista opitun perusteella olisi annettava tulevaisuutta koskevia neuvoja. puiteohjelman ovat päättäneet, laatimista, että tulevaisuudessa, parlamentti viidennen Siirtyminen neljännestä viidenteen puiteohjelmaan tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden luoda uusi pohja Euroopan unionin tutkimustoiminnalle keskittyen tärkeisiin kysymyksiin ja ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka koskevat unionia sen lähestyessä vuosituhannen vaihdetta. Tieteellisen erityisosaamisen vaatimus tulee säilyttää ja sitä tulee vahvistaa. Sosiaalisen ja taloudellisen merkityksellisyyden lisäksi painotettava enemmän. Viides puiteohjelma tulee rakentaa näiden kahden pilarin varaan. vaatimusta on 2. LAUTAKUNNAN LÄHESTYMISTÄPÄ Lautakunnan jäsenet tapasivat yhdeksän kertaa heinäkuun 1996 ja helmikuun 1997 välisenä aikana ja keskustelivat laajasti sekä keskenään että riippumattoman esittelijänsä kanssa. Alusta lähtien lautakunta päätti ottaa strategisen ja jäsennellyn näkökannan katsoen tulevaisuuteen ja keskittyen aiheisiin, jotka auttavat parantamaan laatua. Puiteohjelmia koskien päätösten N:o II10/94/EY ja N:o 94/268/Euratom 4 artiklan 2 kohdassa säädetään: "Komissio laadituttaa riippumattomilla ja pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion viiden vuoden aikana ennen toimien hallinnoimisesta ja edistymisvaiheista. Komissio toimittaa tämän tätä arviota toteutettujen yhteisön ja kertomuksen sosiaalikomitealle ennen viidennen puiteohjelman ehdotuksen esittämistä". johtopäätöksensä huomautuksineen Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja 18 Lautakuntaa on hyödyttänyt tutustuminen yli sataan kansallisten hallitusten, eurooppalaisten elinten ja tutkimuslaitosten menettelyn komissiolle jättämään ehdotukseen. Lisäksi lautakunta on tutustunut viisivuotisarviointikertomuksiin kaikista 18:sta erityisohjelmasta, sekä yhteisestä tutkimuskeskuksesta (YTK). Lautakunnasta muodostetut ryhmät haastattelivat myös erityisohjelmien johtajia pääosastoilta III, VI, VII, XII, XIII. XIV, ja XVII ja YTK:n pääjohtajaa. Lisäksi esittelijä haastatteli jokaisen erityisohjelman ja YTK:n arviointilautakunnan puheenjohtajaa tai esittelijää. Lopuksi käytiin keskusteluja pääosasto XILn pääjohtajan, apulaispääjohtajan ja muun avainhenkilöstön kanssa. Komission osastot toimittivat hyödyllistä materiaalia, erityisesti pääosasto XILn ohjelma- arviontiyksikkö, kokonaisvaltaisesta yhteensovittamisesta. arviointitoiminnan huolehtinut joka on Lautakunta arvostaa sitä, eitä kaikki keskustelut oval olleet avoimia ja suoria luonteellaan, mikä oli tärkeää valotettaessa monia avainkysymyksiä. lähestymistapa oli arvioida puiteohjelman oikeudellista ja Lautakunnan metodologinen taloudellista viitekehystä sekä Euroopan asemaa maailmanlaajuisesti, sen merkityksellisyyttä, tehokkuutta ja toimivuutta sekä strategian muotoilua ja apuvälineitä. Huolimatta lautakunnan laajoista tiedoista ja kokemuksesta, sen jäsenet eivät voineet paneutua jokaiseen alaan yksityiskohtaisesti. Kaiken yllä mainitun huomioon ottaen lautakunta päätyi siihen, että se voi olla parhaiten avuksi keskittäessään yksittäiset neuvonsa pieneen määrään yleisiä suosituksia, joiden se uskoo auttavan laadun parantamisessa, mitä edellytetään viidennen puiteohjelman muotoilussa. Lautakunta haluaa painottaa sen seikan tärkeyttä, että puiteohjelma on eurooppalaisesta näkökulmasta laadittu Euroopan unionin ohje/ma. Seuraava ohjelma epäonnistuu, jos se on edellisen puiteohjelman tapaan yhdistelmä kansallisia ja alakohtaisia hankkeita. 3. IMlTLOII. IKLMAN ARVIOINTI VIIDLN VIIMKKSI KULUNKIN VUODLN AJALTA tämän arvioinnin kanssa Samanaikaisesti riippumattomat asiantuntijalautakunnat ovat toteuttaneet erillisen viisivuotisarvion kaikista 18:sta erityisohjelmasta, seitsemästä YTK:n tutkimuslaitoksesta ja Y TK. sla kokonaisuudessaan. Arvioinlilaulakunta arvostaa mainitun toiminnan laajuutta ja ainutlaatuisuutta - siihen osallistui 170 eurooppalaista asiantuntijaa. Samalla kun arviointeihin sisältyi runsaasti arvokasta tietoa yleisarviota varten, lautakunta koki, ettei se voisi toteuttaa täsmällistä analyysiä kaikista 26:sta arvioinnista. Kuitenkin lautakuntien esittelijä valmisteli kohtuullisen yksityiskohtaisen yhteenvedon kaikkien erityisohjelmien toimivuutta koskevista näkemyksistä. Yhteenveto on liitteenä. ja YTK:n merkityksellisyyttä, tehokkuutta ja Arvioiden ensisijainen yhteinen teema on, että puiteohjelman lainsäädäntörakenteesta suoraan seuraavaa byrokraattisuutta ja viivästymistä ei voida hyväksyä. Kertomuksessa käsitellään myöhemmin yksityiskohtaisesti muutoksen tarvetta tässä asiassa. Lisäksi lautakunta on sitä mieltä, että jotkut erityisohjelmien kertomukset voisivat olla laaja-alaisempia, jos useammat lautakunnan jäsenistä olisi valittu kyseisen tiede- ja teknologiayhtcisön ulkopuolelta. On kuitenkin laadussa ei ollut merkittävää huomauttamista. Siksi lautakunta ei pidä tarpeellisena antaa laatua koskevia erityishuomioita. tärkeää huomata, että ohjelmiin kuuluvan tutkimuksen 19 4. MUUTOKSEN AVAINKYSYMYKSIÄ Lautakunnan mielestä puiteohjelma ei ole toistaiseksi vastannut odotuksia. Lautakunta uskoo, lainsäädäntörakenteesta, joka tekee strategian muotoilun ja että tämä johtuu pääasiassa toteuttamisen vaikeaksi joustamattomuuteen. Lautakunnan mielestä vaaditaan myös lisäponnisteluja, jolta hyödynnettäisiin paremmin puiteohjelman tutkimuksen aikaansaannoksia ja yhdistettäisiin ne selvemmin markkinoiden toimintaan. liialliseen byrokratiaan johtaa sekä ja Lopuksi puiteohjelmassa olisi saavutettava oikea tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä, sekä myös aihekohtaisten ja toimintaan perustuvien ohjelmien välillä. Analyysin seurauksena lautakunta on tehnyt lyhyen luettelon asioista, joihin on pikaisesti kiinnitettävä huomiota viidennen puiteohjelman rakenteen kehittämiseksi. 4. 1 Strategiaan perustuva ohjelma Lautakunnan mielestä puiteohjelman strategisessa suunnittelussa vaaditaan todellista kehitystä. Ohjelman lähestymistapa, jossa kuullaan jäsenvaltioita on omiaan johtamaan kompromisseihin kansallisten ja alakohtaisten etujen välillä. Siten ohjelmasta muodostuukin usein kansallisten tavoitteiden toivomuslista, jossa yhteenkuuluvuus ja eurooppalainen lisäarvo on vähäistä. Lautakunta pitää jäsenvaltioiden kuulemista kuitenkin edelleen tarpeellisena ja kehottaa komissiota käyttämään strategisempaa lähestymistapaa antaessaan ehdotuksensa viidennen puiteohjelman sisällöstä. 4. 1. 1 Merkityksellisyys teknologiat ovat ja Lautakunnan mielestä strategian pitäisi perustua selkeästi merkityksellisyyden eurooppalaisen lisäarvon vaatimukselle. Merkityksellisyyden puolestaan pitäisi perustua analyysiin teknologian ja markkinoiden tulevaisuudesta, jotta nähtäisiin mitkä ja mitkä markkinat kasvavat tulevaisuudessa uudet vastauksena lähestymistapa on keskeinen teknologisia ennusteita laadittaessa ja useat maat, jäsenvaltiot mukaan lukien, tekevät markkina- ja teknologiaennusteita arvioidakseen, mitkä teknologian alat ja markkinat tulevat olemaan tärkeimpiä tulevaisuuden hyvinvointia ajatellen. Näiden tutkimusten tuloksia käytetään hyväksi joissakin jäsenvaltioissa, kun muodostetaan tärkeysjärjestys korkeakouluille myönnettävälle TTK-tuelle. tulevaisuuden markkinavoimille. Tämä tärkeitä sekä Komission tulisi hyödyntää laajemmin teknillis-taloudellisia ja markkinoita koskevia tai suunnitelmia, mukauttaessaan käyttöön toimenpiteitä, joilla havaittaisiin heikotkin merkit tieteellisen tai sosiaalisen ympäristön avainmuutoksista, joihin sisältyy tulevaisuuden mahdollisuuksia tai haasteita. komission olisi myös otettava seurantaa. Laatiessaan vanhoja ohjelmia teknologian ohjelmia uusia Komission käytettävissä olevat voimavarat huomioon ottaen kohdistettu sosio ekonominen tutkimusohjelma ja eri pääosastojen pienet politiikan ja strategian yksiköt voivat jatkaa (YTK:n työtään strategisten vaihtoehtojen vahvistamiseksi. Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos Sevillassa) on myöskin erityisen merkityksellinen voimavara. Lautakunta suosittelee sen asemaan perehtymistä, jotta varmistettaisiin, että sen työ suuntautuu yllä mainittuun kysymykseen, ja että se sisällytetään myös strategian muotoiluun. Eräs merkittävä tavoite on luoda komission IPTS 20 sisäinen keskus, joka kantaa yleisvastuun kokoamalla yhteen kaikki strategian osatekijät ja jolla on selkeä yhteys neuvoston päätöksentekomenettelyyn. IPTS voisi ottaa hoitaakseen tämän tehtävän. (YTK:ta käsitellään laajemmin kohdassa 4. 3. 7. ) Lautakunnan mielestä puiteohjelman tuloksen. pohjan laatimiselle ja saavat aikaan paremmin suunnatun ja kohdennetun strategisemnuui ehdotukset tällaiset luovat 4. 1. 2 Eurooppalainen lisäarvo Lautakunta uskoo vakaasti, että merkityksellisyyden lisäksi eurooppalaisen lisäarvon pitäisi olla ohjelmien toinen pääasiallinen valintaperuste. Tällä vaatimuksella erotetaan selvästi eurooppalaisella tasolla tehtävä työ yksinomaan jäsenvaltioiden rahoittamasta toiminnasta. Lautakunnan mielestä edellisissä ohjelmissa ei ole riittävästi huomioitu eurooppalaista lisäarvoa. Se on tärkeää, koska puiteohjelman osuus kaikista tutkimus- ja kehityskuluista julkisella ja yksityisellä sektorilla Euroopan unionissa on vain 3. 5 prosenttia. Määrärahat ovat niin vaatimattomat, että niiden vaikutus ilman merkittävää eurooppalaista lisäarvoa voi olla vain erittäin vähäinen. Jos eurooppalaisesta lisiiarvosta tehdään ensisijainen valintaperuste se on määriteltävä selkeästi. Eurooppalainen lisäarvo syntyy seuraavista asioista: Perustamissopimuksissa määritellyt ia politiitlisel velvoitteet liittyy lisäarvo joihin Eurooppalainen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet erityisalojen tutkimuksessa, esimerkkinä Euratom. Lisäksi unionilla on velvollisuus tukea tutkimusta aloilla, joilla vaaditaan Euroopan laajuista politiikkaa, kuten tietoliikenteen infrastruktuuri. Komission on myös voitava suorittaa tutkimusta ehdotuksiensa tueksi. perustamissopimuksen liikenne, maatalous ympäristönsuojelu, velvoitteisiin, ja Eurooppalainen tiedeyhteisö Tiedeyhteisö on muodostunut Euroopan laajuiseksi ja edelliset puiteohjelmat ovat myönteisellä tavalla auttaneet sen muodostumisessa. Se on arvokas asia, jota tulisi kehittää edelleen seuraavassa puiteohjelmassa. Tiedeyhteisön lisäarvo piilee siinä, että se on verkostoitunut yhteenliittymä kansainvälisesti kilpailukykyistä osaamista, joka on yksittäisen jäsenvaltion ulottumattomissa. Siten kriittinen massa voidaan saavuttaa Euroopan tasolla aloilla, joilla mikään yksittäinen jäsenvaltio ei siihen tasoon yllä. tutkimusvälineen, tutkimuslaitoksiin. Ne Lurooppalaisen verkko olisi edelleen ulotettava suuriin muodostavat merkittävän eurooppalaisen tutkimuksen kilpailukykyä ja yhteenkuuluvuutta ja joita mikään yksittäinen jäsenvaltio ei kykene yksinään kehittämään ja rahoittamaan. Eurooppalainen lisäarvo on myös kansainvälisesti ilmeinen, kilpailukykyisillä tavoitteena nopeuttaa luotettavan TTK-yhteisön kasvua. toimintaa tai biotekniikassa, edistetään aloilla, kuten jolla pidetään yllä poikkitieteellistä tietotekniikassa uutta kun Eurooppalaiset standardit ja järjestelmäperusta Markkinoita tarkasteltaessa eurooppalainen lisäarvo ilmenee selkeästi TTK:ssa, jolla luodaan Euroopan kattavia taloudellisesti hyödynnettäviä standardeja, joiden avulla tekninen menestys voidaan muuttaa kaupalliseksi. Eurooppalaisten standardien avulla 21 luoda vahva eurooppalainen voidaan myös yhtäläisille kilpailuedellytyksille muiden maiden kanssa, esimerkiksi tiedonvälityksessä. järjestelmäperusta yhteistyölle tai langattomassa Vaikka nämä vaatimukset kohdistuvatkin puiteohjelmaan, eurooppalaisen lisäarvon testaamista voidaan soveltaa myös tiede- ja teknologiatoimiin, joita tuetaan muilla Euroopan unionin aloitteilla, kuten rakennerahastoilla. Näihin aloitteisiin suunnataan merkittäviä TTK-määrärahoja puiteohjelman lisäksi. Olennaisena tavoitteena on kehittää tutkimuksen tasoa vähemmän kehittyneillä alueilla. Lautakunta katsoo, että rakennerahastojen käyttö TTK-toimiin vaikuttaa yhdessä puiteohjelmien kanssa jäsenvaltioita se kehottaa komissiota käyttämään rakennerahastoja vahvistaakseen puiteohjelmien etuja. rohkaisemaan ja 4. 2 Oikeudellinen ja hallinnollinen viitekehys 4. 2. 1 Oikeudellisen ongelman taustaa lautakunnan Puiteohjelman nykyinen monimutkainen oikeudellinen viitekehys on teknologian mielestä tärkein muutosta vaativa asia. Euroopan unionin tieteen ja sekä joka on verrattain uusi yhteisön kehittäminen, ministerineuvoston että Euroopan parlamentin yksityiskohtaisten ja valvonnan alainen. Näin puiteohjelmiin kohdistuu oikeudellisia päätöksiä (neljänteen puiteohjelmaan ja talousarvio ohjelman alkaessa koko viisivuotiskaudeksi. Tämä käytäntö on peräisin jäsenvaltioiden toiveista valvoa ohjelmien sisältöä kansallisten ja alakohtaisten etujensa mukaisesti. Tuloksena on ohjelma, liikaa ja näin ollen se jää vaille tavoitetta. Euratomin monikansallisia perustamissopimuksen erityismenettelyt tuovat vielä lisärajoilleita. ja Euratomiin kaikkiaan 25), joilla määritellään aihealueet toivomuslistoja joustamaton toimivallan säädösten joka on ala, on sisältää ja tarpeiden synnyttämät muutokset Tästä seuraa, eitä kaikki uusien tai kehyksen ja aikaa vievän tieteellisen kehityksen mukana pysyminen vaativat lainsäädäntömenettelyn. Esimerkkinä voidaan mainita BSE-tauti, joka vaati yhteisöltä toimia uuden uhan kohdatessa ihmisten terveyttä. Tätä ei voitu hoitaa tarpeeksi josta tehokkaasti nykyisten ohjelmien keinoin, vaan päättämiseen Liikennekysymyksissä lainsäädäntömenettely on niin rajoittava, että erityisohjelman hallinto, joka pyrki yhdistämään eri kuljetusmuotoja tuli siihen tulokseen, ettei tarvittavia muutoksia pystytty tekemään. lisärahoitusta, parlamentti. tuskallisen Euroopan osallistui tarvittiin luoneet Nämä ongelmat ovat heikentäneet unionin turhautuneisuutta osallistujien keskuudessa. Tästä ja organisaatiot eivät ole halunneet osallistua ohjelmiin ja vähäiset voimavarat omaavien pk-yritysten osallistumismahdollisuudet ovat vähentyneet entisestään. ja komission mainetta syystä jotkut yritykset ja 4. 2. 2 Uusi oikeudellinen viitekehys Uusi oikeudellinen perusta kohentamaan sen strategista sisältöä, joustavuutta ja tehokkuutta. tarvitaan pikaisesti viidettä puiteohjelmaa varten Avainasemassa on määritellä selkeästi neuvoston ja parlamentin asema strategian ja suunnan määrittelyssä sekä komission asema toteuttamisessa. 22 Politiikka perusta unionin neuvostossa hyväksymistä edellyttää Euroopan puiteohjelman Nykyinen oikeudellinen parlamentin yksimielistä yhteispäätösmenettelyä. vaatimus puiteohjelmaan liittyvissä päätöksissä säilyttää hajanaisen lähestymistavan, joka johtaa kansallisiin toivomuslistoihin pohjautuviin, kompromisseja sisältäviin ohjelmiin. Tätä näkemystä vahvistivat lukuisat erityisohjelmien arviointilautakuntien kanssa käydyt keskustelut. Ongelma saattaa kuitenkin vielä pahentua Euroopan unionin laajentumisen myötä. sekä mielestä yksimielisyyden Lautakunnan neuvoston ja Lautakunta onkin sitä miellä, että määräenemmistöpäätöksillä olisi todennäköisempää saada aikaan strategiaan perustuva Euroopan unionin puiteohjelma. Se suosittelee, että siirtymistä hallitusten välinen konterenssi käsittelisi määräenemmistöpäätöksiin puiteohjelmaa koskevissa päätöksissä. Tätä pidetään avainkysymyksenä varmistettaessa neuvoston ja parlamentin poliittinen valtuutus pienempään määrään paremmin kohdennettuja ja strategisesti vakaita erityisohjelmia sekä niitä vastaavia talousarvioita. Toteuttaminen toteuttaminen annetaan selkeästi komission Lautakunta suosittelee, että ohjelmien tehtäväksi. Sen tehtävänä olisi laatia ja välittää eteenpäin luettelo erityisohjelmista, jotka vastaavat puiteohjelmaa koskevissa päätöksissä määriteltyjä tavoitteita. Komissio olisi siten selkeästi vastuussa erityisohjelmien toteuttamisessa. Tällöin noudatettaisiin jäsenvaltioiden käytäntöä, jossa hallitukset hyväksyvät TTK-ohjelmien sisällön ja myöntävät niille määrärahat ja ministeriöiden virkamiehet ovat selkeästi vastuussa toteuttamisesta. Samoin monikansallisten yritysten johtajat hyväksyvät talousarviossa yritystoimintaa ja teknologista kehittymistä koskevat suuret linjat jättäen tutkimuksesta ja hankkeista vastuussa olevien päälliköiden tehtäväksi muuttaa kaupalliset tavoitteet merkityksellisiksi TTK-ohjelmiksi, joilla luodaan uusia ja kehittyneempiä tuotteita, menetelmiä ja palveluita. Uusi unionin komitea Lautakunta myöntää, että jos komissiolle annetaan lisää valtaa, täytyy sen toteuttamista valvoa. Samalla toisaalta neuvoston ja parlamentin sekä toisaalta komission aseman selkeä erottaminen synnyttää tarpeen näiden kahden väliselle vahvalle muodolliselle yhteydelle. Näin ollen lautakunta suosittelee uuden, neuvoston nimittämän ja sille vastuullisen unionin komitean perustamista. Se koostuisi korkean riippumattomista asiantuntijoista ja sen tehtävänä olisi toimia unionin komiteana. Lautakunta uskoo, että uusi unionin komitea voisi korvata ohjelmakomitearakenteen. tason Komitea oltaisi vastuun komission valvonnasta sen toteuttaessaan toimintaansa ja se olisi myös tukena ohjelmien yksityiskohtaisessa valvonnassa ja arvioinnissa, kuten luvussa 4. 2. 4. ehdotetaan. Samanaikaisesti uusi komitea voisi olla avainasemassa neuvoston ja parlamentin neuvonantajana, kun ne käsittelevät uuden puiteohjelman vaihtoehtoja tekevät päätöksiä, joita saattaa seurata seuraavassa kappaleessa ehdotetusta uudesta rahoitusmallista. ja 23 Joustavuus että siksi, erityisesti erityisohjelmien määrärahat aikaisemmin on osoitettu olemassa olevasta puiteohjelmasta puuttuu Kuten joustavuutta sidotaan viisivuotiskauden alussa. Joustavuuden luomiseksi, jota tarvitaan, kun vastataan uuteen kehitykseen tai uusiin uhkakuviin, lautakunta suosittelee, ellei kaikkia puiteohjelmalle tarkoitettuja määrärahoja sidottaisi viisivuotiskauden alussa. Komission olisi sidottava siitä vain osuus, joka kattaisi kolme ensimmäistä vuotta. On todennäköistä, että sitomattomien määrärahojen osuus vaihtelisi eri alojen tieteen ja teknologian välillä kehityksen tasosta riippuen. esimerkiksi tapauksessa, Kuitenkin prosenttia kokonaismäärärahoista sidotaan kolmeksi ensimmäiseksi vuodeksi lautakunta ehdottaa seuraavaa: ohjelman ensimmäisenä vuonna sidottaisiin 100 prosenttia sille vuodelle varatuista määrärahoista, toisena vuonna korkeintaan 80 prosenttia ja kolmantena vuonna korkeintaan 60 prosenttia. korkeintaan jossa 80 Tässä uudessa menettelyssä neuvostoa avustaisi uusi unionin komitea, joka vuosittain tarkastelisi uudelleen uusien aloitteiden tai tarpeellisuutta. Niitä luettaisiin talousarvion sitomattomilla määrärahoilla. Jos neuvosto ei valitse uusia ehdotuksia, määrärahat myönnettäisiin siinä tapauksessa jo olemassa oleville ohjelmille edellä esitetyn suunnitelman mukaisesti. tai erityisohjelmien mahdollisuuksia joustavuuden merkittävälle Edellä hahmotellut muutokset lainsäädäntömenettelyyn ivat ehdoton ennakkoedellytys lisäämiselle. Lautakunta uskoo, että puiteohjelmien muutokset lisäävät suuresti puiteohjelmien tehokkuutta, laatua ja merkityksellisyyttä sekä kohentavat Euroopan unionin tiedeyhteisön kuvaa unionin kansalaisten ja vaaleilla valittujen edustajien silmissä. Lautakunta uskoo, että lisääntyneen joustavuuden avulla puiteohjelmien on helpompi vastata uusiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin. Siksi juuri joustavuus on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon joidenkin teknologian alojen kehityksen äärimmäisen nopea tahti, esimerkkeinä mikroelektroniikka ja biotekniikka. 4. 2. 3 Komission ohjelmamenettelyt Samalla kun oikeudellisen perustan keventäminen ja tehtävien jakaminen komissiolle luovat erityisohjelmien edellytykset arviointilautakunnal arvostelivat tiettyjä komission käyttämiä yksityiskohtaisia menettelyistä. Lautakunta yhtyy arvosteluun ja suositeltavat muutokset on lueteltu seuraavassa: puiteohjelmalle, joustavammalle • Tehtävien jakaminen - jos komissiolle annetaan lisää vastuuta, on selvää, että toimivallan jako komission sisällä on tärkeä seikka kehitettäessä tehokkuutta ja toimivuutta. Toimivaltaa on käytettävä avoimesti ja jäsenvaltioiden käytännön mukaan ohjelmajohdolle on annettava riittävästi toimivaltaa. • Kokonaisaikataulu - erityisohjelmien eniten muutosehdotuksia tähän asiaan. Lähes kaikki arviontilautakunnat olivat erittäin tyytymättömiä siihen, että ehdotuspyynntömenettelyn päättämisen ja ensimmäisen maksusuorituksen välillä kuluu niin pitkä aika. Yleisesti ottaen puhutaan runsaasta lyhennettäväksi enimmillään puoleen vuoteen. Jos vuodesta ja tätä esitetään ilmeni kaikkein arvioinnissa 24 paneudutaan menettelyn etenemiseen, kaikkein hankalin on vaihe, jolloin sopimukset laaditaan ja allekirjoitetaan. Kaivataan selkeämpää ja yksinkertaisempaa ja sekä kulttuurin muutosta komission sopimusten varainhoidollisten osastojen toiminnassa. oikeudellisten tekoa • Avoimuus ja palaute - avoimuuden lisäämisiä valintamenettelyissä pidetään välttämättömänä erityisesti valintamenettelyssä pitkälle päässeistä hankkeista päätettäessä. Tässä menettelyssä vaaditaan selkeämpää palautetta, erityisesti kun sattuu viivästyksiä ja kun hylätään valintamenettelyssä pitkälle päässeitä hankkeita. Hylättyjen ehdotusten esittäneiden kanssa pidettäviä tiedotuskokouksia julkistettuihin laatumenettelyihin perustuvat palveluperustcet voisivat olla hyödyksi. harkittavaksi. Tässä säännöllisempää ehdotetaan asiassa ja • Komission henkilökunta - erityisohjelmien arviotili lautakuntien ja haastattelujen perusteella on ilmeistä, että komissiolla on henkilökuntavajausta joillakin aloilla. Kun tämä näyttää olevan tarkoituksellista tiukkaa johtamispolitiikkaa, se aiheuttaa jollain aloilla viivästyksiä ja tehottomuutta, sekä ylityöllistetyn henkilökunnan mielialan laskua. Ongelmaa pidetään melko yleisenä ja vakavana, ja siksi komissiota pyydetäänkin arvioimaan henkilöstöpolitiikkansa uudelleen ja varmistamaan, että työt jakaantuvat tasaisesti. Erityistehtävien antaminen organisaation ulkopuolisille saattaisi tuoda ratkaisun joissain tapauksissa. 4. 2. 4 Ohjelmien seuranta ja arviointi Toimivallan lisääminen komission puiteohjelmien hoitamisessa ja suurempi joustavuus lähestymistavassa korostaa lisääntynyttä tarvetta arvioida ja seurata yhteisön TKK- tehokkaammin. Tässä asiassa lautakunta tukee komission5 ja CRESTin6 ohjemia tukemia ehdotuksia, jotka komissio jo toteuttaa. Tämä vaatii ohjelmien vuosittaista valvontaa, jonka suorittaisi pieni riippumatton asiantuntijaryhmä, johon kuuluisi teollisuuden edustaja, korkeakoulujen edustaja sekä ohjelma-arvioinnin asiantuntija. Neljän vuoden välein tehtävä ohjelmien arviointi kattaisi viiden vuoden jakson ja sen toteuttaisi viiden tai kuuden riippumattoman asiantuntijan ryhmä. Jatkuvuuden kannalta muutama valvontalautakunnan jäsen voisi kuulua arviointilautakuntaan, mutta suurimman osan arviointilautakuntien jäsenistä on oltava eri henkilöitä kuin valvontalautakuntaan kuuluvat. laajempi yhteys, kansainvälinen kehitys, sekä yksityiskohtainen Arviointilautakunta on sitä mieltä, että arviointia tulisi laajentaa ottaen huomioon ohjelmien ja kurinalainen tunnuslukujen tarkastelu panostuksen ja tuloksen suhteen sekä seuraavien kysymysten esittäminen: "Mitä tapahtui?" ja "Oliko EU:n tuesta hyötyä?" Tämä on komission tai ulkopuolisen arvioinnin jatkuva tehtävä, jolla valmistellaan lautakuntien työtä. Lautakuntien tehtävä ei ole ohjata tätä toimintaa, vaan valvoa ja tulkita siitä saatuja tuloksia sekä tehdä päätelmiä. s KOM (96)200 lopuII. - Komission tiedonanto neuvostolle ja Huroopan parlamentille "Yhteisiin loimien itsenäinen ulkoinen valvonta ja arviointi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla". 6 CRLST71208/95 - CRKSTin ohje neuvostolle ja komissiolle yhteisön tutkimusohjelmien valvonnasta ja arvioinnista 25 Näillä menetelmillä saadaan riippumaton näkökulma avainkysymyksiin, jotka liittyvät ohjelmien kehittämiseen. Niiden avulla valvotaan myös viidennen puiteohjelman uuden lähestymistavan yhtenäisyyttä. 4. 2. 5 Tekijänoikeus ja patentit TKK-toimiin liittyvä ala, jolla on merkittäviä oikeusvaikutuksia koskee tekijänoikeutta ja patentteja. Iällä hetkellä patentin hankkiminen on Euroopassa kymmenen kertaa kalliimpaa kuin Yhdysvalloissa, mitä pidetään erittäin kielteisenä tekijänä teknologian hyväksikäyttöön perustuvan kilpailukyvyn kannalta. Kovin korkeat kustannukset eivät erityisemmin rohkaise korkean teknologian pk-yrityksiä, joita pidetään yhä enemmän avainasemassa työllistämisen ja kasvun kannalta. Suurin syy USA:n ja Euroopan kustannusten väliseen eroon näyttäisi liittyvän kääntämiseen. Vaadittavien kielten määrää ollaan vähentämässä tukee voimakkaasti eurooppalaisen pyrkimyksiä patenttijärjestelmän kustannuksia edelleen. tämän epäkohdan korjaamiseksi. Lautakunta yksinkertaistaa vähentää ja Kuitenkin jos eurooppalaisen kilpailua ennakoivan tutkimuksen halutaan toteutuvan, on tärkeää, että ehdotuksien jättäjillä olisi täydellinen luottamus siihen, että ehdotusten tieteellistä ja teknologista sisältöä suojellaan. Luottamuksellisuus pitäisi siis varmistaa. 4. 3 Uuden puiteohjelman toteuttamisen lähestymistapa Japanin tutkimukset osoittavat, että eurooppalainen tutkimuksen ja Vaikka tutkimus on vertailukelpoista että Euroopan kanssa, USA:n innovaatiokulttuuri on heikompaa ja että tutkimuksen kehittämiseksi ja kaupallisesti tutkimuksia hyödynnetään paljon laiskemmin Lisäksi riskipääomaa on Euroopassa huonommin saatavilla ja korkean teknologian pk-yrityksiä perustettan vähemmän. voidaan todeta, Nykyinen puiteohjelma on päätyöväl mettä: kustannuslenjakoperiaatteella yhteishankkeet sekä YTK:n työ. selvästi kilpailua ennakoiva, yhteistyökumppaneiden ja puoliksi sillä on kolme rahoittama työkalu, toteutettu toiminta, joka on pääasiallinen kustannustenjakoperiaatteella tuli vastata 50 prosentista rahoituksesta painottaakseen Nämä toimintamuodot ovat pohjimmiltaan säilyneet muuttumattomina kahdentoista vuoden ajan, samalla kun kaikki jäsenvaltiot puolestaan ovat muunnelleet omaa TTK- tänä aikana. Yleisesti ottaen useimmat kansalliset hallitukset ovat politiikkaansa toteutettavan toiminnan niistä muodoista, luopuneet laajempia joissa niiden innovaatiotoimia entistä enemmän. Näiden toimien tarkoituksena on suoda yrityksille tietoa. Puiteohjelmalla pitäisi mahdollisuus hyödyntää lähestymistapa TTK:n ja innovaation vähintäänkin olla yhtenäisempi tukemiseen. ainakin kolmen pääosaston kesken virallistaa jakaminen Nykyinen vastuun innovaatiomallin suoraviivaisen hyväksymisen ja edellyttää sitä sen sijaan, että edistettäisiin tiedon luomisen ja soveltamisen vuorovaikutusta. tieteellistä ja teknologista Arviointilautakunnan mielestä samalla, kun puiteohjelma säilyy kilpailua edeltävänä, siltä vaaditaan myös laajempaa toimenpidevalikoimaa sen varmistamiseksi, että sen avulla voidaan osallistua johtavan lautakunta näkee innovatiiviscmman kulttuurin edistämiseen. Tässä yhteydessä vahvana komission ohjelmajohtajien ja päälliköiden aseman. Heidän pitäisi ottaa paljon taloudelliseen menestykseen täysipainoisesti 26 selkeämmin vastuu hankkeiden hallinnoinnista aina siihen asti, kun niistä seuraa tulos. Lautakunta suosittelee, että komissio ottaa kaupallisesti menestyksellinen käyttöön seuraavanlaisen lähestymistavan innovatiivisemman kulttuurin kehittämiseksi. 4. 3. 1 Teknologian levittäminen tehokkaammin niiden teknologisia saavutuksia Lautakunnan mielestä teknologian levittäminen on tärkeä näkökohta, joka komission tulisi ottaa käsiteltäväksi. Euroopan vähemmän kehittyi yrityskulttuuri Yhdysvaltoihin verrattuna näkyy teknologisten saavutusten levittämisessä ja siirrossa. Yhdysvalloissa syntysijoilta markkinat siirtävät korkeakouluista ja tutkimuslaitoksista kaupallisiin yrityksiin ja erityisesti pk-yrityksiin. Tilanteen parantamiseksi suosittelee voimakkaasti, että komission ohjelmajohtajille ja erityisohjelmien päälliköille annetaan selkeä vastuu teknologian teknologian saavutukset saatetaan markkinoille kaupallisesti hyödynnettäviksi. Paras tuloshan saavutetaan, kun joku hankkeeseen osallistujista hyödyntää keksintöään kaupallisesti, kun näin ei käy. on täytyy keskittyä etsimään muita hyödyntämistapoja hankkeisiin osallistumattomien ja päälliköiden tulee kääntyä riskipääoman sijoittajien puoleen. tahojen kanssa. Tällaisissa olosuhteissa ohjelmajohtajien levittämisen varmistamisesta, jotta ohjelmissa kehitetyn tällä alalla lautakunta 4. 3. 2 Pienet ja keskisuuret yritykset Pk-yritysten tuki ja kehittäminen erityisesti korkean teknologian alalla on tärkeää unionin työllisyyden kasvun tavoitteiden kannalla. Monet pk-yrilykset ovat jo mukana puiteohjelmassa, ja tässä suositeltujen toimeenpanomenetelmien parannusten tulisi rohkaista muita yrityksiä osallistumaan. On kuitenkin selvää, että niiden osallistumista helpottaisi liittyvissä tekijänoikeuteen rahoituksellisissa liittyvissä kysymyksissä. kaikissa ja oikeudellisissa kysymyksissä hyödyntämiseen ja erityisesti tutkimuksen lisäapu eniten kehotetaan Komissiota suunnitelmaa kehittää edelleen palvelemaan selvittää, voitaisiinko tällaisten palvelujen paikallisia markkinoita lähempänä olevien organisaatioiden tehtäväksi. olemassa olevaa CRAFT- tarkoitusta. Olisi myös hyvä ja järjestäminen antaa jäsenvaltioiden voitaisiinko tätä tutkimaan, 4. 3. 3 EUREKA ja kansantalouksien Yhteydenpitoa EUREKAn kanssa olisi parannettava. Järjestön perusti seitsemäntoista Länsi-Euroopan maata vuonna 1985. EUREKAn päätavoitteina ovat eurooppalaisten yritysten kohentaminen tuottavuuden siviilileollisuuden maailmanmarkkinoilla. EUREKAn selkeänä tavoitteena on saattaa tuotteet suoraan markkinoille, ja näin ollen se toimii eri tavoin kuin puiteohjelma, jossa ja on ehdottomasti keskityttävä kilpailua edeltävään EUREKAn hankkeista voisi kuitenkin helposti muodostaa vahvan innovaatioketjun, joka veisi puiteohjelman TTK:ta markkinoille. toimintaan. Puiteohjelman kilpailukyvyn ja Komissiota kehotetaan rakentamaan tarvittavat yhteydet EUREKAn kanssa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. 27 4. 3. 4 Kehittyneet eurooppalaiset virtuaaliset tutkimuslaitokset Eurooppalaisen hiivan genomin (European Yeast Genome Sequencing Network) menestys korostaa eri aihealueilla toimivien eurooppalaisten keskusten yhteenliittämisen avaamia mahdollisuuksia kansainvälisen tason kriittisen massan saavuttavien hankkeiden aikaansaamisessa. sekventointiverkon Lautakunnan mielestä ajatusta voitaisiin kehittää edelleen käyttämällä uudenaikaista eurooppalaisten tietoliikennetekniikkaa tiettyihin virtuaalitutkimuslaitosten luomiseksi. Näiden ansiosta olisi mahdollista keskittyä Euroopassa entistä enemmän nouseviin teknologian aloihin ja vakiinnuttaa Euroopan kilpailuasema nopeammin. Tällaisen menettelyn ansiosta komissio voisi välttää tarpeen investoida todellisiin keskuksiin omaa tutkimustaan varten. perehtyvien aiheisiin Perusajatuksena on ajanmukaisen institutionaalisen järjestelyn luominen kansainvälistä tutkimusta varten. Se tarjoaisi: • raj oitetun keston (5 -10 vuotta) mukanaan tuomaa j oustavuutta; • keskipitkällä aikavälillä vakaan toimintaympäristön, joka mahdollistaa jatkuvuuden tietyllä ajanjaksolla kestävän; • läheistä yhteistyötä korkeatasoisten eurooppalaisten (ja Euroopan ulkopuolisten) tutkijaryhmien välillä. Tällainen uusi väline tukisi uudenaikaista ja kehittynyttä tutkijaorganisaatiota, joka institutionaalisesti sijoittuisi vakituisen tutkimusinfrastruktuurin (kuten YTK:n) ja kestoltaan rajoitetun erityishankkeyhteistyön väliin. Komissiota kehotetaan etsimään mahdollisuuksia tämän ajatuksen toteuttamiseksi. 4. 3. 5 Kokonaisvaltainen lähestymistapa Unionia kohtaavat teknologiset haasteet ovat niin monimutkaisia, että niitä on yhä vaikeampi sisällyttää perinteiseen aihealuekohtaiseen puiteohjelmaan. Yhä suurempi, osa haasteista on poikkitieteellisiä, ja niissä vaaditaan tieteen ja teknologian eri alojen yhdistelmiä. Lisäksi poikkitieteellistä lähestymistapaa edellytetään, koska monet mahdollisuudet sijoittuvat eri tieteenalojen välimaastoon tai ne koskevat selkeästi useampia tieteenaloja. Tämä koskee esimerkiksi suurempia hankkeita, jotka liittyvät turvallisuuteen, ympäristöön, energiaan, kestävään kehitykseen ja liikenteeseen. Alan haasteena on eri osa-alueiden yhteistyön tehokas järjestäminen, ja lautakunnan mielestä siihen tarvitaan uudenlaista kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Suositellaan, että komissio vakiinnuttaa kokonaisvaltaisen perustuu yhteistyömekanismeihin, joilla voidaan huolehtia suuremmista hankkeista. lähestymistavan, joka 4. 3. 6 130 k, 130 1 ja 130 n artiklan hyödyntäminen Maastrichtin sopimukseen Euroopan unionista on sisällytetty 130 k, 130 1 ja 130 n artikla TTK-yhteistyön mahdollisuuksien lisäämiseksi puiteohjelmien ohella. Näiden artiklojen nojalla unionilla on mahdollisuus osallistua jäsenvaltioryhmien rahoittamiin 28 tärkeämpiin hankkeisiin rakenteisiin. ja asianomaisten ohjelmien toteuttamiseksi luotuihin Lautakunta suosittelee, että komissio lukisi tämän työtavan käyttöä kehityshankkeissa, rahoittamia. laajemmissa jotka ovat ensisijaisesti asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden 4. 3. 7 Yhteinen tutkimuskeskus YTK on Euroopan unionin oma sisäinen tutkimuslaitos, joka muodostuu seitsemästä eri jäsenvaltioissa se on merkittävä työväline unionille, joka yhä enenevässä määrin tarvitsee monenlaista tutkimustoimintaa politiikan tukemiseksi. tutkimuslaitoksesta. Sellaisenaan sijaitsevasta erillisestä suuri osa YTK:n erityisesti Transuraniumin Lautakunnan mielestä lisäarvon tutkimuslaitos Karlsruhessa, vaatimuksen. Lautakunta esittämää näkemystä, että YTK:n pitäisi jatkaa tutkimustoimintansa keskittämistä vain sellaisille aloille, joilla se voi saavuttaa todellisia tieteellisiä ansioita. työstä, täyttää erityisosaamisen ja eurooppalaisen arviointilautakunnan tukee myös YTK:n tyytyväinen edistykseen, jota on saavutettu asettamalla YTK Lautakunta on kaupallisempaan asemaan, ja ottaa huomioon sen, että suuri osa YTK:n tuloista on peräisin sopimuspohjaisesta tutkimustoiminnasta. kolmansien osapuolten tehtävästä kanssa Työhönotto on ilmeisesti ollut YTK:n ongelma jo jonkin aikaa. Siksi lautakunta pitääkin uutta henkilöstöpolitiikkaa tervetulleena ja kannustaa YTK:n henkilökunnan joustavuutta lisääviä toimia. Lautakunta suosittelisi myös YTKille lisää omaa päätäntävaltaa antavia toimia. 4. 4 Ohjelman tasapaino Lautakunnan mielestä monilla tärkeillä aloilla, sekä puiteohjelman sisällä että sen suhteissa tasapaino koskevilla avaintekijöiden välillä. ulkopuolisiin tahoihin löytää pitäisi oikea 4. 4. 1 Perustutkimus ja soveltava tutkimus Eräs puiteohjelman tärkeimmistä näkökohdista on tasapaino perustutkimuksen sekä soveltavan tulee yhä merkityksekkäämpi, kun monilla puiteohjelmien aloilla painopisteet siirtyvät lähemmäs käyttäjän tarpeita ja sovelluksia. ja kehityksen välillä. Tästä kysymyksestä tutkimuksen Aikaisemmin käytettiin liian yksinkertaistettua lähestymistapaa, jossa TTK-prosessia pidettiin lineaarisena ja eri aloilla päädyttiin soveltamaan samoja sääntöjä. Lisäksi ohjelman sovellettuun tutkimukseen. joustamattomuus vaikeutti siirtymistä perustutkimuksesta On selvää, että yhtenäistä lähestymistapaa tähän kysymykseen ei voi olla. Lautakunta uskoo vahvasti, että kunkin aihealueohjelman vastuulla on saavuttaa oikea tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä. 29 tarvitaan uusilla nousevilla aloilla, niin kutsutuissa tasapaino riippuu väistämättä alan Oikea tutkimusta teknologioissa kuten biotekniikassa eurooppalaista tutkimukselle kriittistä massaa. lisäarvoa rakennettaessa teknologisesta kypsyysasteesta. Eniten tiedepohjaisissa selvää kilpailukykyiselle ja mikroelektroniikassa, unionin joilla on nopeasti Siksi voidaan olettaa, että tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä vaihtelee suuresti aihealuekohtaisissa ohjelmissa. Oikea tasapaino eri aihealueissa ei kuitenkaan ole muuttumaton. Esimerkiksi BSE- tautia käsiteltiin ensin eläintautina, ja aluksi tutkimus suuntautui pääosin sen epidemiologiaan. Kuitenkin se, että tauti alkaa olla uhkana ihmisten terveydelle, on viime aikoina nopeuttanut sen biologisen pohjan paljon perusteellisempaa tutkimusta. telematiikkaohjelmissa ACTS-, IT- ja ja soveltavan tutkimuksen välillä on puiteohjelmissa siirtynyt selvästi kohti soveltavaa ja käyttäjien tarpeita. Samaan aikaan ollaan yleisesti sitä mieltä, että nämä teknologiat yhdistyvät käyttäjien monimutkaisten tarpeita vastaavissa kehittyneissä sovelluksissa. tasapaino perustutkimuksen Siksi lautakunta suositteleekin, että ACTS-, IT-ja telematiikkaohjelmat yhdistettäisiin viidennessä puiteohjelmassa. Samantapaista yhdistymistä on nähtävissä maatalouden, ja biotekniikan ohjelmien bioteknisten osatekijöiden välillä, ja lautakunta suosittelee, että myös nämä yhdistetään viidennessä puiteohjelmassa. biolääketieteen lautakunta haluaa painottaa teollisuutta Lopuksi jatkuvasti hedelmälliseen yhteistyöhön kokoavan perustutkimuksen pitämiselle tietyllä tasolla, jotta eurooppalaisen lisäarvon vaatimukset täytettäisiin. On tärkeää, että lälä pidetään jatkossakin perustana uusille ajatuksille, jotka voivat rikastuttaa tiedettä ja teknologiaa. tukeaan korkeakouluja ja 4. 4. 2 Aihealuekolitaiset ja toimintaan pohjautuvat ohjelmat Lautakunta uskoo siihen periaatteeseen, että tutkimushankkeita ja -ohjelmia pitäisi johtaa tutkimusaloittain aina kun se on mahdollista. Lisäksi vastuun hankkeiden ja ohjelmien levittämisestä ja hyödyntämisestä pitäisi myös selvästi olla aihe-aluekohtaisten ohjelmien vastuulla. tulosten Innovaatio-ohjelmien kohdalla tämä tarkoittaa uudelleenkohdistamista ja vapautta keskittyä entistä enemmän kysyntäpuoleen, tavoitteena sovittaa yhteen kaikkia erityisohjelmia koskevat kysymykset, esimerkiksi innovaatioihin liittyvät hallinto- ja organisaatiokysymykset. tutkijoiden koulutus (TMR) pitäisi Koulutuksessa lautakunnan mielestä olla paremmin yhteydessä aihealuekohtaisiin ohjelmiin. Lautakunnan mielestä ohjelmalla voi olla suurta eurooppalaista lisäarvoa, ja Euroopan tiedeyhteisö pitää sitä suuresti arvossa käyttökelpoisena ohjelmana, vaikka sillä usein tuetaankin epämuodikkaita aloja, joille on muuten vaikea löytää rahoitusta. liikkuvuus -ohjelman ja Aikaisemmin ohjelman eräänä heikkoutena oli se, ettei se onnistunut houkuttelemaan mukaan Euroopan parhaita nuoria tieteenharjoittajia. Yhtenä syynä tähän oli sen maine 30 ja nimitysmenettelyn byrokraattinen hitaus. Lautakunta on ymmärtänyt, että tilannetta parantaviin toimenpiteisiin on ryhdytty, ja toivoo, että jatkossa ohjelma pystyy houkuttelemaan puoleensa parhaat hakijat. Lautakunta tukee TMR-ohjclman kuvan kohentamista, jolta parhaat nuoret kyvyt pyrkisivät eurooppalaisiksi stipendiaateiksi. 4. 4. 3 Tasapaino suhteessa ulkopuolisiin Suhteissa ulkopuolisiin puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä. avainkohtina pidetään laajentumista ja Laajenemiseen liittyen unioni on jo tehnyt paljon edistääkseen yhteistyötä TTK- yhteisöjen kanssa ltä-Euroopassa, jossa suurin osa mahdollisista uusista jäsenvaltioista sijaitsee. Lautakunnan mielestä tämä on oleellinen perusta, jonka varaan voidaan rakentaa, ja suosittelee komissiota tekemään lisää aloitteita vakiinnultaakseen ja jäsenvaltioiksi pyrkivissä maissa. Tähän viidennen kehittääkseen TTK-yhteisöjä tulisi mahdollisuuksien mukaan kiinnittää huomiota puiteohjelman osa-alueeseen käsiteltäessä aihealuekohtaisia ohjelmia. tutkimustoiminnasta Lautakunnan mielestä kansainvälisessä yhteistyössä suuri osa pitäisi siirtää osaksi kulloinkin kyseeseen tulevaa aihealuekohtaista ohjelmaa. Yhteistyötä on tarpeellista edistää INCOn ja unionin muiden ulkosuhteisiin perustuvien ohjelmien, kuten PHAREn, TACISin ja MEDAn välillä. Lopuksi olisi koottava pieni ja työryhmä, teknologiapolitiikka niille unionin ulkopuolisille alueille, joita nämä ohjelmat eivät vielä koske. kehittää maailmanlaajuinen tehtävänä jonka tiede- olisi Kehitysmassa on saavutettu huomattavaa menestystä erityisesti trooppisten tautien biolääketieteellisillä ohjelmilla. Tällaisista ohjelmista on kuitenkin hyötyä ennen kaikkea kehitysmaille, ja niillä on vain vähän eurooppalaista lisäarvoa. Sellaisinaan ne ovat osa unionin ja kehitysmaiden laajempia poliittisia suhteita. Vaikka lautakunta pitääkin tämän alan TKK-yhteistyötä oikeutettuna puiteohjelmassa olisi toteutettava myös eurooppalaisen lisäarvon vaatimuksen. teknispainotteisempia yhteistyöohjelmia, täyttävät jotka 31 PUITEOHJELMIEN MERKITYKSELLISYYS, TEHOKKUUS JA TOIMIVUUS VIIDEN VIIMEISEN VUODEN AJKANA LIITE 1. JOHDANTO Samaan aikaan kuin on tehty viisivuotisarvio koko puiteohjelmajärjestelmästä, on tehty vastaavat arviot 18:sta erityisohjelmasta, yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) seitsemästä tutkimuslaitoksesta sekä YTK:sta kokonaisuudessaan. ja Merkittävä osa kokonaiskuvaa on erityisohjelmien merkityksellisyyden, toimivuuden arviointi. jäsennellyn strategisen näkökulman eikä kommentoi yksityiskohtaisesti kaikkien erillisten arviointien antamia tuloksia. Jäljempänä esitetty yhteenveto edustaa erityisohjelmien ai vioinlilautakuntien omia mielipiteitä. Puiteohjelman arviointilaulakunta haluaa kuitenkin huomauttaa, että erityisohjelmien tutkimustyön laadussa ei havaittu mitään vakavaa huolenaihetta. Puiteohjelman arviointilaulakunta päätyi omaksumaan tehokkuuden 2. PUITEOHJELMA - TOIMINTATAPA JA TIEDON JAKELUKONEISTO Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 f artiklan mukaan yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä. Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa on myös vaatimus edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena yhteisön muun politiikan perusteella. tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä Edempänä mainittuun pääsemiseksi tehtävistä toimisia sopimuksen 130 g artiklassa esitetään seuraava luettelo: • tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimintaohjelmien edistämällä yhteistyötä yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa ja niiden kesken: toteuttaminen • yhteistyön edistäminen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisön tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla; • yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvän toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyväksi käyttäminen; • yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kannustaminen. toiminnalla: kustannustenjakoperiaatteella toiminta ja yhteisön oma, yhteisessä tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaa politiikkaa toteutetaan pääasiassa Yhteisön tehty sopimuksiin perustuva kolmella erityyppisellä tutkimustyö, yhtenäinen (YTK) tutkimuskeskuksessa toteutettava tutkimusohjelma. Yhteisön puiteohjelmat aloitettiin vuonna 1984, jolloin laadittiin ensimmäinen puiteohjelma (1084-87). Toista puiteohjelmaa (1087-1091) seurasivat kolmas (1990- 1904) ja nykyinen neljäs puiteohjelma (1994-1998). Tällä hetkellä vuotuiset kustannukset ovat keskimäärin 3,5 miljardia ecua, ja niiden osuus yhteisön talousarviosta on noin 3,8 prosenttia. 33 Kolmannen ja neljännen puiteohjelman yksityiskohtaiset tavoitteet käyvät ilmi taulukosta 1. Koska EU:ssa kannetaan huolta teollisuuden kilpailukyvystä, standardeista ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä, oman neljänteen tutkimuspolitiikan koordinointi, tulosten levittäminen pk-yrityksille ja koko EU:n politiikan tekninen tukeminen. jäsenvaltioiden puiteohjelmaan yhteisön lisättiin ja joihin yhteisesti viitataan nimityksellä ensimmäinen Neljäs puiteohjelma käsittää yhdessä Euratom-puiteohjelman kanssa 15 eri. teknologian alan erityisohjelmaa, toimenpidekokonaisuus. Kolme laaja-alaista toimenpidekokonaisuutta (joita myös kutsutaan erityisohjelmiksi) kattavat kaikki alat ja käsittävät yhteistyön kolmansien maiden kanssa (toinen toimenpidekokonaisuus), tuloksia koskevan (kolmas ja näiden toimenpidekokonaisuus), ja yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustamisen (neljäs tutkimuslaitoksen toimintakokonaisuus). Lisäksi yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) seitsemän toiminta kuuluu puiteohjelman piiriin. Kaikki 18 erityisohjelmaa on lueteltu taulukossa 2. tulosten hyväksi käyttämisen levittämisen tiedon Jokaiselle erityisohjelmalle on nimetty komissiossa toimiva vastaava johtaja ja jäsenvaltioita edustava ohjelmakomitea. Ehdotuspyyntöjen jälkeen tieteelliset vertaisarviointikomiteat arvioivat hakemukset ja tekevät niitä koskevia rahoitussuosituksia komissiolle. Komissiosta riippumattomien tahojen tekemä ohjelmien arviointi on komission politiikalle tärkeä toimintaperiaate, ja näitä arviointeja suoritetaankin usein. Nyt on juuri saatu suoritettua joukko viisivuotisarviointeja kaikista erityisohjelmista. Tässä asiakirjassa esitetty arvioinnin yhteenveto perustuu edellä mainitusta saatuun tulokseen ja edustaa erityisohjelmien arviointilautakuntien näkökantaa. Eri ohjelmiin varattu kokonaisrahoitus selviää taulukosta 3. 3. YHTEENVETO VIISIVUOTISARVIOISTA Arviointia varten voidaan 18 erityisohjelmaa luontevasti jakaa kolmeen ryhmään: Teolliset ohjelmat Biotieteet ja ekosysteemi Muut ohjelmat (A) (B) (C) * Telemaattiset sovellukset * t / i -. • - * Kehittyneet viestintatcknolomat < • *•. »„ i i " (ACTS) l/ v * Tietoteknologia (IT) r v *. , , , , • , , , •• * leollisuusteknologia ia. ;' ^ materiaaliteknologia (IMI) v ,. & * Standardit, mittaus ja testaus (SMT). * Muu energia kuin ydinenergia *. * Liikenne. * Biolääketiede ja terveys * „•. , •. , , * Biotekniikka * Kohdistettu sosiaalis- taloudellinen tutkimus ( } * Maatalous ja kalastus *. „ • ,. * Meritieteet |a -teknologia. , ' Ympäristö ja ilmasto '. * Yhteistyö kolmansien K. , , maiden kanssa (1NCO). , * ~. , * Tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyödyntäminen (INNOVATION) * Tutkijoiden koulutuksen ja. liikkumisen kannustaminen. * Ydinfission turvallisuus * Fuusio 34 3. 1. Erityisohjelmien merkityksellisyys on, yleinen johtopäätös asetettuja että Lautakuntien tutkimushankkeiden valintaperusteita on noudatettu. On myös selvää, että erityisohjelmia pidetään Euroopan kannalta merkityksellisinä. Joitakin ohjelmia pidettiinkin vieläkin merkityksellisempinä erityisesti neljännen puiteohjelman painottajina perustutkimustyöhön verrattuna. ja käyttäjäsovelluksien sosiaalistaloudellisen erityisohjelmien teollisuuden suoritteiden tarkentajina tavoitteissa tavoitteen politiikan yhteisön yleisen ja ja luomisena, Ohjelmien merkityksellisyys kävi ilmi uusien tai parannettujen tieteellisien tai teknisten mallien ja teknologian validointina, jotka suoraan hyödyttävät keinojen teollisuutta. jopa maailmanlaajuisten sääntöjen ja standardien laadintaan. Nämä ovat erityisen tärkeitä luotaessa Euroopalle kilpailussa edullisemman aseman antavia teknisiä järjestelmiä. antoivat merkittävän panoksen eurooppalaisten toimintatapoina ja Lisäksi ohjelmat tai Teolliset ohjelmat (ryhmä A) ja jossain määrin myös teollisuus- ja materiaaliteknologioiden ja Tärkeimmissä teollisissa ohjelmissa, mm. telema/iikassa, kehittyneissä viestintäteknologioissa tietotekniikassa ohjelmassa, tapahtui kolmannen ja neljännen puiteohjelman välillä merkittävä painopisteen muuttuminen. Aiemmin näissä ohjelmissa tärkein tavoite oli keskittyä kehittämään teknologiaa, jonka avulla pyrittiin kaventamaan Euroopan ja USA:n ja Japanin välistä teknologista kuilua. Neljännessä puiteohjelmassa painopiste siirtyi käyttäjän tarpeisiin ja sovelluksiin, uuden luomiseen ja kaikkien teollisuudenalojen yleisten tarpeiden tunnistamiseen. Tämä sovelluksiin keskittyminen osoittaa, että suuri osa lisäarvosta tulee innovaatioketjun tällä osuudella ja että se on Euroopan kilpailukyvyn kannalta entistä merkityksekkäämpää. ajatellen Tulevaisuutta yhdenmukaistamiseen yhdistämällä muuttamalla painopistettä teknisistä standardeista volyymiin erityisesti kotimultimediassa. teletoiminnan, dataverkkojen tietoinfrastruktuurin lähettämisen kapasiteetit Euroopan ja ACTS-ohjelmassa pyritään jatketaan käyttäjän osuuden painottamista mutta kiinnitetään entistä Tietotekniikkaohjelmassa enemmän huomiota elektronisten järjestelmien rakentajiin sekä tietotekniikan käyttäjäyrityksiin. Rakenteellisesti ohjelmaan olisi valittava laaja pohja mikroelektroniikkaa, ohjelmateknologioita ja sovelluksia. Juuri mikroelektroniikka on infrastruktuuria koskevissa kysymyksissä ratkaiseva. Jotta sen levittäminen olisi helpompaa, tulisi linkkejä TTK:n ja rakennerahoituksen välillä kehittää. Telematiikka-arvioinnissa kiinnitetään huomioita uuteen multimediateollisuuteen alana, joka tarjoaa suuria kaupallisia mahdollisuuksia seuraavien kahden vuosikymmenen aikana, ja vaaditaan jatkuvaa keskittymistä ja järjestelmäperustoihin. ennen kaikkea infrastruktuuriin standardeihin, standardeihin, avoimiin Kaikissa kolmessa ohjelmassa (telematiikan, kehittyneiden viestintäteknologioiden ja tietotekniikan ja ohjelmissa) viestintäteknologian ohjelmaa. jopa yhteistä, yhtenäistä suurempaa yhtenäisyyttä vaaditaan tieto- ja Teollisuus- teknologisen ja materiaaliteknologioiden ohjelman arvioinnissa painopiste on kilpailukyvyn merkityksen lisääntymisessä nyt, kun suurin osa tuotantoteollisuutta toimii yhä kireämmässä maailmanlaajuisessa kilpailutilanteessa. Tätä auttavat - kehittelyyn käytetyn ajan lyheneminen ja yhä jatkuva suuntaus keskittyä ydintoimintoihin. tuotesuunnitteluun ja 35 Standardit, mittaus ja testaus -ohjelmassa metrologian tavoitteet ovat edelleen voimassa, ja ne olisi luovat perustaa eurooppalaisille omaksuttava myös viidenteen puiteohjelmaan, standardeille. Erityisohjelmien tulisi kuitenkin vastata kilpailukykyisistä tuotestandardeisla. jolloin ne Muun energian kuin ydinenergian ohjelman tavoitteet pätevät edelleen, varsinkin kuin fossiilisten polttoaineiden käyttö aiheuttaa kasvavaa huolta ympäristöstä, Euroopan unioni on mahdollisesti laajentumassa kattamaan myös Itä-Euroopan maat ja maailman väestön kasvu oletettavasti aiheuttaa myös suurta kasvua energian kysynnässä. tutkimus on edelleen tärkeää, kun otetaan huomioon standardien hajanaisuus Liikenteen eurooppalaiselle liikkuvuudelle jäsenvaltioissa, kilpailukyvylle asetetut tavoitteet. Toiminnan avulla on laitostettu jäsenvaltioiden välinen yhteistyö saattamalla yhteen tärkeimmät teollisuudenalat ja rautatie-, ilma-, ja vesiliikenteen alojen liikennöitsijät. liikenneruuhkat kestävälle pahat ja ja Ydinfission turvallisuus -ohjelma koetaan jatkuvasti merkitykselliseksi, kun otetaan huomioon Euroopan ydinreaktoreiden määrä ja ikä sekä Itä-Euroopan jäsenyyttä tavoittelevissa maissa vallitseva tilanne. Iällä alueella viidennen puiteohjelman tarkoitus tulisi olla Euroopan unionin asiantuntemuksen ylläpitäminen. Sen tulee painottaa uusien käsitteiden tutkimisia, reaktorien kehittämistä, ydinjätteen ihmiseen ja ympäristöön. turvallista käsittelyä sekä tietoa säteilyn vaikutuksesta FttM. v/V>-ohjelman arviointilautakuntaan teki suuren vaikutuksen ohjelman edistyminen viimeisten viiden vuoden aikana. Ohjelma on erittäin merkittävä pitkän aikavälin energiantuotannolle, sillä sen avulla kehitetään vaihtoehtoja käytettäviksi ensi vuosisadan keskivaiheilla. Ohjelmassa pyritään koko Euroopan laajuiseen yhteistyöhön vastineeksi yhä vähenevään julkisten varojen käyttöön Euroopassa. On tehtävä erittäin merkittävä strateginen päätös, jotta tulevaisuus käy selvemmäksi Euroopan suurelle luusiotutkijayhteisölle. Biotieteet ja ekosysteemi (ryhmä B) terveys -ohjelman tavoitteena oli edistää lääketiedettä ja terveyttä koskevan Biolääketiede ja tutkimuksen parantamista Euroopassa helpottamalla uusien yhteistyökuvioiden luomista ja/tai lujittamalla ja vahvistamalla jo olemassa olevia. Tämä tavoite on jatkuvasti merkittävä, koska Länsi-Euroopan väestö ikääntyy, ja se tuo myös eurooppalaisen ulottuvuuden uusiin uhkiin ihmisille vaarallinen muoto. Ohjelma on vahvasti vastaamiselle, suuntautunut perustutkimuksen suorittamiseen ja johtanut vaikuttavaan määrään julkaisuja ja patentteja. jollainen on esim. BSE:n Biotekniikka-oh)c\massL\ on Biotech Estä Biotech ILeen siirryttäessä selkeästi tapahtunut vahva muutos uteliaisuuteen perustuvasta tutkimuksesta teolliseen yhteistyöhön ja tämän seurauksena ohjelman merkityksellisyys kasvaa. Ohjelmaan tehtiin useita tarjouskilpailuja varten muutoksia, mikä osoittaa ohjelman komitean joustavuutta ja kykyä ottaa huomioon uudet kehityssuunnat erityisesti molekyyligenetiikassa. Euroopan jälkeenjääneisyys USA:han verrattuna kannustaa entistä vilkkaampaan tasolla että hyödyntämisvaiheessa, jossa pääsy markkinoille on hankalampaa kuin USA:ssa. toimintaan sekä tutkimuksen Teollisuuden rinnalle suositellaan rahoitusohjelmien kehittämistä hankkeen pääomavajauksen täyttämiseksi. Vaikka korkealaatuinen eurooppalainen lisäarvo on selkeästi nähtävissä, hankkeita liikaa, mikä antaa erilaisille laboratorioille mahdollisuuden jatkaa riippumatonta hyväksytään tutkimustyötä. 36 Maa- ja metsätalous ja kalastus -ohjelmaa arvioiva lautakunta oli huolissaan siitä, että ohjelman toiminnasta oli tullut liian lyhytjänteistä siksi, että sillä on liian läheiset yhteydet sekä yhteiseen tulee sisältää maatalouspolitiikkaan että yhteiseen kalastuspolitiikkaan. pidemmän aikavälin kysymyksiä, jotta voitaisiin olla politiikan kehittämisen johdossa. On selkeästi olemassa kaksi yleistä tavoitetta. Ensimmäinen koskee tuottavuutta ja kansainvälistä kilpailukykyä, tärkeämmäksi on tulossa kaikkien maaseudun järjestelmien kestävyyttä koskevat mutta yhä kysymykset. Erityisohjelman arviointilautakunnan mielestä tulisi erityisesti kannustaa kestävyyttä koskevaa tutkimusta niin, että huolehditaan uusien menetelmien kehittämisestä, joissa ei saateta alttiiksi tieteellistä kurinalaisuutta ja joissa otetaan huomioon erityisesti ympäristön tarpeet. Tutkimusohjelman Kun biolääketiede- ja terveysohjelman, biotekniikkaohjelman ja maatalous- ja kalastusohjelmien arviointeja tarkasteltiin yhdessä, useimmat lautakunnat havaitsivat, että kaikkiin kolmeen sisältyy vahva biotekniikan suuntaus. Tätä ei nykyään tunnusteta missään yhteistyökoneistossa. Nyt ehdotetaan, että viidennessä puiteohjelmassa kaikkien kolmen ohjelman biotekniikkaosuudet yhdistetään. tavoitteet ovat entisiäkin merkityksellisempiä, koska USA:n ja Meritiede- ja -tekno/ogiaoh\c\nu\n Aasian maiden aiheuttama kilpailu kiristyy. Lisäksi yleisö osoittaa nykyisin entistä suurempaa kiinnostusta siihen, miten kalavaroja käytetään. Useimmat viimeaikaiset ohjelmat painottavat sitä, että teollisuuden loppukäyttäjät tulee saattaa entisiä enemmän osallisiksi toiminnasta hallituksen tutkimuslaitosten ja politiikan päätöksentekijöiden ohella. /7#iw. v/«-ohjelmalle asetetut Ympäristö- ja tieteellisen perustan vahvistaminen, poliittisesti merkityksellisen tutkimuksen tekeminen ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen pystyvän tutkimuksen tukeminen - pätevät edelleen. Ohjelman tärkeimmät tieteen suuntauksille ja kehitykselle. teemat katsotaan edelleen merkittäviksi kansainvälisille - eurooppalaisen tavoitteet Ohjelman sisällön katsottiin olevan liikaa kansallisten intressien mukaisten paikallisten kysymysten muokkaama, ja onkin pidettävä huolta siitä, että eurooppalaisuuden lisäarvoa ei vähennetä. Kolmannen ja neljännen puiteohjelman välillä tavoitteet selkiytyvät ja tieteellisen perustan, politiikan ja teollisuuden tavoitteiden välille tehtiin selvä ero. Tämä ero ei kuitenkaan näy selkeästi työsuunnitelmassa, ja tarkastettavissa olevia tavoitteita on hyvin vähän. Muut ohjelmat ( Kylmiä ( ) Kohdennetun sosiaa/is-taloude/lisen tutkimuksen ohjelma aloitettiin vuonna 1994 neljännessä puiteohjelmassa uutena ohjelmana yhteisön tutkimustyössä. Ohjelma koostuu kolmesta osa- alueesta: Ala 1 : Tiede- ja teknologia politiikan eurooppalaisten vaihtoehtojen arviointi Ala 2: Koulutusta koskeva tutkimus Ala 3: Tutkimus sosiaalisesta syrjäytymisestä ja sosiaalisesta yhdentymisestä Euroopassa Kolme valittua aluetta ovat kapea otos suuresta määrästä uudelle ohjelmalle mahdollisia aiheita. Ala 1 on jatkoa edelliselle MONITOR-ohjelmalle, jossa pyrittiin antamaan neuvoa jokapäiväisistä poliittisista kysymyksistä, tukea teknologiapolitiikkaa käyttäen kehittyneempiä jäsentyneitä lähestymistapoja kuin vanha lineaarinen innovaatiomalli. Tällä alalla erittäin hyvät ryhmät ovat toteuttaneet monia korkealuokkaisia hankkeita. säilynyt ajankohtaisena. Tärkeää on myös se on ja 37 Koulutuksen osalta pidettiin äskettäin mielenkiintoinen seminaari, jossa käsiteltiin suurta määrää tietopohjan kehittämistä käsitteleviä aiheita. Ala 3 on tärkeä perustana sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, mutta tutkimusta tarvitaan vielä paljon lisää. Yhdentymistä, yhteisön laajenemista, EMUun liittymistä ja muita vastaavia aiheita koskevilla Ensi silmäyksellä hankkeen kysymyksillä on huomattavia yhteiskunnallisia seuraamuksia. sisällöstä saa rikkonaisen kuvan, mutta tarkemmin asiaa tulkittaessa hankkeet ryhmittyvät ja menevät päällekkäin hyvin mielenkiintoisella ja päätöksentekijöiden välille on erityisen tärkeää. luominen hankkeen Yhteyksiä tavalla. Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (INCO). Tämän ohjelman toiminta jakautuu hyvin erilaisteen alojen välille. Erityisohjelman arviointilaulakunta havaitsi, että toiminta oli yleensä merkityksellistä asetettuihin tavoitteisiin nähden ja että merkityksellisyys jatkuu, kun unioni mahdollisesti laajenee ja maailmanlaajuisen yhteistyön tarve kasvaa. INCO- ja COST-ohjelmien välisessä yhteistyössä on saatu merkittäviä tuloksia erityisesti rokotuksia koskevassa tutkimustyössä, joka on helpottanut pitkän aikavälin yhteistyötä tieteellisen tutkimuksen ja teollisuuden välillä. Yhteistyö EUREKAn kanssa ei ole ollut yhtä onnistunutta, koska sopivia hankkeita on ollut vaikea löytää. COPERNICUS- ja INTAS-ohjelmat olivat merkittäviä vaikkakin väliaikaisia ratkaisuja itäisessä Keski-Euroopassa ja entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa syntyneisiin tarpeisiin. Näiden ohjelmien vaikutus ei ole ollut paras mahdollinen, koska paikallista infrastruktuuria puuttuu, ja PHARE- ja TACIS-ohjelmille tulisi antaa etusija tutkimuksen ja kehityksen sekä teollisten sovellusten rakenteellisten uudistusten tukemiseksi. Erityisohjelman arviointilaulakunta suosittelee Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten toimenpidekokonaisuuden ohjelmiin COPERNICUS- valtioiden osallistumista ensimmäisen sijaan aina kuin mahdollista. Arviointilaulakunnan mielestä yhteistyö Euroopan ohjelman ulkopuolella sijaitsevien ja voimakkaasti kehittyvien talouksien kanssa tulee nopeasti yhä tärkeämmäksi, ja kaikkiin yhteisön ohjelmiin pitäisi voida osallistua tapauskohtaisen harkinnan, vastavuoroisuuden sekä soveltuvien teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien sopimusten nojalla. teollisuusmaiden Japanin tieteellisen ja teknologisen apurahaohjelman alkuperäiset tavoitteet on nyt saavutettu, ja ohjelma lopetetaan asteittain seuraavien 2-4 vuoden kuluessa. Kansainvälisen yhteistyön ohjelman perustavoitteet ovat yhä merkityksellisiä kehitysmaiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, jonka tärkeimmät alat ovat terveys, maatalous, ympäristö ja teknologia. Teknologian ja rahoituksen viestintäteknologian tuottamat hyödyt saataisiin laajemmin kehitysmaiden ulottuviin. runsaampaa, yhteistyön oltava osalta tieto- jotta olisi Innovaatio-ohjelman merkitys on arviointilautakunnan mielestä aiempaa suurempi yhteisön kilpailukyvylle ja taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle. Innovaatio-ohjelma tarjoaa paljon uusia, korkeatasoisia työpaikkoja ja luo vaurautta. Tämä merkitsee johtamistaitoja, tietojen liikkumista maasta toiseen ja alalta loiselle, joustavuutta tuotemarkkinoilla sekä markkinavetoista luomista tutkimusta ja teknologista kehittämistä. Näiden lisäksi tarvitaan standardeja, uuden kannustavia sääntöjä sekä suotuisaa veropolitiikkaa ja pääomamarkkinoita. Lisäksi tarvitaan myös eurooppalaista patenttipolitiikkaa, joka puolustaa tekijänoikeuksia kustannustehokkaasti koko maailmassa. työskenneltävä paljon tiiviimmässä yhteistyössä asiakkaiden tarpeiden tyydyttämiseksi. teollisuuden olisi tutkimuslaitosten Samaan aikaan ja 38 Ohjelmaa pidettiin kaiken kaikkiaan kustannustehokkaana, vaikka joidenkin asioiden osalta tärkeysjärjestystä tulee arvioida uudelleen ja rriuita puutteita korjattava, mutta näitä ongelmia ei pidetä ylitsepääsemättöminä. Erityisohjelman arviointilautakunta toteaa, että uuden luominen on niin tärkeää, että toimintaa pitää laajentaa ja sen tulisi perustua komission sisäisille organisaation järjestelyille, jotka tukevat eurooppalaista innovaatiopolitiikkaa. Alan suunnittelua johtamaan ehdotetaan aivoriihtä. Sellaista vaihtoehtoa, että innovaatiota kannustettaisiin erityisohjelmien sisällä, (tällä hetkellä osuus on 1 prosenttia talousarviosta) ei ilmeisesti ole harkittu. Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kannustamisohjelman (TMR) perusteet ovat oikeat ja edelleen merkittävät. Euroopan on helpompi kohdata tulevaisuuden haasteet, jos sen tieteellinen ja teknologinen yhteisö on valmis tekemään yhteistyötä yli alakohtaisten, kulttuuristen, alueellisten ja kansallisten rajojen. Koulutus- ja liikkuvuusohjelma voi vaikuttaa merkittävästi tämän yhteistyön kehittämiseen. Lisäksi koulutus- ja liikkuvuustoiminnassa on otettava vastaan haasteet ja osallistuttava Keski- ja Itä-Euroopan kehittämiseen ja vakauttamiseen. Toiminnassa on myös kyettävä irrottautumaan pelkästään Euroopan unionia koskevista asioista ja omaksuttava maailmanlaajuinen käsitys teollisuuden kilpailukyvystä ja kestävästä kehityksestä. Marie Curie -stipendeistä olisi tultava ohjelman lippulaiva, ja ne olisi rajattava koskemaan vain erittäin päteviä hakijoita (vrt. Rhodes-tutkijat). Eurooppalaiseen tutkimustyöhön annetun panoksen seuranta on ratkaisevaa. Sen avulla voidaan laajentaa tutkimustyöverkkoja (tohtorinkoulutusta) Itä- Eurooppaan, saada vaihtelevuutta ja päästä parempaan kustannus-hyöty-suhteeseen. Työskentelymahdollisuuksia suurissa tutkimuslaitoksissa koskevassa ohjelmassa (LSF-ohjelmassa) on syntynyt muutamia mielenkiintoisia ryhmittymiä, ja tätä toimintaa tulisi yrittää kasvattaa aktiivisemmalla yhteistyöllä. Siitä ei kuitenkaan saa tulla uusien suurten laitosten luomisohjelmaa. Viidennessä puiteohjelmassa voitaisiin myös löytää sille parempi asema, jotta tätä alaa saataisiin vapaammin kehitettyä. 3. 2 Erityisohjelmien tehokkuus Yleisesti ottaen ohjelmien toteutus on erityisohjelmien arviointiryhmien mielestä ollut tehokasta, rahoitusmenettelytapojen mutta useimmat ovat sitä mieltä, että hankkeiden valinnassa ja keventämisessä ja nopeuttamisessa on parantamisen varaa. Arviointilautakunnat tähdensivät yleensä tätä aluetta, ja se sai osakseen myös eniten kritiikkiä, johon komission ehdottomasti tulee kiinnittää huomiota. Telematiikka- ja biotekniikka-ohjelmien arviointilautakunnat olivat erityisen kriittisiä menettelytapojen suhteen. tarjouskilpailujen arviointilautakunnat mainitsevat, että Kaikki lopullisen sopimuksen allekirjoittamisen välistä viivettä, joka usein on yli vuoden, ei voida hyväksyä varsinkaan sellaisilla aloilla kuin tietotekniikka ja biotekniikka, jotka kehittyvät nopeasti ja kuvio voi dramaattisesti muuttua vuoden aikana. Sama koskee Itä-Eurooppaa, jossa tutkijoiden toiminnan jatkuminen saattaa riippua EU:n rahoituksesta. Viivästymisten uskotaan ennen kaikkea johtuvan lainsäädännöllisistä ja rahoitussyistä. Arviointilautakuntien mielestä tämä jo selkeästi esiin tuotu ongelma tulee ratkaista viidennessä puiteohjelmassa. loppumisen ja Arviointilautakunnat toivovat sellaista menettelytapaa, jossa koko käsittelyyn käytetty aika lyhenisi Päätösvallan suurempaa delegointia pidetään edistymisen kannalta tärkeänä 5-6 kuukauteen. erityisesti siksi, että näin pienempiä hankkeita voidaan hyväksyä nopeasti ja varainhoidon valvonta 39 hajauttaa nykyaikaisen liiketoiminnan käytäntöjen mukaisesti. Muut ehdotukset koskevat "täydellistä uudelleenjärjestämisiä"" (teollisuus- ja materiaaliteknologiat) ja Yhdysvaltojen ARPA- mallin ja materiaaliteknologiat), jotta työ voidaan aloittaa mahdollisimman pian. Aiesopimusten käyttöä (telematiikka). toteuttamista suositellaan (teollisuus- Yksi havainto koskee ylimerkinlää, joka pahentaa odotusongelmaa muodostamalla hallitsemattomia ruuhkahuippuja. Muutamissa ohjelmissa on otettu käyttöön kaksivaiheinen prosessi, jonka ohjeet hakijoille tätä mallikäytännöksi. selkeämmät. Useat arviointilautakunnat huomattavasti suosittavat ovat turvaamaan Tietotekniikan erityisohjelman arviointilautakunta, suositteli konkurssivararahastoa hanketta Biotekniikan arviointilautakunta toivoi parempaa palautetta kaikille hakijoille ja teollisuuden tutkimusjohtajien, käyttäjien ja pk-yritysten lisääntyvää kuulemista (IRDAC:n sijaan!). jossa hankkeen koordinaattori joutuu konkurssiin. tilanteessa, Hallinnon tehokkuudesta melkein kaikki erityisohjelmien arviointilautakunnat päättelivät, että varojen ja henkilöstön rajallisuuteen nähden komission henkilöstö toimi tehokkaasti ohjelmia koskevissa tehtävissään. I Iseiden ohjelmien - varsinkin tietotekniikan, liikenteen sekä biolääkeliede- ja terveysohjelman - arviointiryhmien mielestä komission henkilöstö on joutunut joustamaan aivan liikaa sellaisissa yksiköissä, joissa henkilöstöä on vain kaksi kolmannesta sovitusta määrästä. Tämä vaikuttaa riittävän vakavalta, jolta komissiota voidaan kehottaa yleisesti tarkistamaan työmääriä ja varmistamaan, eitä tehokkuuden takaamiseksi yksiköissä työskentelee sovittu määrä henkilöstöä. tehokkuuteen vaikuttaa joustavasti asioita voidaan hoitaa tietenkin se, miten toiminnan tärkeysjärjestysten muuttuessa. Perinteisessä kiinteän talousarvion ja aiheen puiteohjelmassa ei yleensä ole esimerkiksi tietotekniikassa ja biotekniikassa tapahtuneet muutokset. avulla voitaisiin ottaa huomioon joustomahdollisuutta, jonka tietotekniikkaohjelmassa, on selkeästi vastattu tähän Muutamissa ohjelmissa, esimerkiksi haasteeseen tapahtuvat tekemällä ohjelmasta jatkuva ohjelma, jonka katkaisevat vain usein ehdotuskilpailut. Viestintäteknologioiden ohjelman arviointilautakunta antaa tällaiselle toiminnalle tukensa ja toivoo, että viidennessä puiteohjelmassa osoitetaan tutkimusaiheet vain pääpiirteittäin ja näin helpotetaan mukautumista, tavoitteiden uudelleenasettamista ja uusia rahoitusjärjestelyjä. Muissa ohjelmissa, esimerkiksi liikenneohjelmassa, halutaan suurempaa joustavuutta. Mitään ohjelman sisäisiä järjestelyjä ei kuitenkaan ole tehty, sillä vastauksen tähän katsotaan löytyvän puiteohjelmasta. Sellaisten ohjelmien tehokkuus kärsii, joissa kansallisten etujen nimissä esiteltyjen vaatimusten tapahtuu suurten, yleiseurooppalaisten ohjelmien osuus on kustannuksella. Teollisuus- ja materiaaliteknologioita ja liikennettä arvioineet arviointilautakunnat esittivät tällaista kritiikkiä. liian suuri ja niiden toteutus Kohdennetun sosiaalistaloudellisen tutkimuksen ohjelma alkoi vasta neljännessä puiteohjelmassa, sen alkuperäinen tehokkuus on kärsinyt useista muutoksista johdossa (neljä johtajaa kahden vuoden aikana) ja muussa tärkeässä henkilöstössä. ja Kansainvälisen yhteistyön ohjelmassa mainitaan vähäinen viestintä, huono paikallisten rahoituslaitosten puuttuminen syinä useiden ohjelman merentakaisten hankkeiden vaatimattomaan tehokkuuteen. infrastruktuuri Useissa ohjelmissa videokokousten runsaampaakäyttöä. toivotaan sähköisen viestinnän ja komission virallisesti johtamien 40 3. 3 Erityisohjelmien toimivuus arviointi lautakuntien mukaan erityisohjelmien neuvoston Kaikkien alkuperäiset tavoitteet on suurimmaksi osaksi saavutettu. Tutkimustyön katsotaan pääasiallisesti olevan korkealuokkaista, ja tärkeimmät tutkimustyölle asetetut tavoitteet on saavutettu. päätöksissä mainitut Vaikka tutkimustyö suurimmalta osin oli onnistunutta, sillä ei kuitenkaan aina ollut selkeitä tulostavoitteita ja näin ollen sen vaikutus oli vähäistä erityisesti taloudellisesti. On kuitenkin lisättävä, että neljännessä puiteohjelmassa on yritelty asettaa selkeämpiä, mitattavia tavoitteita, teollisissa ohjelmissa painopisteen joilla on myönteinen siirtyminen käyttäjiin varmistaa vaikutusten lisääntymisen tulevissa arvioissa. taloudellinen vaikutus. Useimmissa Useimmiten erityisohjelmien arviointipaneelit yhdistävät toimivuuden hankkeiden onnistuneisiin lopputuloksiin, jollaisia ovat mm. julkaisut asiantuntijalehdissä ja muissa julkaisuissa, seminaarit, kokoukset, testimenetelmät, uudet prosessit ja prototyypit. Patenttien määrä vaikuttaa usein erityisohjelmissa hyvin vähäiseltä, mikä myös johtuu aiempien puiteohjelmien vahvasta tutkimussuuntautuneisuudesta. Neljänneltä puiteohjelmalta odotetaan suurempaa patenttien määrää. huomasi, että vuosina arviointilautakunta tutkimuksissa hyödyntämismahdollisuuksista Arviointilautakunnat esittävät tehokkuudesta jonkin verran määrällisestä tietoa. Teollisuus- ja tehdyissä materiaaliteknologioiden keskimääräiseksi kvantitatiivisissa taloudelliseksi hyödyksi 4-6 ecua jokaista BRITE/EURAM-ohjclman kilpailuvaihetta edeltävään tutkimukseen investoitua ecua kohti. Muun energian kuin ydinenergian ohjelmassa yhteisön tutkimustyön katsotaan vaikuttaneen osallaan siihen, että yhden BKT-yksikön synnyttämiseksi tarvittavan energian määrä on vähentynyt hieman vuosina 1973-1994. TIIERMIE-ohjclmassa 28 nykyhintaan prosentista hankkeita suhteutettuna. rokotteiden kehittämisessä, biotekniikassa on syntynyt suuria saavutuksia geenitutkimuksessa ja tekniikassa lipaasin ja maitohapon tuotlainistekniikassa. fossiilisten polttoaineiden tuloksia saatu merkittäviä tuotto ja COST-ohjelmassa on saatiin hyväksyttävä tunnistettiin 1991-1995 INCO- Useissa ohjelmissa, erityisesti meritieteissä ja -teknologiassa, maataloudessa ja kalastuksessa, tuloksia koskevan tiedon biotekniikassa, telematiikassa ja teollisuus- ja materiaaliteknologioissa, levittämistä pidetään heikkona kohtana. Viimeksi mainitulle suositellaan erityisten tiedotus- tai neuvontayksikköjen perustamista parantamaan tietojen levittämistä tärkeimmillä aloilla, esimerkiksi ilmailussa. Joillakin aloilla, esimerkiksi biotekniikassa, vallitsee ristiriita tiedon levittämisen ja tulosten hyödyntämisen välillä erityisesti, jos ohjelmaan osallistuvat yritykset eivät ole varmoja siitä, haluavatko ne hyödyntää kaupallisesti puiteohjelmassa kehitettyä tekniikkaa. Vastapainoksi taas tiedon levittäminen tuloksista tapahtuu erittäin hyvin standardien, mittausten ja testausten ohjelmassa vaikkakin hieman erilaisessa yhteisössä. Monet arviointilautakunnat toivovat selkeämpää tiedon levittämis- ja hyödyntämissuunnitelmaa, joka olisi kiinteämpi osa alkuperäisessä hankkeen arviointia. Kaikkien arviointilautakuntien mielestä ohjelmilla on huomattava tehtävä aidon TTK-yhteisön tietenkin edistää yhteisön sisäistä rakentamisessa, joka edistää Euroopan kilpailukykyä ja yhteenkuuluvuutta. Kehittyneiden viestintäteknologioiden arviointi lautakunnan mielestä tämä edesauttaa keskinäistä yhteenliitettävyyttä ja yhteentoimivuutta yhteisössä. Myös teollisuus- ja jatkuvat materiaaliteknologioiden hankkeiden valmistuttuakin. totesi, että monet yhteistyö arviointilautakunta suhteet 41 Kehittyneiden viestintäteknologioiden, tietotekniikan ja meritieteiden ja -teknologian ohjelmien arvioissa mainittiin niiden vaikutus eurooppalaisten standardien kehittämiseen. ja materiaaliteknologioiden, Teollisuus- liikenteen, biotekniikan ja kohdistetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen ohjelmien osalta korostettiin niiden osuutta EU:n politiikan laatimisessa. Meritieteiden ja -teknologian ohjelma taas vaikutti eniten jäsenvaltioiden kansallisiin politiikkoihin. Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman arviointilautakunta totesi, että suhteet poliittisiin päättäjiin olivat vähäiset ja niitä pitäisi parantaa. standardien, mittauksen testauksen, ja Useat arviointilautakunnat kiinnittivät huomiota Euroopan vähäiseen tulosten hyödyntämiseen, jonka osoitti perusteltujen huipputeknologian pk-yrityslen pieni määrä ja vähäinen kasvu. Lisäksi ehdotetaan parempien yhteyksien luomisia riskipääoman sijoittajiin, mihin liittyy myös ehdotus selkeiden rahoitussuunnitelmien luomisesta teollisten suunnitelmien rinnalle. Lopuksi useat arviointilautakunnat viittasivat eri pääosastojen väliseen huonoon koordinointiin ja yhteistyöhön. Lukuun ottamatta muutamia poikkeuksia, esimerkiksi maatalousohjelmaa, tämä tuntuu olevan yleinen ongelma, johon tulisi komissiossa tulisi puuttua. 3. 4 YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS YTK YTK:n arviointi perustuu YTK:n kokonaisarvioinnista vastaavan professori J. M. Rojon komissiossa YTK:sta vastaavan pääjohtajan J-. P. Contzenin haastatteluihin. ja Lisäksi olivat käytettävissä eri tutkimuslaitoksistaan tekemät selvitykset. tutkimuslaitoksissa vierailleiden seitsemän ryhmän omista Professori Rojon mielestä ennen kaikkea YTK:n tieteellinen erityisosaaminen on viimeisien kymmenen vuoden aikana kehittynyt monilla aloilla. Tämä koskee erityisesti Karlsruhessa tehtävää perusaktinidcja koskevaa tutkimustyötä, ja YTK:lla on nykyisin hyvä ulkoinen maine. Sen tulee tieteellistä kuitenkin yhä erityisosaamista jokaisella alalla. Tutkimustyön kohdentamisen ohella sen tulee myös lisätä komissiolle antamaansa teknistä lukea. On selvää, että lukuisat pääosastot tarvitsevat teknistä ja tieteellistä apua monisyisten direktiivien muotoilemisessa. sillä sen ei ole mahdollista omata tarkentaa painopistettään, Kaikki vierailijaryhmät totesivat, että edellisen vierailun jälkeen oli edistytty hyvin ja löydetty ratkaisu useimpiin aiemmin esille tuotuihin ongelmiin. Kaikki vierailijaryhmät suhtautuivat myönteisesti uuteen, kilpailulliseen lähestymistapaan ja sitä seuraaviin haasteisiin ja menestykseen. Tämä oli muuttanut asenteita ja työympäristön henkeä myönteisemmiksi. Joidenkin ryhmien huolenaiheena oli kuitenkin se, että kilpailullinen henki ei saisi johtaa tutkimustöiden hajautumiseen ydinosaamisen ulkopuolelle. toivoivat Useat vierailijaryhmät avaruussovellusten, radioaktiivisen siiitomallinnan sekä metsien kaukokartoituksen osalta. Samalla kannustettiin joitakin toimintaansa ydintoiminnan ulkopuolelle ydinenergian turvallisuuden analyyttisiin näkökulmiin. tutkimuslaitosta, tarkentamista laajentamaan transuraanin tavoitteiden esimerkiksi yksiköitä, erityisesti Useilla aloilla huomattiin, että työn edistymisessä oli päästy sellaiseen pisteeseen, että käsitteiden ulkopuolista testausta ei enää tarvita. Tästä ovat esimerkkeinä multimediaverkot, luotettavat tietokoneohjelmistot ja antureilla toimivat robotit sekä kolmiulotteisista holografikuvista saadut tulokset. Tähän liittyvät YTK:lle esitetyt muut ehdotukset liiketoiminnallisemman lähestymistavan 'hautomon" soveltamisesta, markkinoinnin lisäämisestä ja mikä mielenkiintoisinta, kaupallisen perustamisesta ISPRAan. 42 Johtamisen osalta useat ryhmät vaativat parempaa tavoitteiden asetantaa ja hankkeiden hallinnointia sekä ulkopuolisten, käyttäjistä ja muutamista teollisuuden edustajista koostuvien neuvoa-antavien lautakuntien käyttöä painopisteen tarkentamisessa. Useimpien vierailijaryhmien mielestä YTK:n eri yksiköiden työntekijöiden liikkumista yksiköstä toiseen ja johtoportaaseen kuuluvien siirtymistä YI K:sta työskentelemään pääosastoihin Brysseliin. läheisempää yhteistyötä, toimipaikkojen välillä tarvitaan ja Muut hallintoa koskevat maininnat keskittyivät ainaiseen uuden henkilöstön rekrytointia koskevaan ongelmaan. Vaikka uusien, kolmivuotisten sopimusten avulla on edistytty jonkin verran, toiminta on edelleen joustamatonta, ja useat vierailijaryhmät vaativat YTK:n johtajille mahdollisuutta Sisäisen kehittymistä joustavuuteen henkilöstön valinnassa, ylentämisessä ja erottamisessa. tarpeita. Useat seuraavan kansainvälisessä vierailijaryhmät rekrytoinnissa. Nämä suositukset tehtiin tietoisina siitä, että useissa tutkimuslaitoksissa suuri osa avainhenkilöistä lähestyy eläkeikää ja heidän tilalleen on löydettävä uusia. tulee vastata paremmin kykyjenmetsästäjien tutkimuslaitoksen omia avustamaan järjestelmän suosittelivat käyttöä Vierailijaryhmien mielestä teknologian alan ennusteita laativassa tutkimuslaitoksessa IPTS:ssä Sevillassa on tapahtunut merkittävää edistystä. Laitoksella on nyt huomattavasti selkeämmät, muodolliset talousarviot, selkeästi määritelty asiakaskunta ja pätevä ja työstään kiinnostunut henkilöstö. Suurempi vuorovaikutus erityisesti tärkeimpien, Brysselissä sijaitsevien asiakkaiden mutta myös YTK:n muiden tutkimuslaitosten kanssa katsotaan kuitenkin tarpeelliseksi. Tämän edistämiseksi rohkaistaan käyttämään elektronisia viestimiä ja Internetiä. arvioinnin edellä mainitun kommentoi YTK:n erityisohjelmien Huolimatta arviointilautakuntaa ilmasto-ohjelman arviointilaulakunta ilmoittaa, että suuri osa sitä tutkimusyhteisöä, jota ympäristö- ja ilmasto-ohjelma palvelee, ei anna tunnustusta YTK:n panokselle ympäristöasioissa. Huolenaiheina esitetään myös ympäristöalan TTK:ta koskevan, YTKrlle myönnetyn talousarvion kokoja kysytään, eikä se tulisi myöntää erityisohjelmalle. yleismyönteisyydestä toimintaa. Ympäristö- kaksi ja Ydinlission turvallisuuden ohjelmasta annetussa selvityksessä koetaan YTK:n ja erityisohjelman tavoitteiden välinen koordinointi epäselväksi. Lisäksi mainitaan, että työntekijätasolla yhteydet erityisohjelmaa johtavan pääosasto XILn ja YTK:n ohjelmaa johtavien henkilöiden välillä ovat huonot. 43 TAULUKKO 1 PUITEOHJELMAT 3 JA 4 Kolmannen puiteohjelman tärkeimmät tavoitteet olivat: • parantaa teollisuuden kilpailukykyä • saavuttaa suuret markkinoita koskevat tavoitteet sääntöjen ja standardien avulla • kannustaa kansainvälisten teollisten aloitteiden tekemistä • ottaa eurooppalainen ulottuvuus mukaan TTK-henkilöstön koulutukseen • kasvattaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta varmistaen samalla tutkimushankkeiden korkea tieteellinen ja tekninen taso • ottaa kaikissa aloitteissa huomioon ympäristönsuojelu ja elämänlaatu • Teollisissa ohjelmissa painopiste oli kilpailuvaihetta edeltävässä tutkimuksessa ja teknologian kehittämisessä. Neljäs puiteohjelma strategisia tavoitteita: rakennettiin edellä mainitun perustalle, ja lisäksi aseteltiin joukko uusia • luoda korkealuokkaisia infrastruktuureita aloilla tietotekniikan, viestinnän, kuljetuksen ja energian • parantaa teollisten tekniikoiden kilpailukykyä ja niiden yhteensopivuutta elämänlaadun, ympäristönsuojelun, turvallisuuden ja älykkäiden, puhtaiden tuotantotekniikoiden kanssa • levittää ja hyödyntää tutkimustuloksia järjestelmällisesti erityisesti pienyrityksissä • sovittaa yhteen jäsenvaltioiden tutkimus- ja kehittämispolitiikkaa ja yhteisön tutkimuspolitiikkaa 45 TAULUKKO 2 NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN ERITYISOHJELMAT JA EURATOMIN PUITEOHJELMA Ensimmäinen toimenpidekokonaisuus Telemaattiset sovellukset Kehittyneet viestintäteknologiat (ACTS) Tietotekniikka (IT) Teollisuus-ja materiaaliteknologiat (IMT) Standardit, mittaus ja testaus (SMT) Ympäristöjä ilmasto Meritieteet ja -teknologiat Biotekniikka Biolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus Muu kuin ydinenergia Ydin fission turvallisuus Fuusio Liikenne Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus (TSER) Toinen toimenpidekokonaisuus Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (INCO) Kolmas toimenpidekokonaisuus Tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyödyntäminen (INNOVATION) Neljäs toimenpidekokonaisuus Tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen (TMR) YTK:n ohjelmat 46 TAULUKKO 3 YHTEISÖN TTK-POLITIIKAN MAKSUSITOUMUKSET (nykyiset hinnat, miljoonaa ecua) A. VUOTUISET MAKSUSITOUMUKSET/PUITEOHJELMA (PUO) V U O D ET PUO 1987- 1991 (PU02) PUO 1 9 9 0 - 1 9 94 ( P U 0 3) Lisärahoitus ( P U 0 3) PUO 1 9 9 4 - 1 9 98 ( P U 0 4) (1) (1) (2) (1) 91 92 93 94 95 1270,7 296 230,9 2160,5 14,8 1929,5 150 3,9 1264,7 750 0,2 1 91-95 1520,5 5651,7 900 0 3017,1 3017,1 T T K - o h j e l m at y h t e e n sä A P AS T T K - o h j e l m at ja A P AS y h t e e n sä (3) 1566,7 168,8 1735,5 2391,3 308,4 2699,8 2094,3 440,2 2534,5 2018,6 571,8 2590,4 3018,3 2,1 3020,4 11089,3 1491,3 12580,6 (1) Alkuperäispäätöksen mukaan. (2) PU03:n lisärahoituksesta tehtiin erityispäätös. (3) Päätöksellä hyväksytty lisätoiminta. B. KOKONAISMAKSUSITOUMUKSET: ERITTELY PERUSTUU NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN RAKENTEESEEN MAKSUSITOUMUKSET Ensimmäinen toimenpidekokonaisuus: Kehittyneet viestintäteknologiat (ACTS) Teollisuus- ja materiaaliteknologiat (IMT) Ympäristö Biotieteet Energia Liikenne Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus Ensimmäinen toimenpidekokonaisuus yhteensä Toinen toimenpidekokonaisuus: TTK-yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (INCO) Kolmas toimenpidekokonaisuus: Tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja tulosten hyödyntäminen Neljäs toimenpidekokonaisuus : tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen TTK-ohjelmat ja APAS yhteensä 1991-1995 Miljoonaa ecua % 4192,4 1791,9 1098,2 1202,3 2285,3 ~~ 9M 51,5 10748,6(1) 717,6 293,8 820,6 12580,6 " 33,3 14,2 8,7 9,6 18,2 0,9 0,5 85,4 5,7 2,3 6,5 100 (1) Sisältää myös yhteisen tutkimuskeskuksen muille EU:n ohjelmille antaman tuen 47 v. «*„•%• viÇT* t ,N • %! BOSA KOMISSION VASTAUS VIISIVUOTISARVIOINTIKERTOMUKSEEN 49 Johdanto joka Varakreivi Davignonia ja muita riippumattoman arviointilautakunnan jäseniä tulee kiittää heidän kertomuksestaan, tekemään tähän viisivuotisarviointiin kohdistuneita odotuksia. Arviointilautakunnan suositukset ovat arvovaltaisia, tietoja rakentavia eurooppalaisesta erityisohjelmien arvioinneista koostuvasta huolellisesta puiteohjelman tulosten arvioinnista. ja kaukonäköisiä. Niissä hyödynnetään tutkimustyöstä sekä erittäin hyviä ensimmäiseen ulkopuolisten jäsenten vastaa täysin sen Komissiota ilahduttaa, eitä arviointilautakunta ei havainnut erityisohjelmien tutkimustyön laadun osalta mitään vakavaa huolenaihetta ja eitä arviointilautakunnan mielestä puiteohjelmien tuloksena on myös syntynyt lahjakkaiden tutkijoiden verkko. tieteellisen Arviointilautakunta korostaa, että puiteohjelman onnistumiseksi on erinomaisuuden taloudellista perinnettä korostamalla kuitenkin merkityksellisyyttä. Se päättelee, että tähän asti puiteohjelman lupauksia ei ole pidetty, koska siltä on puuttunut varsinainen eurooppalainen strateginen lähestymistapa. Komissio on samaa mieltä siitä, että viidennen puiteohjelman valmistelussa on näkemyksen oltava strategisempi, mikäli halutaan täysin hyödyntää sen mahdollisuudet vaikuttaa Euroopan unionin taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen hyvinvointiin. sosiaalista jatkettava enemmän ja Komissio on täysin samaa mieltä arviointilautakunnan kanssa siitä, että viides puiteohjelma tarjoaa mahdollisuuden merkittävän muutoksen aikaansaantiin erityisesti jäljempänä mainittujen asioiden suhteen. Sen on kyettävä vastaamaan unionin kilpailijoiden tutkimukseen ja kehittämiseen tekemien suurten investointien asettamaan haasteeseen. Sen on oltava keskitelympi ja toimivampi. Samaan tarpeet. Sen rakennetta on aikaan sen on pystyttävä yksinkertaistettava tehostettava. Tutkimusohjelmissa on korostettava tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, ja voimavaroja on keskitettävä soveltamalla selkeästi valintakriteerejä, lisäarvo. ilmi sen viidettä puiteohjelmaa koskevista ehdotuksista. Komission käytännön vastaus käy Seuraavilla koskevat sivuilla huomautukset. ja komission puiteohjelmaa koskevaa hallintoa on edelleen joihin kuuluu eurooppalaisuuden tyydyttämään muuttuvat yksityiskohtaisemmat arviointilautakunnan joustavammin suosituksia on Tämän vastauksen otsikot viittaavat arviointilautakunnan kertomuksen alaotsikoihin neljännessä luvussa, jonka otsikko on "Muutoksen avainkysymyksiä". 1. Strategiaan perustuva ohjelma Arviointilautakunta ehdottaa viidenteen puiteohjelmaan strategisempaa joka ohjelmien valintaperusteiden osalla selkeästi perustuu merkityksellisyyteen ja eurooppalaisuuden lisäarvoon ja joka käsittää infrastruktuurille annettavan tuen ja toimintojen yhteensovittamisen rakennerahoituksen kanssa lähestymistapaa, täsmällisemmin yhtä aikaa Myös komission mielestä päästään strategisempaan lähestymistapaan, kun tutkimustyön aiheiden sekä merkityksellisyydessä että valintaperusteissa pitäydytään eurooppalaisuuden lisäarvossa ja otetaan täysin huomioon sosiaaliset, taloudelliset ja teknologiset tulee arvioida sekä yhteiskunnallisen tarpeen - työllisyyden suuntaukset. Merkityksellisyyttä parantaminen, elämänlaatu ja terveys (johon sisältyvät kuluttajille suunnattujen tuotteiden ja palvelujen turvallisuus ja laatu), ympäristönsuojelu, liikkuvuus jne. - että talouskehityksen ja tieteellisen ja teknologisen edistyksen perusteella. 51 tulisi ottaa huomioon viidennessä puiteohjelmassa; Arviointilautakunnan ehdotus, että eurooppalaisen kriittisen massan idea soveltuisi myös suurten jokaiseen laitosten verkottumiseen, lisäämistä koskevaan aihealuekohtaiseen ohjelmaan samoin kuin ohjelmaan on sisällyttävä verkottumista ja toimia. Komissio on samaa mieltä arviointilautakunnan kanssa siitä, että on pyrittävä puiteohjelman ja tutkimusta ja koheesiota rakennerahaston keskinäiseen vahvistamiseen. koskevassa tiedonannossaan se tulee tutkimaan mahdollisuuksia tämän parantamiseen unohtamatta kuitenkaan näiden kahden välineen erityispiirteitä. inhimillisten voimavarojen tutkimusinfra-struktuurin käyttöä Pian annettavassa tukevia 2. Oikeudellinen ja hallinnollinen viitekehys Lautakunta ehdottaa lainsäädäntöä ja hallintoa koskevaa muutospakettia, jolla puiteohjelman joustavuutta ja painopisteen asetantaa: parannettaisiin • Oikeudelliset muutokset: puiteohjelman yhleispäälösloiminnassa enemmistönä koisuihin äänestyksessä, erityisohjelmien unionikomitealla joustavuus talousarvion noudattamisessa. ja puiteohjelman ollessa voimassa hallinnollisella menette/yllä siirrytään määrä komitearakenne korvataan uudella taataan todella parantuisi, Tehokkuus jos komissiolle annettaisiin enemmän valtaa puiteohjelman toteuttamisessa. Hallituksen väliselle konferenssille (HVK) antamissaan ehdotuksissa komissio antaa selkeän lisäämiseen neuvostossa. Komissio on HVK:n tuloksesta riippuen sitoutunut parantamaan puiteohjelmien kehittämistä ja johtamista niin paljon, kuin nykyisin voimassa olevat säännöt sallivat, erityisesti seuraavin keinoin: tukensa määräenemmistöllä ratkaistavien äänestysten • Viidenteen puiteohjelmaan kaavailtujen kuuden ohjelman rakenteissa tulisi jokaisessa päästä strategisempaan näkökulmaan laajemmalle alalle ulottuvassa tutkimustyössä. • Komission aikomuksena on siirtää ohjelmien toteuttamisen päävastuu komissiolle. Tällöin ohjelmakomiteat toimisivat edelleen johtavassa asemassa ohjelmien toteuttamisen valvonnassa, tutkimustyön painopistealueiden määrittämisessä, työohjelmien mukauttamisessa ja rahoituksen myöntämisessä ottamalla kuitenkaan kantaa yksittäisiin loimiin. Komissio on arviointilautakunnan kanssa samaa mieltä myös siitä, että jos ohjelman ensimmäisinä toteutusvuosina talousarvion määrärahoista, voitaisiin myöhempinä toimintavuosina toimia joustavammin. syrjään osa ohjelman siirrettäisiin • I laUintomenetelmien muutokset delegoinnin, määräaikojen, avoimuuden ja palautteen sekä henkilöstön liian vähäisen määrän osalta Yhteisön tutkimustyön hallintomenetelmiä yritetään jatkuvasti parantaa. Nyt toteutetaan lyhyellä aikavälillä toimenpiteitä, joiden avulla vähennetään liian suuria ehdotusmääriä; parannetaan avoimuutta ja ehdotusten arvioinnin johdonmukaisuutta, lyhennetään ehdotusten arviointiin ja sopimusneuvotteluihin käytettävää aikaa, ja yksinkertaistetaan rahoitusta. Tämä helpottaisi erityisesti pk-yritysten osallistumista ohjelmiin. Lisäksi tutkitaan uusia, ajanmukaiseen parhaaseen käytäntöön perustuvia hallintomenetelmiä. Viidennen puiteohjelman hallintoa varten tulisi määritellä selkeät vastuualueet arviointilautakunnan suositusten mukaisesti samalla kuin ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin sen takaamiseksi, että 52 puiteohjelmassa varmistetaan koordinaatio muun politiikan ja yhteisöstä riippumattoman toiminnan kanssa. Viimeksi mainittuun luetaan mukaan myös jäsenvaltioiden omat tutkimusohjelmat. Henkilöstön määrä on kasvanut paljon vähemmän, kuin mitä yhteisön tutkimustyön kokonaisbudjetissa arvioitiin. Tämä on osoitus komission niukkaan rahankäyttöön perustuvasta hallintopolitiikasta sekä neuvoston erityisohjelmia koskevissa päätöksissään henkilöstön määrälle ja hallinnosta aiheutuville kustannuksille määrittelemistä tiukoista rajoista. • Laajempialaista arviointitoimintaa, jossa otetaan laajemmin huomioon kansainvälinen kehitys ja panosten ja tuotosten mittarit niin, että muodostetaan valvonta- jo arvioinlilautakunlien tarpeisiin. ohjelmaympäristö, tietopohja Jotta tutkimustyö saataisiin paremmin vastaamaan yhteiskunnallisia ja taloudellisia tavoitteita, erityisesti "avaintoimintakokonaisuuksien" osalta, tulisi sille määrittää selkeät työohjelmat ja välitavoitteet, joiden avulla voidaan mitata tulevia saavutuksia. Yksityiskohtaisia tavoitteita ja työohjelmia on myös tarkoitus päivittää säännöllisesti. Tähän pääsemiseksi komission tulisi järjestelmällisesti varmistaa tutkimustyön edistyminen samalla kun se analysoi ja arvioi sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen perusteella tieteen ja teknologian kehitystä laajemmin ja kiinnittää erityistä huomiota kansainväliseen tilanteeseen. hyötyvät tehtävät Tällaisen menettelyn tuloksena sekä vuosittainen ohjelmien valvonta että jälkikäteen viisivuotisarvioinnit laajemmasta arviointilautakunnan tietopohjasta. Hyvässä hallintokäytännössä kuten myös komission SLM 2000 -aloitteessa (SLM = Sound and efficient management - moitteeton ja tehokas varainhoito) edellytetään kuitenkin selkeää eroa toteuttamisen ja arvioinnin välillä. Ulkoisen valvonta- ja arviointimenettelyn ja erityisesti sitä suorittavien asiantuntijoiden laadun ja riippumattomuuden takaaminen on tietenkin ensiarvoisen tärkeää. suositusten mukaisesta Komissio jatkaa ponnistelujaan kehittää ja tuottaa yhteisön tutkimustoiminnan hallintoa ja tilastoja koskevaa johdonmukaista laaja valikoima mittareita, joiden avulla mitataan tieteellistä ja teknologista edistymistä alueellisella, kansallisella, Kuroopan ja maailman tasolla Luronpan tiede- ja leknologiamittareila koskevan selvityksen avulla. ja päivitettyä tietoa. Se jatkaa myös ponnistelujaan kehittää • Lisäponnistelut Euroopan patenttijärjestelmän yksinkertaistamiseksi ja siitä aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi työryhmä on käsitellyt jotka koskevat IRDACin asettama tekijänoikeuksia EU:n tutkimustyössä. Sen päätelmät eurooppalaisen patentoinnin korkeista kustannuksista ovat samat kuin arviointilautakunnan. Tämä kysymys ulottuu puiteohjelmaa laajemmalle. Yhteisön tutkimustyötä koskevien sopimusten mukaan patentoinnista aiheutuvat kustannukset ovat tukikelpoisia. laajaa määrää kysymyksiä, 53 3. Lähestymistapa uuden puiteohjelman toteuttamiseen Arviointilautakunta toteaa, että TTK:n ja laajemman valikoiman mahdollisuuksia sisältävä lähestymistapa. innovoinnin tukemiseen tarvitaan yhdennetympi. • Selkeä tietojen levittämistä koskeva vastuunjako Viidennessä puiteohjelmassa tulisi hankkeiden hallintoon sisällyttää "elinkaaren huomioon ottava lähestymistapa", jolloin tutkimustyön hyödyntäminen olisi mahdollisuuksien mukaan otettu huomioon jo heti hankkeiden käynnistämisvaiheessa. Näin voitaisiin räätälöidä yksityiskohtaiset säännöt tehokkaasti sen mukaan, mitä ohjelmissa/hankkeissa tarvitaan. Jokaisessa ohjelmassa tulisikin olla paikallinen "innovointiyksikkö" toteuttamassa johdonmukaisesti ja tehokkaasti tätä lähestymistapaa. • Lisää apua pk-yrityksille tutkimustyön hyödyntämiseen liittyvissä oikeudellisissa ja rahoituskysymyksissä ja tulosten erityisesti kiinnitetään hyödyntämiseen tarpeet. Näin ollen Huomiota ja rahoitusnäkökulmiin ottaen asianmukaisesti huomioon huipputeknologian alan pk-yritysten olosuhteet tiedonkulkua tutkimushankkeiden ja innovaatioita rahoittavien tahojen välillä, ja tavoitteena on löytää entistä järjestelmällisempiä ja tehokkaampia kohtaamisalueita. Viidennessä puiteohjelmassa voitaisiin horisontaalisessa "innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen^-ohjelmassa kehittää palvelu, jossa hankkeille tarjotaan apua tekijänoikeuksia ja yksityistä rahoitusta koskevissa asioissa. jolla voidaan parantaa oikeudellisiin tutkitaan liittyviin tapoja, Nykyistä yhteistyötutkimusta koskevaa järjestelmää tulisi viidennessä puiteohjelmassa jatkaa ja edelleen kehittää siten, että paremmin voidaan vastata erityisesti pk-yritysten hyvin erilaisiin tutkimuskapasiteetin tarpeisiin solmia lisäämiseksi. tutkimussopimuksia oman rajoitetun tai olemattoman Paremmat yhteydet II 'REKAun Kuten komission toisessa viidettä puiteohjelmaa koskevassa valmisteluasiakirjassa todetaan, tällä hetkellä yritetään aktiivisesti löytää läheisempiä yhteyksiä EUREKAan. Pyritään varmistamaan, että nämä kaksi välinettä täydentävät toisiaan ja että työn edistyessä, tulosten syntyessä ja hankkeiden siirtyessä lähemmäksi markkinoita tiedot kulkevat puiteohjelmasta EUREKAan. Tätä lähestymistapaa voitaisiin kehittää erityisesti "avaintoimintakokonaisuuksissa". Edistyneet eurooppalaiset virtuaalitutkimuskeskukset -käsitteen edelleen kehittäminen laboratorioiden kanssa, Arviointilautakunnan mainitsema hiivan genomin sekvenssointihanke, johon osallistui melkein 100 eurooppalaista laboratoriota (joista 10 pk-yrityksiä) yhteistyössä USA:ssa, Kanadassa ja Japanissa on osoitus suurisuuntaisesta Euroopan huippukeskusten sijaitsevien liittyvä "Teollisuuden edustajien keskusteluryhmä" on myös osoittautunut verkosta. Tähän tehokkaaksi keinoksi pitää teollisuus ajan tasalla tuloksista ja niiden mahdollisesti tarjoamista kaupallisista mahdollisuuksista7. Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta käyttää tätä ja muita jaettua tutkimustyötä koskevia lähestymistapoja malleina viidennen puiteohjelman soveltamisessa. 7 Hanketta täydentää HUROFAN-hanke, jossa on mukana 144 eurooppalaista laboratoriota, jotka analysoivat järjestelmällisesti geenejä, joiden tehtäviä ei tunneta. 54 erityisesti "avaintoimintakokonaisuuksien" osalla. Viidennessä puiteohjelmassa voidaan myös tutkia tapoja yhdistää tutkimuslaitokset loisiinsa tietotekniikan infrastruktuurin avulla. Monitahoinen järjest elmäläheslymistapa monimutkaisiin teknologisiin haasteisiin tavoite. Nämä tärkeisiin yhteiskunnallisiin, Tämä on komission toisessa valmisteluasiakirjassa ilmaistujen "avaintoiminta-kokonaisuuksien" pääasiallinen toimintakokonaisuudet yhdistävät erilaiset, eri alat yhdistävät tieteelliset ja teknologiset voimavarat ja niiden tarjoamat mahdollisuudet, joiden avulla voidaan teollisiin haasteisiin. Tätä yhdennettyä vastata tasolla niiden, joita lähestymistapaa ohjattaisiin tutkimus koskee ja jotka käyttävät sitä hyväkseen, kanssa yhteistyössä kehitetyn toimintaohjelman avulla. ja teknologista ja/tai sosiaalis-taloudellista laatua olevat pullonkaulat. Toimintaohjelmassa keskityttäisiin erityisesti poistamaan kriittiset teollisuuden ja yleisemmällä taloudellisiin ja tiedeyhteisön, tieteellistä Avainloimintakokonaisuuuksicn käsitteeseen luontevasti jatkuva yhteistyö näitä asioita istuu koskevien yhteisön eri politiikkojen kanssa, koska toimintakokonaisuuksilla on yhteiskunnalliset ja taloudelliset tavoitteet. Samoin on myös työohjelmien säännöllisen tarkastamisen ja päivittämisen laita, jotta niistä kävisivät ilmi viimeisimmät tulokset ja muuttuva teknologinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen tilanne. Järjestelmälähestymis-tavan tulisi kuitenkin ulottua yksinomaan yhteisön tasolla tapahtuvan toiminnan ulkopuolelle. Avaintoimintakokonaisuuksissa käsiteltävät aiheet ovat tietenkin kiinnostavia Euroopan laajuisesti, ja siksi onkin ensiarvoista, että niissä hyödynnetään useimpien mahdollisten tahojen tekemää tutkimustyötä. Mikäli seurataan task force -erityisryhmien viitoittamaa tietäjä käytetään erilaisia viestintäkeinoja - sekä virallisia että epävirallisia - viidennen puiteohjelman avaintoimintakokonaisuudet voivat toimia ytimenä, jolla koordinoidaan laajempaa tutkimustyötä, erityisesti jäsenvaltioiden omissa ohjelmissa koko unionin alueella suoritettua tutkimusta. 130 k. I ja n artiklan soveltaminen Useaan otteeseen on keskusteltu mahdollisuudesta hyödyntää näissä perussopimuksen artikloissa annettuja määräyksiä puiteohjelman muiden toimintojen ohella ennen kaikkea sellaisen toiminnan toteuttamiseksi, josta vain tietty määrä jäsenvaltioista on kiinnostunut. Tätä mahdollisuutta ei voida käyttää kuin siinä jäsenvaltiot selkeästi osoittavat olevansa halukkaita osallistumaan tämänkaltaiseen aloitteeseen. Jos tahtoa löytyy, voidaan suunnitella yksi tai useampia tämäntyyppisiä toimintoja. tapauksessa, että Yhteinen tutkimuskeskus (YTK): toimintojen keskittäminen ja lisää itsenäisyyttä* täysin yhteisellä samaa mieltä Komissio on tutkimuskeskuksella on keskeinen osa yhteisön politiikkojen tukemisessa. Sen asema on puolueeton, mikä on erittäin tärkeää yhteisön oikeudelle monella tavalla. Lisäksi sillä on tämän arviointilautakunnan kanssa siitä, että 8 Tässä jaksossa tehtyjen huomautusten lisäksi seuraava selkiyttäminen voi olla avuksi arviointilautakunnan kertomuksen liitteessä tehtyjen huomautusten osalta, joissa todetaan, että "YTK:n ja erityisohjelman tavoitteiden koordinointi (ydinllssion turvallisuutta koskevan erityisohjelman arviointikertomuksessa) on epäselvä ja että johtavien henkilöiden välillä "työntekijätasolla viileydet ovat huonot" pääosasto X11:n ja YTK:n ohjelmaa Komission mielestä yhteydet ovat erittäin hyvät. Näiden yhteyksien luonteesta tulee kuitenkin käydä ilmi se tosiasia, rahoituksesta muiden kustannustenjakoperiaatteella tekijöiden kanssa. YTKai Huralom-erityisohjelmassa keskitytään pääasiassa ydinturvallisuuden tutkimiseen, joka ei kuulu kuslannuslenjakoperiaalleella toteutettaviin toimiin. toteutettavien ehdotusten (menestyksekkäästi) lissiolurvallisuuden alalla YTK kilpailee että 55 tehtävän hoitamiseksi käytössään eri aloihin erikoistuneet laitokset ja mahdollisuudet, joista jotkut ovat Euroopassa ainutlaatuisia. Kuten kansallisten laboratorioiden, myös YTK:n on mukautettava lähestymistapansa vastaamaan uusia realiteetteja, ja komissio onkin sitoutunut tekemään tätä varten tarvittavat muutokset, joihin sisältyy toimintojen keskittäminen entisiä selkeämmin niille aloille, joissa YTk:lla on vahva erityisosaaminen. Vuodesta lähtien on yritetty mm. yhteisön politiikkoja koskevassa tutkimustyössä parantaa asiakkaan ja sopimuskumppanin välisiä suhteita, jotta rakennettaisiin yhteyksiä toisaalta YTK:n ja toisaalta akateemisten ja teollisten tutkimusyhteisöjen välille. Näitä ponnisteluja ovat vahvasti lisänneet neljännestä puiteohjelmasta tehty päätös ja YTK:n roolista 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyt neuvoston päätelmät. Itsenäisyyden lisääminen muodostamalla YTK:sla erillinen pääosasto on yksi tässä prosessissa toteutetuista tärkeimmistä hallinnollisista ja lainsäädännöllisistä toimista. l°X8 4. Paremmin tasapainossa olevat ohjelmat Arviointilautakunta saavuttamiseksi puiteohjelmassa. suosittelee käynnistämään monenlaisia toimenpiteitä oikean tasapainon • Perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä tulee olla oikea tasapaino, ja toisiaan lähentyvät tutkimusalat on myös pyrittävä sulauttamaan yhteen. Viideltä puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa määritellään sille rakenne, jossa yhdistyvät tarve säilyttää ja kehittää unionin ideoiden ja tieteellisen ja teknologisen tietämyksen syntyminen ja yhteisön teknologisen suorituskyvyn kehittäminen kriittisimmillä aloilla. Puiteohjelman tehtävänä tutkimustyön ei ole kaksinkertaistaa jo kansallisilla varoilla tehtävän todellisuudelle vieraan määrärahoja. Joka tapauksessa viidennessä puiteohjelmassa on tunnusteltava ja oteltava huomioon se, että modernissa tieteessä ja tcknolologiassa sekä innovoinnissa perustutkimus ja soveltava tutkimus liittyvät yhä läheisemmin toisiinsa. Tässä suhteessa tuleekin harkita puiteohjelmassa kahta eri näkökulmaa: • Avaintoimintakokonaisuuksia. joissa erityiset pullonkaulat saattavat vaatia keskitetympää perustutkimustyötä sekä sovellettua teknistä kehittämistä. • Yleisten tekniikoiden tutkimus- ja kehittämistoimintaa tiukkaa valintaperustetta käytettäisiin kaikkien Samaa tutkimustoimenpiteiden yksilöimiseksi. Lisäksi minkä tahansa perustutkimuksen osuus vaihtelisi sen mukaan, miten kauan sen alan tutkimustyötä on tehty ja sitä voitaisiin muunnella edistymisen tahdissa. Myös arviointilautakunta oli tästä samaa mieltä. Arviointilautakuntakin sovelluksia koskevien ohjelmien sulauttamista toisiinsa (aihealue II) ja maataloutta, biolääketieteen tutkimusta ja biotieteitä koskevissa ohjelmissa olevien bioteknisten osien yhteensulauttamista (aihealue I). tieto- ja viestintäteknologioita telemaattisia suositteli ja • Oikea tasapaino aihealuekohtaisten ja toimintoihin perustuvien ohjelmien välillä Yleisenä viidennen puiteohjelman taustalla olevana periaatteena on arviointilautakunnan suositusten mukaisesti, että tutkimushankkeita tulisi aina kuin mahdollista johtaa aihealuekohtaisissa ohjelmissa. Näin varmistetaan vahvat yhteydet aihealuekohtaisten ja ja sisällön rakenteen 56 kaikkia aihealueita koskevien ohjelmien välillä kuten sellaisissa tutkimustyön hyödyntämistä koskevissa tapauksissa, joissa aihealuekohtaisten ja kaikkia aihealueita koskevien toimenpiteiden liikkuvuutta koskevaan tehtävät on huomioitu. Arviointilautakunta uskoo, että koulutusta ja ohjelmaan on tarpeen tehdä muutoksia, joilla parannetaan näiden toimintojen julkista kuvaa ja vähennetään viivästymisiä. lisäämistä" koskevaan ohjelmaan sisällytetään useita koulutusta ja liikkuvuutta koskevasta TMR-ohjelmasta saatujen kokemuksien perusteella tehtyjä muutoksia. Sen lisäksi, että vähennetään apurahaehdotusten arviointiin ja valintaan käytettävää aikaa (tavoitteena 3 kuukautta), käynnistetään sellaisia uusia toimenpiteitä kuin apurahat teollisuudessa työskentelyä varten, joilla luodaan avoimempi ja ennakoitavampi ympäristö, jotta mukaan saataisiin kaikkein parhaita tutkijoita. "Inhimillisten voimavarojen • Oikea tasapaino EM:n tutkimustyön kansainväliselle ulottuvuudelle: joihin jäsenyyllä hakeneet vahiol voivat osallistua, parempi koordinointi kanssa ja eurooppalaisuuden lisäarvon lisääminen kmnppanuussuhleissa kehitysmaiden kanssa lisää aloitteita, ja Itä-Euroopan mailla4, oltava mahdollisuus \ Uidessa puiteohjelmassa pyritään syvempään tutkimusta koskevaan yhteistyöhön myös jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa. Viidennessä puiteohjelmassa olisi määrätyillä jäsenyyttä hakeneilla mailla, erityisesti Keski- täysimääräiseen osallistumiseen, mikäli nämä valitsevat tämän yhteistyömuodon. Tällöin olisi myös ETA-mailla mahdollisuus osallistua ohjelmaan olla hankekohtainen osallistuminen, periaatteessa ilman yhteisön rahoitusta, mikä olisi mahdollista sellaisille Keski- ja Itä-Euroopan maille, jotka eivät vielä ole täysin assosioituneet ohjelmaan, entisen Neuvostoliiton Euroopassa sijaitseville itsenäisille valtioille sekä Välimeren alueen kolmansille maille. ehdoilla. Yhtenä vaihtoehtona voisi samoilla ja ongelmien Kehitysmaiden osalta yhteistyöhankkeissa pyritään kehittämään edelleen näiden maiden tarpeet tyydyttäviä teknologisia mahdollisuuksia. On myös olemassa selkeä tarve parantaa yhteistyötä "nopeasti kehittyvän talouden maiden" kanssa, sillä näiden markkinat kasvaval hyvin nopeasti ja tarjoavat huomattavia mahdollisuuksia EU:lle. ratkaisemisessa avustavia tieteellistä tietämystä ja Päätelmät Komission tekemä analyysi puiteohjelman viisivuotisarvioinnin suorittaneen arviointilautakunnan kertomuksesta osoittaa, että lautakunnan esittämät yksityiskohtaiset suositukset tullaan laajalti ottamaan huomioon viidettä puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa. Tästä huolimatta, kuten arviointi lautakuntakin toteaa, mikäli todella halutaan toteuttaa heidän selvityksessään ehdotetut suuret muutokset, tekemissä puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa ei kyetä vaikuttamaan. lainsäädäntöä koskevia muutoksia, joihin komission tarvitaan l) Sveitsin ja Israelin lisäksi. 57 ISSN 1024-4492 KOM(97) 151 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 15 16 05 Luettelonumero : CB-C0-97-142-FI-C ISBN 92-78-18104-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ?%