title: Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
research and development
technological change

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 04. 1997 KOM(97) 142 slutlig 97/0119 (COD) 97/0120 (CNS) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM FEMTE RAMPROGRAMMET FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPENS VERKSAMHET INOM OMRÅDET FORSKNING, TEKNISK UTVECKLING OCH DEMONSTRATION (1998-2002) Förslag till RÅDETS BESLUT OM FEMTE RAMPROGRAMMET FÖR EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPENS (EURATOM) VERKSAMHET INOM FORSKNINGS^ OCH UTBILDNINGSOMRÅDET (1998-2002) (framlagda av Komissionen) Motivering Inledning För Europeiska unionen innebär Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling en ny möjlighet att anpassa forskningspolitiken på gemenskapsnivå till nutidens utmaningar och de europeiska medborgarnas förväntningar. Med endast tre år kvar till det nya årtusendet och mitt i det historiska arbetet med uppbyggnaden av Ekonomiska och monetära unionen och omstruktureringen av den institutionella organisationen, särskilt med tanke på anslutningen av nya medlemsstater, går Europeiska gemenskapen in i en viktig fas i sin utveckling. Femte ramprogrammet måste präglas av denna dynamik. Det bör på sitt eget sätt bidra till att det europeiska samhället går in i det nya årtusendet på bästa möjliga villkor. För att kunna uppfylla dessa krav far det inte enbart vara en fortsättning på sina fyra föregångare. Det är nödvändigt att markera en distinkt skillnad gentemot dessa, för att säkerställa att själva idén bakom ramprogrammet har en framtid. Världen förändras alltför snabbt för att man skall kunna hålla fast vid de etablerade strukturerna. För att uppfylla medborgarnas förväntningar måste Europeiska gemenskapen också i sin verksamhet ta hänsyn till ett stort antal viktiga utvecklingar: - Arbetsmarknadssituationen, som utgör en stor källa till oro för de europeiska medborgarna. - Samhällets ökande krav på livskvalitet och hälsa, särskilt beträffande kvaliteten på livsmedel och miljön och det ökande antal frågor som väcks beträffande de etiska och sociala konsekvenserna av den ökande kunskapen. - Globaliseringen av den ekonomiska verksamheten, handeln, marknaderna och kunskapen, den enorma hastighet med vilken den vetenskapliga och tekniska utvecklingen fortskrider och den ökande kostnaden för forskning. - Framväxandet, vid sidan av Europa, Förenta staterna och Japan, av nya ekonomiska och industriella makter i Asien och Latinamerika, som snart även kommer att utgöra vetenskapliga och teknologiska maktfaktorer. Den miljö i vilken Femte ramprogrammet måste definieras är därför samtidigt i grunden ny och under förändring. Det innebär att det är nödvändigt att anta ett nytt synsätt i samband med gemenskapsforskningen, som är tillräckligt öppet för att ta hänsyn till den oundvikliga osäkerheten om vilka prioriteringarna och behoven kommer att vara år 20001. En ny politik för gemenskapens forskning Sedan mer än 12 år för gemenskapen, med hjälp av fleråriga ramprogram, en självständig politik för forskning och teknisk utveckling. Trots de relativt blygsamma resurserna har denna politik på ett påtagligt sätt påverkat forskningen i medlemsstaterna. Den har på ett synnerligen framgångsrikt sätt lett till att det har utvecklats ett stort antal nätverk för transeuropeiskt samarbete. Ramprogrammet är ett användbart programinstrument som med tiden har förvandlats till en allmän ram för ett antal aktiviteter som visserligen är av hög kvalitet, men som behandlar alltför många och spridda ämnen. Eftersom stora påfrestningar har det blivit ett svårhanterligt genomförandeinstrument som inte alltid är anpassat till verkligheten och den snabba sociala, ekonomiska och vetenskapliga utvecklingen. beslutsmekanismerna och funktionen utsätts för Koncentration och flexibilitet är nyckelord för de förändringar som behövs för Femte ramprogrammet. För att bättre kunna genomföra den uppgift ramprogrammet har inom Europeiska gemenskapen behöver det anpassas på följande två sätt: - Dess besluts- och genomförandemekanismer måste förenklas. Detta innebär en övergång från antagande genom enhällighet, vilket gäller för närvarande, till antagande genom kvalificerad majoritet. En sådan ändring planeras för närvarande inom ramen för regeringskonferensen. - Den måste bli fast förankrad som hjälpmedel i en forskningspolitik för Europeiska gemenskapen som Liksom sin föregångare består Femte ramprogrammet i verkligheten av två separata juridiska instrument som omfattar forskningsaktiviteter på det icke nukleära respektive nukleära området och som följaktligen antas på grundval av EG-fördraget i det första fallet och på grundval av Euratom- fördraget i det andra. I denna motivering avses med uttrycket "Femte ramprogrammet" alltid samtidigt båda instrumenten. - baseras på de tre grundläggande principerna - vetenskaplig och teknisk kvalitet, - relevans för Europeiska gemenskapens huvudsakliga politik, - europeiskt mervärde, - definieras inte enbart utifrån vetenskapliga och tekniska faktorer utan även utifrån Europeiska unionens ekonomiska och sociala behov och dess globala konkurrenskraft, - i högre grad betonar spridningen och utnyttjandet av resultat, - är inriktad på ett begränsat antal mål. ramprogrammet särskilt viktiga Som betonades i den "Första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning" är många av de ämnen som föreslås som prioriterade i förstärkningen av den Femte ekonomiska och sociala sammanhållningen i unionen, särskilt utbildning och rörlighet för forskare, stimuleringen av innovation samt utveckling av informationssamhället, i synnerhet beträffande bildandet av nätverk av forskare på olika områden. för För att dämpa medborgarnas oro beträffande de eventuella konsekvenserna av framstegen inom kunskap och teknologi behövs å andra sidan noggrann eftertanke beträffande de etiska aspekterna av forskning och användandet av forskningsresultat. Forskningen inom ramprogrammet måste också uttryckligen stämma överens med de grundläggande etiska principerna. För att säkerställa att den föreslagna strategin blir tydlig har ett stegvis förfarande använts, med tre dokument som lagts fram i en serie: meddelandet "Utforma framtiden" av den 12 juli 1996, med en presentation av de huvudsakliga föreslagna riktlinjerna, ett första arbetsdokument av den 20 november 1996 med en precisering av strukturen samt ett andra arbetsdokument av den 12 februari 1997 med en precisering ay de vetenskapliga och tekniska målen för de planerade verksamhetsområdena. Vid utarbetandet av förslaget har resultaten av utvärderingen av de aktiviteter som genomförts under tidigare perioder noggrant beaktats, särskilt slutsatser och rekommendationer från den grupp, ledd av Etienne Davignon, som gjort femårsutvärderingen av ramprogrammet. Sex stora verksamhetsområden Den nya strategin för definition av innehållet i Femte ramprogrammet visar sig tydligast på följande två sätt: - För första gången har exakta mål, främst socioekonomiska, fastställts på ett mycket tydligt och explicit sätt för alla nivåer i verksamheten: för ramprogrammet som helhet, för de program som ingår i det samt för de aktiviteter som ingår i dessa program. - Parallellt har ett antal detaljerade och objektiva kriterier fastställts för att avgränsa innehållet i ramprogrammet, grupperade i tre "familjer": de sociala behoven, med huvudsaklig betoning på på sysselsättningen, ekonomiska utvecklingen, med det huvudsakliga målet att stärka Europeiska unionens konkurrenskraft och slutligen det "europeiska mervärdet". vetenskapliga, inverkan tekniska och den i Femte Dessa kriterier har använts ramprogrammet, och kommer fortsättningsvis att användas på de olika stadierna av genomförandet. för att avgränsa innehållet För att göra det lättare att koncentrera insatserna på ett begränsat antal mål har Femte ramprogrammet organiserats på grundval av sex huvudprogram, som återspeglar de fyra verksamhetsområden som anges i fördraget: Tre "tematiska" program som motsvarar det första verksamhetsområdet enligt fördraget och tre "övergripande" program som motsvarar de andra, tredje och fjärde verksamhetsområdena i fördraget. De allmänna ämnena för dessa verksamhetsområden och anledningen till att de valts ut för aktiviteter på Europanivå är följande: De "tematiska"programmen - "Forskning i bioresurser och ekosystem" inom kunskap och Framstegen organismerna gemenskapens politik, särskilt inom områdena hälsa, jordbruk, och miljö, samt och miljön är nödvändiga teknik vad gäller de industripolitiken. för genomförandet levande av fiske Inom detta område kommer ett stort antal nya marknader snart att framträda, med tillhörande tillväxt och sysselsättning. För att säkerställa att dessa marknader utnyttjas och att medborgarnas livskvalitet ökas i största möjliga utsträckning i samband med detta kan gemenskapen stödja sig på sin starka tradition inom molekylärbiologi forskning, agronomi och och biokemi, medicinsk och farmaceutisk miljöforsknings samt på sin betydande motsvarande områden. industriella potential inom - "Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle" informationssamhället till att Skapandet av stimulera tillväxten och framväxandet av nya former av sysselsättning inom och kommunikationsteknik och deras tillämpning leder till miljontals nya arbetstillfällen i Europa. kan väsentligt bidra gemenskapen: informations- utvecklingen av Inför hård internationell konkurrens och för att bevara den kulturella mångfald som berikar gemenskapen, måste man utveckla metoder som ger en egen och användarvänlig modell för informationssamhället. industriella och sociala Informationssamhället medför grundläggande förändringar: det öppnar ett stort antal möjligheter till nya aktiviteter för medborgare och företag transport, utbildning, hälsa och kultur. De metoder som hör samman med informationssamhället berör alla former av industriell verksamhet och alla samhällsområden. Deras ekonomiska och sociala inverkan når långt utanför de industrier som direkt producerar utrustning och tjänster för information och kommunikation. i fråga om handel, arbete, - "Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" för industrin och en ekologiskt Ökad konkurrenskraft utvecklingsmodell är två mål för gemenskapen kompletterar varandra. Endast "rena" och "intelligenta" och sysselsättnings s kapande på framtidens marknad. hållbar som hör ihop och produkter och konkurrenskraftiga förfaranden kommer vara att spridningen utvecklingen, Skapandet, av de kunskaper som krävs för att uppnå dessa mål utgör en grundläggande industripolitik, men också av gemenskapens del av gemenskapens verksamhet på många andra områden, särskilt beträffande transport och energi i dess olika former. tillämpningen och På dessa områden, liksomför tillverkningsindustrin, handlar det om att utveckla och sprida system, produkter och processer med högt mervärde som samtidigt är konkurrenskraftiga, ekonomiska, effektiva och miljösäkra. Detta mål, en konkurrenskraftig och ekologiskt hållbar utveckling, bör utvidgas till att omfatta även havs- och stadsområdena, eftersom dessa utgör ramen för en stor del av den europeiska befolkningens verksamhet och liv. De "övergripande"programmen - "Befästa den europeiska forskningens internationella roll" / en värld som präglas av allt starkare globalisering, både vad gäller ekonomi och problem, utgör vetenskapligt och tekniskt samarbete en viktig dimension av gemenskapens forskningspolitik. Samarbetet kan på ett avgörande sätt bidra till genomförandet av gemenskapens utrikespolitik, främst beträffande kontakterna med de länder i Central- och Östeuropa som kandiderar för anslutning till unionen. Det kan bidra till att stärka gemenskapens ställning på det internationella planet. Vetenskapligt och gemenskapen marknader. tekniskt samarbete kan dessutom och industriellt samarbete leda erövrar till att nya inleder laboratorier och Sådant samarbete gör det lättare för europeiska företag att få tillgång till den vetenskapliga kunskap som finns utanför Europeiska gemenskapen, vilket främjar gemenskapens intressen. - "Förnyelse samt integration av små och medelstora företag" Nyskapande är av avgörande betydelse för företagens skall kunna bidra maximalt För att forskningen sysselsättning mätbara och socialt önskvärda stimulerar grundande av innovativa företag. konkurrenskraft. tillväxt och i Europa, och för att den skall få konkreta, ekonomiskt som och resultat, krävs mekanismer till nyskapande, utnyttjande av forskningsresultat till och De små och medelstora företagen, som spelar en viktig roll i fråga om nyskapande, tredjedelar av Europeiska gemenskapens arbetstillfällen, bör få tillgång till den avancerade teknik de behöver och till de möjligheter som gemenskapens samarbetsprojekt erbjuder. som står två för - "Stärka den mänskliga potentialen" Liksom inom så många andra områden utgörs Europas främsta och teknik av dess mänskliga viktigaste inom forskning och tillgång resurser, dvs. av de europeiska teknikernas kunnande. forskarnas, ingenjörernas och Med hänsyn till de trängande behov som förutses bör denna potential bevaras, utökas och utnyttjas optimalt. Samtidigt bör gemenskapen också bidra till att främja Europas ledande position inom forskning och teknik. I syfte att bättre kunna identifiera det europeiska samhällets nuvarande och framtida ekonomiska och sociala behov och tendenser, bör unionen också mobilisera den starka och ekonomisk forskning som finns i Europa runt ett begränsat antal viktiga ämnen. tradition av samhällsvetenskaplig Programmens organisation: större koncentration och effektivitet De "tematiska" och "övergripande" programmen är på samma gång komplementära och sammanhängande. För bästa effektivitet och i enlighet med utvärderingsgruppen för ramprogrammet föreslås att största möjliga hänsyn skall tas till målen för steg II, III och IV i de "tematiska" programmen. En av det övergripande programmets huvudsakliga uppgifter är att säkerställa att alla de aktiviteter som är förknippade med dessa mål "övergripande" samordnas på programmen har sina egna mål kommer de på så sätt att bidra till att de "tematiska" programmen genomförs på ett harmoniserat sätt. ramprogramnivå. Samtidigt som de Dessa program kommer att organiseras så att det går att förena viljan att koncentrera insatserna på ett begränsat antal mål med nödvändigheten av att upprätthålla och stärka den vetenskapliga och tekniska basen inom unionen. Av denna anledning kommer dessa tre program att omfatta - en serie "nyckelåtgärder", - aktiviteter för utveckling av generiska tekniker och grundforskning, - aktiviteter för stöd till forskningens infrastruktur. Innehållet i de "tematiska" programmen Nyckelåtgärder Nyckelåtgärderna är en viktig nyhet i Femte ramprogrammet. Sexton sådana åtgärder har planerats, ett antal som inte bör överskridas, med tanke ramprogrammet. Dessa på viljan till koncentration inom Femte nyckelåtgärder är knutna till ekonomiska och sociala mål som i dag kan ses som prioriterade med tanke på gemenskapens framtid som den 1er sig i nuläget. Nyckelåtgärderna - kommer att avgränsas utifrån de problem som skall lösas samt klart formulerade ekonomiska och sociala mål, - kommer genom ett systematiskt och globalt tillvägagångssätt att mobilisera ett brett urval vetenskapsgrenar, teknik och sakkunskap samt relevant kompetens från olika håll, - kommer att omfatta alla de aktiviteter som behövs för att nå de uppsatta målen, från grundforskning till demonstration via utveckling, - kommer att vara fast förankrade i ett europeiskt perspektiv, eftersom ett av de främsta målen är att inom respektive ämne hjälpa till att sammanföra de offentliga och privata insatser som görs i Europa, - kommer att utarbetas och genomföras i nära samarbete med forskarsamhället och företagen, mer allmänt med alla som är engagerade i och använder forskning, genom olika former av kopplingar. Nyckelåtgärderna är utformade för att kombinera noggrannhet och precision i avgränsningen av de vetenskapliga och tekniska målen med flexibilitet i ("bottom-up"-metoden). fråga om villkor och genomförandemedel Sammantaget tillåter detta flexibilitet i utformningen av partnerskap samt i samband med finansieringen och genomförandet av arbetet. Aktiviteter för forskning runt och utveckling av generiska tekniker Dessa aktiviteter utgör den "klassiska" beståndsdelen i de tidigare ramprogrammen, men kommer att genomföras på ett begränsat antal områden som väljs utifrån tre kriteriekategorier och kommer att komplettera nyckelåtgärderna. Målet för dem är att bidra till att i Europa upprätthålla och utveckla flödet av idéer, kunskap och teknisk kapacitet inom ett begränsat antal prioriterade forskningsområden och generiska tekniker som har många och varierade eventuella tillämpningar men som inte omfattas av nyckelåtgärderna. Stöd till forskningsinfrastrukturer Det dubbla målet är att hjälpa till att optimera utnyttjandet av den forskningsinfrastruktur förbättra sammanhållningen i den europeiska forskningsstrukturen genom att främja tillgången till stora anläggningar och forskningscentra, stödja lämpliga i Europa och finns som att projekt, nätverk telematiknätverket för forskning. skapa ett av infrastrukturer samt utveckla Innehållet i de "övergripande"programmen De "övergripande" programmen befinner sig i skärningspunkten mellan Europeiska gemenskapens forskningspolitik och dess utrikespolitik, innovationspolitik samt dess politik i utbildningsfrågor, för främjande av den individuella rörligheten samt dess social- och sysselsättningspolitik. De innehåller följande: - Samordning, stöd och överordnade ramar för aktiviteter som genomförs i anknytning till deras respektive mål inom ramen för de "tematiska" programmen. - Särskilda aktiviteter med koppling för Europeiska gemenskapens politik på deras respektive områden, vilka inte kan genomföras inom de "tematiska" programmen. till målen De två aktivitetskategorierna kommer att genomföras i nära samordning både i de "tematiska" programmen. inbördes och med motsvarande aktiviteter Ett anpassat och anpassningsbart genomforande: ökad flexibilitet och enkelhet För att uppnå de mål som satts för Femte ramprogrammet kommer det att bli nödvändigt att utöver nytt innehåll också i stor utsträckning förnya genomförandet, på följande tre sätt: - En grundläggande förbättring av samordning och flexibilitet på alla nivåer. - Ett klokt utnyttjande av hela skalan tillgängliga genomförandeinstrument. - En förbättring och anpassning av förvaltningsmetoderna. Samordning och flexibilitet En viktig aspekt av Femte ramprogrammet jämfört med dess föregångare är att samordningen av aktiviteter för spridning av information och resultat mellan programmen skall förbättras, och att gemenskapen skall kunna reagera snabbare och flexiblare på förändringar inom detta område. Samordning Samordningen mellan de olika programmen kommer att säkerställas inom ramen för nyckelåtgärderna, samt genom den samordning som genomfors inom de övergripande programmen. Parallellt kommer samordningen mellan forskningsprogrammen och gemenskapens övriga verksamhet att stärkas. Vad beträffar internationellt samarbete kommer detta att åstadkommas genom främjande av förbindelser med program för tekniskt och ekonomiskt stöd, som Phare, Tacis och MEDA, genom närmare kopplingar mellan forskningsprogrammen och de program som genomförs inom besläktade områden, som utbildning, samt de aktiviteter som genomförs inom ramen för strukturfonderna och annan gemenskapspolitik. Bättre samordning mellan aktiviteter på europeisk och nationell nivå kommer att säkerställas genom nyckelåtgärderna, genom stöd till i form av forskningsinfrastrukturer gemensamt arbete) med andra europeiska system och organisationer för samarbete inom forskning och teknik, som Eureka, COST, ESA, EMBL och CERN. samt genom samarbete (särskilt Flexibilitet Flexibiliteten och reaktionsförmågan i gemenskapens verksamhet kommer att säkerställas genom regelbunden anpassning, så ofta det behövs, av arbetsprogrammen samt genom upprättandet av en "fri zon" av begränsat omfång inom varje program. Målet är att så snabbt som möjligt kunna anpassa sig till behov som uppstår inom de områden som ingår i Femte ramprogrammet men som inte uttryckligen förutsetts eller beskrivits i detalj. Den lösning som antagits är att inte tilldela alla resurser som anslagits för delprogrammen från början, utan låta tillräckliga medel finnas tillgängliga tills tre femtedelar av programtiden löpt ut, så att resurser snabbt kan samlas för ett visst ämne och sättas in på lämpligaste sätt. (På motsvarande sätt måste det finnas möjlighet att avsluta aktiviteter som ger för dåligt resultat). Genomforandemekanismer Femte ramprogrammet kommer att genomföras med hjälp av flera olika typer av instrument. 10 Åtgärder med kostnadsdelning En stor del av ramprogrammet kommer att genomtöras genom olika former av "indirekta åtgärder": åtgärder "med kostnadsdelning", samordnade åtgärder, stöd till samarbetsnätverk samt demonstrationsprojekt. Demonstration bör utgöra en viktig del av genomförandet av nyckelåtgärderna. Kommissionens bidrag kommer att anpassas efter aktiviteternas art, och efter hur nära marknaden de är, i överensstämmelse med gällande internationella regler och med gemenskapens bestämmelser rörande statliga stöd till forskning och utveckling. För att säkerställa möjligheten till summering av resurserna kommer kommissionen vid förfarandet för urval av förslag att ta hänsyn till de investeringar och insatser partnerna har gjort beträffande sysselsättningen. forskning, Gemensamma forskningscentret (GFC) Ett andra instrument för genomförande av Femte ramprogrammet är Gemensamma forskningscentret. GFC har sin egen utvärderingskapacitet och är ett objektivt och oberoende vetenskapligt organ. som speglar dessa särdrag och målen Dess huvudsakliga bidrag till Femte ramprogrammet kommer att ligga inom för Europeiska områden gemenskapens huvudpolitik. Ett allmänt tema för dessa aktiviteter skall vara "Forskning i människans och medborgarens tjänst" (hälsa, säkerhet, miljö, konsumentskydd, bedrägeribekämpning). Gemensamma forskningscentret skall för övrigt även i framtiden genomföra sina konkurrensförknippade aktiviteter genom att i möjligaste mån rikta in i sin verksamhet på slutanvändarna för centrets forskningsresultat, synnerhet det europeiska näringslivet och genom att utveckla samarbetsnätverk med andra forskningsorgan i medlemsstaterna. Andra instrument: förbindelser med COST och Eureka Genom att kombinera medlen för Femte ramprogrammet och de två europeiska samarbetssystemen COST och Eureka kan man ge de projekt som inleds ökad omfattning och bättre effekt. Enkla och effektiva mekanismer för att ansluta gemenskapens projekt med COST-åtgärder och Eureka-projekt kommer därför att utvecklas. Ramprogrammet, COST och Eureka bör i grunden komplettera varandra. COST kan bidra med sin flexibilitet och sitt utforskande tillvägagångssätt. Eureka kan bidra med utvecklingsmöjligheter vad gäller utnyttjande av 11 från ramprogrammet resultat och tillgång till marknaden: man önskar därför säkerställa en till Eureka allt eftersom projekten överföring fortskrider, resultat uppstår, verksamheten blir mer marknadstillvänd och allt eftersom mer detaljerade mål kan definieras. Detta tillvägagångssätt skall i första hand tillämpas på de viktigaste projekt som utvecklats inom ramen för nyckelåtgärderna. Artiklarna 130k, 1301 och 130n Dessa artiklar kan utnyttjas utöver ramprogrammets övriga åtgärder, i synnerhet för att genomföra åtgärder som endast är av särskilt intresse för vissa medlemsstater. Beroende på medlemsstaternas vilja att engagera sig i denna typ av initiativ kan en eller flera åtgärder inledas med hjälp av dessa artiklar utifrån vissa aktiviteter som planeras i olika program. Förbättrade och anpassade förvaltningsmetoder Under de olika utvärderingarna var man eniga om att Femte ramprogrammet bör genomföras med förvaltningsmetoder som är moderna, anpassade, effektiva och tydliga. Betydande framsteg har gjorts på detta område under de senaste åren. Ytterligare förbättringar kommer att göras, till exempel genom en effektivisering av förfarandena och en förkortning av tidsfristerna. Målet är till att både minska programmen för i synnerhet små och medelstora företag. "överbelastningen" och tillgången förbättra Vad gäller tidsfristerna måste man uppnå en balans mellan viljan till en snabb behandling av förslagen och kravet på kvalitet och objektivitet i utvärderingen, samt på juridisk säkerhet. Åtgärder för en förbättrad förvaltning kommer att vidtas i synnerhet på följande två plan: - Genomförande av en ny förvaltningsmetod, som är fri från fackindelning och där man använder metoder av "kollegial" art. - Anpassning av förvaltningsstrukturen till Femte ramprogrammets krav. Om man verkligen vill vinna tid i behandlingen av akterna och mer allmänt öka effektiviteten i genomförandet av Femte ramprogrammet finns bara en lösning: kommissionen måste få de medel den behöver för att till fullo utöva sina befogenheter beträffande genomförandet av programmen. Detta anser utvärderingsgruppen för ramprogrammet. Den rekommenderar också en förenkling av det nuvarande förfarandet med antagande och 12 genomförande i två steg (ramprogrammet och delprogrammen), genom att ge själva ramprogrammet genomförandekaraktär. Mot bakgrund av bestämmelserna i fördraget, så som det nu ser ut, är det på beslutsnivån för delprogrammen som kommissionen avser att agera. Den föreslår i detta sammanhang att huvuddelen av makten för genomförandet av programmen överförs till kommissionen ensam, genom ett beslut att programkommittéerna endast får uttala sig om frågor av normativ och allmän karaktär (arbetsprogram, justering av den preliminära fördelningen av medlen) men inte om individuella frågor. Programkommittéerna, vars sammansättning och uppgifter kommer att anpassas till de sex stora programmens struktur och innehåll, kommer även fortsättningsvis att spela en mycket viktig roll beträffande övervakningen av genomförandet av programmen, som kontaktyta mellan gemenskapens politik och medlemsstaternas forskningspolitik samt i diskussionen om prioriteringarna inför framtiden och om vilken politik som skall föras på medellång och lång sikt på de berörda områdena. En svårighet vad gäller genomförandet av programmen har att göra med att forskningsstipendiater behandlas på olika sätt i medlemsstaterna, vilket betonades "Grundutbildning-vidareutbildning-forskning: hinder för rörlighet över gränserna". Inom ramen för programmet "stärka den mänskliga potentialen" förbereder kommissionen införandet av ett passande gemenskapssystem för att rätta till den situationen. i grönboken Lagstiftning Först när ramprogrammet kan antas med kvalificerad majoritet, i stället för enhälligt av medlemsstaterna, som nu, kommer det att bli ett instrument som är fullt anpassat till Europeiska unionens forskningsbehov. Denna ändring ses som nödvändig av ramprogrammets utvärderingsgrupp. Den kommer att behandlas under regeringskonferensen. Om regeringskonferensen fattar ett sådant beslut, har utvärderingsgruppen föreslagit att rådet kan föregripa medlemsstaternas ratificering av slutsatserna från regeringskonferensen och handla som om regeln om kvalificerad majoritet redan tillämpades. Mot bakgrund av det begränsade antalet planerade program kan det Femte ramprogrammet, så som det föreslagits, ändå beslutas och genomföras med nästan hälften så många beslut som det fjärde ramprogrammet, där det krävdes 25 beslut. 13 för EG. s två beslut Förutom respektive Euratom- ramprogrammet (som omfattar aktiviteter på området säkerhet för nukleär fission och kontrollerad termonukleär fusion) måste 11 separata beslut fattas, enligt följande: ramprogram - Sex beslut för de sex "tematiska" och övergripande programmen. - Ett beslut för aktiviteterna i delprogrammet "Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" beträffande nukleär energi. - Två beslut för Gemensamma forskningscentrets aktiviteter på EG:s respektive Euratoms områden. - Två beslut för regler för deltagande i EG:s respektive Euratoms områden. Finansiella aspekter och budgetaspekter i Edinburgh Sedan Europeiska rådets möte i december 1992 utgör forskningen den viktigaste posten och en huvudprioritering under rubrik III i gemenskapens budget. Denna prioriterade karaktär för forskningen har kommissionen bekräftat under utarbetandet av budgeten för 1997 och i i år om de samband med kommissionens debatt under budgetmässiga och politiska prioriteringarna för 1998. januari finansiella I det första arbetsdokumentet om Femte ramprogrammet av den 20 november 1996 betonade kommissionen denna prioritering och drog vissa för Femte slutsatser av detta beträffande den största ramprogrammet: "Forskningsutgifterna utgör den utan jämförelse andelen [av rubrik III (intern politik) i den preliminära budgeten], eftersom de motsvarar 60 % av de tillgängliga medlen under denna rubrik, i (mellan hälften och två överensstämmelse med andan i Edinburgavtalen tredjedelar av rubrik III i budgetplanen). Detta skulle även kunna tillämpas ifråga om Femte ramprogrammet. Vid beräkningen av en lämplig nivå för gemenskapens forskningsutgifter kommer hänsyn att tas till den beräknade ökningen av BNI. " ramen Största delen av Femte (1998-2002) kommer att ramprogrammet genomföras inom den finansiella ram som följer på den nuvarande (1993- 1999), som kommissionen kommer att lägga förslag om under juli månad, direkt efter regeringskonferensens slut. Därför kan kommissionens ännu inte lägga fram ett formellt förslag om de finansiella ramarna för Femte ramprogrammet. För att kunna börja genomföra Femte ramprogrammet redan i början 1999 (fjärde ramprogrammet avslutas i slutet av 1998), i enlighet n av med 14 planerna och i överensstämmelse med SEM 2000, måste man följa ett mycket strikt tidsschema. Femte ramprogrammet bör därför antas av rådet och Europaparlamentet genom medbeslutandeförfarande under första halvåret 1998, och delprogrammen bör antas av rådet (efter enkelt yttrande från Europaparlamentet) under sommaren 1998. Detta skulle innebära att man under hösten 1998 kunde inrätta programkommittéerna, utarbeta arbetsprogrammen och utlysa de första ansökningsomgångarna. Med hänsyn till dessa krav måste kommissionen redan nu lägga fram ett formellt förslag, vilket den redan har åtagit sig att göra. Kommissionen kommer att komplettera detta förslag med anslagsramar när den antar sitt förslag till framtida finansiell ram omedelbart efter regeringskonferensens slut i juli 1997. Kommissionen anser ändå att den procentandel av unionens BNI som fjärde ramprogrammet genomsnittligt uppgick till mellan 1995 och 1998 måste för Femte for ramprogrammet, uttryckt i procent av förväntad genomsnittlig BNI mellan 1999 och 2002. anslagsramarna ett minimum vara De årliga anslagen beviljas av budgetmyndigheten inom gränsen för budgetplanen och inom ramen för den maximala sammanlagda summa som anges för ramprogrammet i fördraget. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att respektive andel för varje aktivitet som föreslås i Femte ramprogrammet för forskning och utveckling måste fördelas i enlighet med de procentsiffror som anges i tabellen nedan. Vissa punkter bör betonas: - Den preliminära fördelningen mellan de tre tematiska programmen i det första verksamhetsområdet i Europeiska gemenskapens ramprogram är i tre lika stora delar. - Den procentandel som anslås för det fjärde verksamhetsområdet i Europeiska gemenskapens ramprogram (stimulering av utbildning och fri rörlighet för forskare) på grundval av programmet "Stärka den mänskliga potentialen" innebär en väsentlig ökning. - Den procentandel som reserveras för ramprogrammet för Euratom innebär en minskning jämfört med tidigare ramprogram. 15 Dessutom får de belopp som anslås för direkta åtgärder (GFC) eller för åtgärder som liknar direkta åtgärder (nukleär fusion^) inte understiga ett minsta belopp som inte får komprimeras i absolut värde, oavsett vilken procentandel som reserverats för dem. 2 Trots att programmet fusion formellt hör till de indirekta åtgärderna är det i verkligheten ett integrerat program som sammanför alla gemenskapsaktiviteter och nationella aktiviteter på detta område. 16 Fördelning i procent av det totala anslaget för Femte ramprogrammet för forskning och utveckling: Ram program 84 | Första verksamhetsområdet (tematiska program för FoTU), inbegripet: ! 28 - Forskning i bioresurser och ekosystem ! 28 - Informationssamhället ! 28 - Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt Andra verksamhetsområdet (Internationellt samarbete) Tredje verksamhetsområdet (Spridning och utnyttjande av resultat) Fjärde verksamhetsområdet (Utbildning och rörlighet för forskare) Delsumma EG Indirekta åtgärder 86 3,5 Direkta åtgärder (GFC) Delsumma Indirekta åtgärder (Fusion -f Fission) Direkta åtgärder (GFC) Delsumma 5 91 7 2 T9 100 Ram program Euratom SUMMA 2,5 10 100 17 Slutsatser Vid utarbetandet av Femte ramprogrammet har kommissionen lätt bidrag från många håll, främst Europaparlamentets initiativrapport, de officiella bidragen från medlemsstaterna samt yttrandena från ESTA, 1RDEC och CREST. I enlighet med utvärderingsgruppernas rekommendationer föreslås en ny typ av ramprogram, som baseras på en serie val och prioriteringar som går längre än att bara samordna de olika parternas önskemål och som utformas på grundval av Europeiska unionens intressen och mål. De diskussioner som har väckts genom de tre första dokument kommissionen har lagt fram, särskilt vid en stor konferens den 28 februari och 1 mars 1997, har redan nu visat att det finns ett genuint samförstånd beträffande flera aspekter av det föreslagna tillvägagångssättet. De diskussioner som snart kommer att uppstå runt detta formella förslag bör snabbt bekräfta medlemsstaternas och Europaparlamentets gemensamma vilja att omsätta detta tillvägagångssätt i praktiken, så att Europeiska unionen kan bidra till att "utforma framtiden", till nytta för de europeiska medborgarna. 18 FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCII RÅDETS BESLUT OM FEMTE RAMPROGRAMMET FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPENS VERKSAMHET INOM OMRÅDET FORSKNING, TEKNISK UTVECKLING OCH DEMONSTRATION (1998-2002) 97/0119 (COD) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i. l i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget4, och med beaktande av följande: Ett flerårigt ramprogram som omfattar gemenskapens alla aktiviteter, demonstration, inom området forskning och teknisk utveckling bör antas. inbegripet I enlighet med artikel 4. 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det Fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998)5, ändrat genom beslut nr 616/96/EG6, skall kommissionen, innan den lägger fram sitt förslag till Femte ramprogrammet, låta genomföra en extern utvärdering av förvaltning och genomförande av gemenskapens verksamhet under de fem åren före denna utvärdering. Denna utvärdering, de slutsatser den innehåller samt kommissionens ställningstaganden har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. i 2 3 4 5 EGT nr L 126, 18. 5. 1994, s. 1 6 EGT nr L 86, 4. 4. 1996, s. 69 19 Den 10 juli 19967 antog kommissionen ett meddelande om de första riktlinjerna för Femte ramprogrammet, och underströk nödvändigheten av att detta program i första hand motsvarar de ekonomiska och sociala behoven. Detta meddelande följdes av ett första arbetsdokument och genomförandeinstrumenten behandlades i detalj, och av ett andra arbetsdokument den 12 februari 19979 som omfattade ett detaljerat förslag till Femte ramprogrammet. programmålen november innehåll 19968, vilket den till 20 i Målen för gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling speglar de aktuella tankegångarna runt de utmaningar gemenskapen står inför och de möjligheter den avser att utnyttja, detta gäller företrädesvis samhällsproblemen, industrins konkurrenskraft, skapandet av arbetstillfällen, livskvaliteten, globaliseringen av kunskap, stöd till utveckling och genomförande av gemenskapens politik i enlighet med artikel 130f. l i fördraget och gemenskapens plats i världen som kunskapscentrum för vetenskap och teknik. Femte ramprogrammet bör fortsättningsvis, i enlighet med första verksamhetsområdet i artikel 130g i fördraget, fokuseras på ett begränsat antal ämnen som omfattar aktiviteter för generisk forskning och utveckling av generiska tekniker, åtgärder för att sammanföra denna typ av aktiviteter i en enhetlig ram som strategiskt sett är anpassad till ett visst mål (hädanefter kallade "nyckelåtgärder"), samt på främjande av forskningsinfrastruktur. Dessutom bör Femte fjärde verksamhetsområdena i artikel 130g i fördraget omfatta både ämnen som är specifika för dem och ämnen av övergripande natur som stöd för och i samverkan med de aktiviteter av samma typ som genomförs inom ramen för det första verksamhetsområdet. ramprogrammet beträffande tredje och andra, Detta förutsätter att den starka ställning som gemenskapen har inom forskning och teknik bibehålls och förstärks varvid hänsyn bör tas till de ansträngningar som görs av gemenskapens stora internationella medspelare. Denna ställning har att göra både med den fysiska och immateriella infrastrukturen och med de mänskliga resurserna. I detta sammanhang bör man särskilt rikta in sig på små och medelstora företag, som skapar en stor mängd arbetstillfällen, på spridning och överföring av resultaten, på innovation samt på utbildning och fri rörlighet för forskare. Utarbetandet och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet måste ta hänsyn till målet att stärka dess ekonomiska och sociala sammanhållning. I enlighet med denna princip måste ramprogrammet bidra till en harmonisk utveckling av gemenskapen samtidigt som den vetenskapliga kvaliteten behålls som nödvändigt kriterium. Det är också viktigt att stärka samverkan mellan aktiviteterna för forskning och teknisk utveckling och de aktiviteter gemenskapen genomför med hjälp av strukturfonderna. I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, enligt artikel 3b i fördraget kan målen för gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling, som 7 KOM(96)332 slutlig. 8 KOM(96) 595 slutlig. 9 KOM(97) 47 slutlig. 20 inte i Femte ramprogrammet, omsatts tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, eftersom de kräver en kritisk massa i mänskliga och finansiella termer och en kombination av sakkunskap som går utöver vad en ensam medlemsstat kan klara. Dessa mål kan därför bättre nås på gemenskapsnivå, med hänsyn till spin-off-effekter. Detta beslut är begränsat till det minimum som krävs för att uppnå dessa mål och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta syfte. i Gemenskapens finansiella deltagande i ramprogrammets aktiviteter kan anpassas på delprogramnivå, allt efter aktiviteternas art och deras närhet till marknaden, i särskilda fall som motiveras på vederbörligt sätt och i överensstämmelse med internationella regler och bestämmelserna i gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling10, särskilt 5. 12 och 5. 13 i dessa. De kriterier som fastställts för att välja ut Femte ramprogrammets verksamhetsområden och deras vetenskapliga och tekniska mål omfattar de principer som beskrivs ovan. Dessa kriterier bör även tillämpas vid genomförandet av Femte ramprogrammet, i syfte att säkerställa sammanhållning. Vid genomförandet av Femte ramprogrammet måste man åstadkomma en rättvis balans inom ämnena och, särskilt, mellan aktiviteterna för generisk forskning och utveckling av i Femte tekniker och nyckelåtgärderna, mellan de olika ämnena generiska ramprogrammet samt mellan Femte ramprogrammet och alla andra instrument som har direkt eller indirekt anknytning till detta. Gemensamma forskningscentret bidrar till genomförandet av ramprogrammet, särskilt inom de vetenskapliga och tekniska områden där det har lämplig kompetens för att erbjuda opartisk och oberoende experthjälp till fördel för gemenskapens politik. Gemensamma forskningscentret kommer dessutom att delta i de konsortier som upprättas för att genomföra de forskningsaktiviteter som planeras genom indirekta åtgärder. Det är nödvändigt att ta hänsyn till de etiska aspekterna av de framsteg som sker inom genomföra kunskap forskningsaktiviteterna i överensstämmelse med grundläggande etiska principer och med skyddet av privatlivet. tillämpningen av dessa, teknik samt och och att Förutom den årsrapport som i enlighet med artikel 130p i fördraget skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet, i enlighet med de rekommendationer som skall genomföras beträffande öppenhet samt beträffande en rationell och effektiv förvaltning, är det lämpligt att dessutom anta bestämmelser om systematisk övervakning av hur långt Femte ramprogrammet har nått samt om utvärdering av det. För att säkerställa överensstämmelse mellan de forskningsåtgärder som vidtas med stöd av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och dem som vidtas med stöd av Euratom-fördraget bör beslutet om ramprogrammet beträffande nukleär forsknings- och utbildningsverksamhet antas samtidigt med detta ramprogram och för samma period. Vetenskapliga och tekniska kommittén (Crest) har hörts. 10 EGT nr C 45, 17. 2. 1996, s. 5. 21 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. 2. Ett flerårigt ramprogram för all gemenskapsverksamhet, inbegripet demonstration inom området forskning och teknisk utveckling, hädanefter kallat "Femte ramprogrammet" antas för perioden 1998-2002. Femte ramprogrammet skall, i enlighet med artikel 130g i fördraget, omfatta fyra verksamhetsområden. Det första verksamhetsområdet skall omfatta följande tre ämnen: a) Forskning i bioresurser och ekosystem. b) Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle. c) Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt. De andra, tredje och fjärde verksamhetsområdena skall vär för sig omfatta följande ämnen: a) Befästa gemenskapsforskningens internationella roll. b) Förnyelse samt integration av små och medelstora företag. c) Stärka den mänskliga potentialen. Dessa sista tre ämnen kommer också att beaktas i det första verksamhetsområdet. 3. De urvalskriterier som har tillämpats för de verksamhetsområden som nämns i punkt 2, och för de mål som gäller för dessa, fastställs i bilaga I. De skall även beaktas vid genomförandet av Femte ramprogrammet. 4. Huvuddragen för verksamhetsområdena, deras vetenskapliga och tekniska mål samt relevanta prioriteringar fastställs i bilaga II. Artikel 2 1. Kostnadstaket för gemenskapens samlade finansiella deltagande i Femte ramprogrammet skall vara [. ] miljoner ecu. 2. I bilaga III anges respektive andelar för vart och ett av verksamhetsområdena enligt artikel 1 och fördelningen mellan ämnena i det första verksamhetsområdet som fastställt i artikel 1. 2. 22 Artikel 3 1. Femte ramprogrammet skall genomföras genom sju delprogram, varav tre motsvarar de tre ämnena i det första verksamhetsområdet, tre är kopplade till andra, tredje respektive fjärde verksamhetsområdena samt ett är ett delprogram för Gemensamma forskningcentret. För varje delprogram skall genomförandebestämmelser varaktighet och kostnadsberäkning fastställas. samt uppgift om 2. Vid genomförandet av Femte ramprogrammet kan det visa sig nödvändigt att inleda tilläggsprogram enligt artikel 130k, att gemenskapen deltar i program för forskning, flera medlemsstater enligt artikel 1301 eller att upprätta gemenskapsföretag eller andra strukturer enligt artikel 130n. Ramprogrammet kan även leda till samarbetsavtal med tredje länder eller internationella organisationer enligt artikel 130m. teknisk utveckling och demonstration som genomförs av Artikel 4 De närmare bestämmelserna om gemenskapens finansiella deltagande i Femte ramprogrammet skall fastställas i överensstämmelse med de särskilda bestämmelser som gäller för anslag för forskning och teknisk utveckling i finansförordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kompletterade med bilaga IV till detta beslut. Artikel 5 1. Kommissionen skall varje år med hjälp av oberoende, kvalificerade experter utvärdera utvecklingen av Femte ramprogrammet och dess delprogram med avseende på de kriterier som anges i bilaga I. Kommissionen skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är lämpliga med hänsyn till inträffade förändringar. Om så visar sig nödvändigt skall kommissionen lämna förslag till ändringar eller kompletteringar av ramprogrammet eller delprogrammen. 2. Innan kommissionen lägger fram sitt förslag angående Sjätte ramprogrammet skall kommissionen låta oberoende, kvalificerade experter leda en extern utvärdering av de verksamhetsområden som genomförts i gemenskapen under de fem åren före denna utvärdering, i synnerhet utgående från de kriterier som fastställs i bilaga I. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering tillsammans med egna kommentarer rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. till Europaparlamentet, 3. Urvalet av de oberoende experter som avses i punkterna 1 och 2 görs av kommissionen, varvid väl avvägd hänsyn skall tas till de olika forskningsaktörerna. 23 All forskning som genomförs överensstämmelse med de grundläggande etiska principerna. inom Femte ramprogrammet måste genomföras i Artikel 6 Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar Ordförande På rådets vägnar Ordförande 24 BILAGA I URVALSKRITERIER FÖR ÄMNEN OCH MÅL FÖR GEMENSKAPENS VERKSAMHETSOMRÅDEN teknisk Genomförandet av Europeiska gemenskapens politik för forskning och utveckling grundar sig på principerna om vetenskapliga och tekniska förtjänster, och anpassning av forskningsaktiviteterna i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. till de mål som fastställs i syfte att säkerställa att Europeiska På grundval av en kostnads-/nyttoanalys, gemenskapens offentliga medel används optimalt, skall urvalet av Femte ramprogrammets verksamhetsområden, och de mål som gäller för dessa, företas med utgångspunkt från gemensamma kriterier som kan delas in i tre olika kategorier: - Kriterier som berör samhällsbehoven: - Förbättring av arbetsmarknadssituationen. - Förbättrad livskvalitet och folkhälsa. - Miljöskydd. Dessa kriterier skall bidra till uppnåendet av gemenskapens huvudsakliga samhälleliga mål, som fastställts utifrån befolkningens förväntningar och behov. - Kriterier som berör den ekonomiska utvecklingen och vetenskaplig och teknisk verksamhet: - Sektorer med tillväxt och som präglas av varaktig utvidgning. - Sektorer inom vilka gemenskapens företag kan och bör förstärka sin konkurrenskraft. - Sektorer inom vilka möjligheter för viktiga tekniska framsteg avspeglar sig. - Kriterier som tillför ett "mervärde" för gemenskapen och som berör suhsidiaritetsprincipen: - Behovet av att uppnå en "kritisk massa " av mänskliga och finansiella resurser och samordning av kompletterande kompetenser som finns utspridda i flera olika medlemsstater. - Viktiga bidrag till genomförandet av gemenskapens politik. - Behandling av problem på gemenskapsnivå, eller frågor som berör standardisering eller utvecklingen av det europeiska samarbetsområdet. - Dessa kriterier skall säkerställa att endast sådana mål som inte kan uppnås enbart genom privata forskningsinsatser, och som effektivast kan uppnås på gemenskapsnivå genom gemenskapsövergripande forskningsaktiviteter fastställs. 25 Dessa kriterier, som vid behov skall kompletteras, fastställs för genomförandet av Femte ramprogrammet och för fastställandet av delprogrammen, samt för urvalet av aktiviteter för forskning och teknisk utveckling, inbegripet aktiviteter för demonstration. 26 BILAGA II ALLMÄNNA PRINCIPER FÖR GEMENSKAPENS VERKSAMHETSOMRÅDEN VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL I FEMTE RAMPROGRAMMETS ÄMNEN OCH ORGANISATION I enlighet med artikel 130g i EG-fördraget innehåller Femte ramprogrammet fyra verksamhetsområden, enligt följande: - Det första verksamhetsområdet omfattar programmen för forskning, teknisk utveckling och demonstration. - Det andra verksamhetsområdet syftar till att främja samarbetet beträffande forskning, teknisk utveckling och demonstration med tredje land och internationella organisationer. - Det tredje verksamhetsområdet rör spridning och validering av resultaten av aktiviteter för forskning, teknisk utveckling och demonstration. - Det fjärde verksamhetsområdet är avsett att stimulera utbildning och fri rörlighet för forskare. L DET FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDETS INNEHALL OCH ORGANISATION Programmen för forskning, teknisk utveckling och demonstration omfattar "nyckelåtgärder", stöd till forskningsinfrastrukturer. - - aktiviteter för forskning runt och utveckling av generiska tekniker, - Dessutom genomförs i dessa program, för sammanhållning och samordning med de andra, tredje och fjärde verksamhetsområdena, åtgärder som på sina respektive områden bidrar till målet för dessa verksamhetsområden. a) "Nyckelåtgärder" Målet med nyckelåtgärderna är att genom ett globalt tillvägagångssätt mobilisera resurser från olika vetenskapsgrenar, teknikområden och sakkunskap samt relevant kompetens från olika håll. Åtgärderna har sin grund i Europas behov och kommer att samla ett maximalt antal offentliga och privata insatser runt sina ämnen. Nyckelåtgärderna har valts strategiskt utifrån de problem som skall lösas och tydligt formulerade ekonomiska och sociala mål. De forskningsaktiviteter som genomförs i detta sammanhang kommer att täcka hela spektrumet av aktiviteter som är nödvändiga för att målen skall uppnås, från grundforskning, via utveckling till demonstration. b) Aktiviteter för forskning runt och utveckling av generiska tekniker Dessa aktiviteter, som skall genomföras runt ett begränsat antal ämnen som väljs ut med hjälp av urvalskriterierna i bilaga I, utgör komplement till nyckelåtgärderna. Deras viktigaste mål kommer att vara att bidra till att på gemenskapsnivå upprätthålla och utveckla flödet av idéer, kunskap och teknisk kapacitet på områdena forskning och generiska tekniker, som kan leda vidare till många varierande tillämpningar som inte täcks av nyckelåtgärderna. c) Stöd till forskningsinfrastrukturer Målet är att främja en optimal användning av Europeiska gemenskapens forskningsinfrastruktur och förbättra sammanhållningen i det europeiska forskningsnätverket. 2. DE ANDRA. TREDJE OCH FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDENAS INNEHALL OCH ORGANISATION De "övergripande" ämnena befinner sig forskningspolitik och dess utrikespolitik, beträffande främjandet av den individuella rörligheten samt dess socialpolitik och sysselsättningspolitik. i skärningspunkten mellan Europeiska gemenskapens i utbildningsfrågor och innovationspolitik, dess politik 27 Varje program kommer att innehålla följande: - Särskilda aktiviteter med koppling till de allmänna målen för Europeiska gemenskapens politik beträffande yttre relationer, innovation och mänskliga resurser, vilka inte kan genomföras inom ämnena för det första verksamhetsområdet. - Aktiviteter som i huvudsak tar formen av samordning, stöd och överordnade ramar för att säkerställa inom ämnena för det första sammanhållningen med motsvarande aktiviteter som genomförs verksamhetsområdet. 3. GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET Gemensamma forskningscentret är det vetenskapliga och tekniska organ som kommissionen behöver för att genomföra de uppgifter som ingår i dess befogenhet. De vetenskapliga och tekniska målen för dess aktiviteter ligger särskilt inom de områden där det behövs objektiv och oberoende sakkunskap på europeisk nivå, samt inom de områden som motsvarar Europeiska gemenskapens huvudpolitik. Dessa aktiviteter motsvarar de vetenskapliga och tekniska målen för Femte ramprogrammet, vilka beskrivs nedan, men de måste också svara mot de behov som uppstår och ändringar som sker i gemenskapens politik på olika områden när denna leder till ett behov av särskild forskning och utveckling, särskilt när Gemensamma forskningscentrets neutralitet är oundgänglig. VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET FORSKNING I BIORESURSER OCH EKOSYSTEM Att förbättra livs- och hälsokvaliteten och bättre hantera miljöproblemen är viktiga utmaningar som Europeiska gemenskapen avser att möta genom att främja kunskaperna och utveckla teknik på bio- och miljöområdet. Samtidigt kommer de framsteg som görs på detta område att främja konkurrenskraften i gemenskapsföretagen genom att skapa nya framtidsutsikter på områden där gemenskapen redan är framstående, som bioteknik, jordbrukets industri samt häko- och miljöindustri. a) i) Nyckelåtgärder Bioresurser och ekosystem (I): hälsa och kost Denna aktivitet har som mål att utveckla kunskap, teknik och metoder, exempelvis baserad på bioteknik, som gör det möjligt att i Europa producera livsmedel för konsumenterna som är säkra, sunda, balanserade och varierade. Detta förutsätter först och främst * * * en utveckling av nya bearbetningsmetoder för att förbättra kvaliteten på livsmedelsprodukter, en utveckling av diagnostiska tester och metoder för eliminering av smittsamma och giftiga ämnen, forskning om kostens hälsobevarande roll, särskilt beträffande näring, epidemiologi och folkhälsa. 28 ii) Bioresurser och ekosystem (II): bekämpning av virus- och infektionssjukdomar De prioriterade målen för denna nyckelåtgärd är kampen mot AIDS och bekämpningen av "nya sjukdomar" (tuberkulosens återuppdykande och sjukdomar som orsakas av nya stammar eller mutanter). Särskild vikt kommer att läggas vid * * * utveckling av vaccin, särskilt mot virussjukdomar, terapeutiska och förebyggande strategier, frågor runt systemet för folkhälsa och vård. iii) Bioresurser och ekosystem (III): "cellfabriken" Denna nyckelåtgärd har som mål att hjälpa gemenskapens företag att utnyttja framstegen inom biovetenskap och bioteknik, särskilt på områdena hälsa och miljö. Den har som mål att utveckla tvärvetenskapliga metoder med utgångspunkt i utnyttjandet av egenskaperna hos mikroorganismer, växter och djur på cellnivå och lägre nivå. Målet är att utveckla nya biomolekyler med högt mervärde som kan öka livs- och hälsokvaliteten, bland annat * * * nya hälsoprodukter (t. ex. nya antibiotika och ämnen för bekämpning av cancer), metoder för biologisk avfallsbehandling, nya biologiska metoder för jordbrukets livsmedelsindustri. iv) Bioresurser och ekosystem (IV): förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten Denna nyckelåtgärd har som mål att skapa de kunskaper och den teknik som behövs för en mer rationell förvaltning av vattenresurser för hushållens, industrins och jordbrukets behov. Prioriterade områden är * * * * behandlings- och reningsteknik, teknik för övervakning av kvaliteten och nivån på grundvatten och ytvatten, system för tillsyn, varning och kommunikation, regleringsteknik samt tekniker för arida och semiarida områden. v) Bioresurser och ekosystem (V): hälsa och miljö Denna nyckelåtgärd har som mål att bidra till att minska den negativa effekt som miljöförsämringen kan ha på hälsan. Den kommer att behandla frågor som till exempel förebyggande och hälsoeffekter av atmosfàrisk förorening, tungmetaller, giftiga ämnen, buller, klimatförändringar och elektromagnetisk strålning samt effekten av föroreningar på arbetsplatsen. Prioriterade områden är epidemiologiska studier, utveckling av nya metoder för diagnostik, riskbedömning och förebyggande, utveckling av metoder för att minska orsakerna till föroreningar samt deras effekter på hälsan. * * vi) Bioresurser och ekosystem (VI): en integrerad utveckling av landsbygds- och kustmiljö Målet är att mobilisera den kunskap och de tekniker som är nödvändiga för att införa nya produktions- och driftsmodeller som är anpassade till den nya gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken samt att ta fram det vetenskapliga underlag som behövs för gemenskapens bestämmelser. Prioriterade områden är * * * * nya system för produktion och användning inom jord- och skogsbruk, fiske och vattenbruk med hänsyn till lönsamhet, en hållbar förvaltning av resurserna, produktkvalitet och sysselsättning, användning inom andra områden än livsmedel, kontrollmetoder, införande av nya modeller för en hållbar utveckling av landsbygds- och kustområden som utgår från varje områdes särskilda potential, diversifieringen av aktiviteter och utnyttjande av marken samt samarbete med berörda befolkningar. 29 b) Aktiviteter för att utveckla generiska tekniker samt grundforskning Arbetet kommer att koncentreras på prioriterad forskning till stöd för - kampen mot åldersbetingade sjukdomar och hälsoproblem (t. ex. Alzheimer), degenerativa sjukdomar (särskilt cancer och diabetes), hjärt- och kärlsjukdomar, genetiskt betingade sjukdomar och sällsynta sjukdomar, forskning runt genomer, neurovetenskap, - en förbättring av hälsosystemen, en förbättring av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och bekämpning av folkhälsoproblem orsakade av narkotika, - kampen mot naturkatastrofer och katastrofer som vållas av mänskliga aktiviteter genom utveckling av teknik för prognoser, förebyggande, konsekvensbedömningar och lindring av konsekvenserna, - förståelsen av processer och växelspel i samband med den "globala miljöförändringen" på jorden, i havet och i atmosfären samt av dennas effekt på ekosystemen, - utvecklingen av generiska tekniker för övervakning av jorden, särskilt via satellit1, för att övervaka miljön och förvaltningen av resurser och ekosystem. - studier av frågor i samband med biomedicinsk etik och etik i förhållande till den levande världen, i överensstämmelse med grundläggande mänskliga värderingar^ - Forskning om de socioekonomiska aspekterna av utvecklingen av biovetenskap och bioetik samt om miljöförändringar (inverkan på samhället, ekonomin och sysselsättningen). c) Stöd till forskningsinfrastrukturer Prioriteringen är ett optimalt utnyttjande på gemenskapsnivå av databaser och samlingar av biologiskt material, centra för kliniska studier, havsforskningsanläggningar och datacentra för klimatstudier. De aktiviteter som har anknytning till ryrndtekniktillämpningar som genomförs inom vart och ett av de tre tematiska programmen samordnas särskilt. Ingen forskningsaktivitet för modifiering eller som syftar till modifiering av den mänskliga arvsmassan genom ändring av könsceller eller genom ingrepp på något annat stadium av embryoutvecklingen och som kan göra sådan ändring ärftlig kommer att genomföras underdetta ramprogram. På samma sätt kommer ingen forskningsaktivitet som kan räknas in inom begreppet "kloning" att genomföras med syftet att ersätta en köns- eller embryocellkärna med en köns- eller embryocellkärna från en cell från någon individ, från ett embryo eller från ett senare skede i det mänskliga embryots utveckling. I största möjliga utsträckning bör djurförsök och tester på djur ersättas med in vitro-metoder eller andra alternativa metoder. Modifieringar av arvsmassan hos djur samt djurkloning kommer endast att rymmas inom detta ramprogram om syftet är etiskt motiverat och i den utsträckning de ingående aktiviteterna genomförs på ett etiskt sätt, med hänsyn till djurens välbefinnande och principen om genetisk mångfald. 30 2 JUJ^^CJO^UOXAN^MiAJiYA^ Skapandet av informationssamhället öppnar ett stort antal möjligheter till nya aktiviteter för medborgare och företag vad gäller handel, arbete, transport, miljö, utbildning, hälsa och kultur. Det är nödvändigt att fortsätta med forskning, teknisk utveckling och utveckling av nya metoder för att fullt ut kunna utnyttja i informationssamhällets möjligheter. Tack vare utbudet av nyckelåtgärderna kan man smidigt koncentrera och dynamiskt genomföra de planerade aktiviteterna på grundval av de ekonomiska och sociala prioriteringarna. teknikområden I alla aktiviteter inom denna åtgärd måste allmänna frågor som tillgång, enkel användning, kostnadseffektivitet och driftskompatibilitet samt socioekonomisk inverkan behandlas utförligt. a) i) Nyckelåtgärder Informationssamhället (I) : system och tjänster för medborgarna Målet med denna nyckelåtgärd är att till lägsta kostnad ge användarna enklare tillgång till allmänna tjänster av hög kvalitet och att främja den industri som tillhandahåller dessa tjänster. Denna nyckelåtgärd kommer huvudsakligen att riktas in på följande områden: * * * * Hälsa och ålderdom: datoriserade vårdsystem, säkra hälsonätverk med hög kapacitet och distansläkarvård, avancerade gränssnitt och telesystem för att integrera äldre och rörelsehindrade i samhället. Offentliga myndigheter: användning av system som bygger på multimedia samt telesystem. Miljön: intelligenta system för analys, övervakning och varning. Transport: intelligenta avancerade telematiska system som är nödvändiga för förvaltningen och teletjänster i samband med detta. ii) Informationssamhället (II) : nya arbetsmetoder och elektronisk handel Denna nyckelåtgärd kommer att ha som mål att bidra till att företagen fungerar mer effektivt och att stimulera en bättre effektivitet i handeln med varor och tjänster. Följande ämnen är prioriterade: * * * Flexibla, mobila och distansanpassade arbetsmetoder för individer och för arbete i samarbete och i grupp samt arbetsmetoder som bygger på simulering och virtuell verklighet. Förvaltningssystem betalningssystem. Skydd för information och nät, inbegripet metoder för bestyrkande, skydd av integriteten och den immateriella äganderätten samt teknik som förbättrar skyddet för privatlivet. driftskompatibla konsumenter, leverantörer inbegripet och för iii) Informationssamhället (III) : multimedieinnehåll Denna nyckelåtgärd har som mål att underlätta ett livslångt lärande, stimulera kreativiteten, främja den språkliga och kulturella mångfalden och förbättra funktionerna och användarvänligheten hos framtidens informationsprodukter och -tjänster. Den syftar till att utveckla intelligenta undervisningssystem och innovativa former av multimedieinnehåll, inbegripet audiovisuellt innehåll, och verktyg för att strukturera och behandla dessa. Den kommer att koncentreras på följande fyra huvudpunkter: * * Elektronisk interaktiv utgivning med nya metoder för att skapa och strukturera publikationer och individualiserad spridning av information samt tillgång till kulturellt innehåll genom virtuella bibliotek och museer. Utbildning: system, tjänster och programvara som gör det möjligt att utveckla och demonstrera nya metoder som bygger på multimedia, bredbandskommunikation, simulering och virtuell verklighet. * Nya språktekniker som gör informations- och kommunikationssystem mer användarvänliga. 31 Avancerad teknik för tillgång, urval och analys av information som gör det lättare att behärska informationsexplosionen och underlättar användningen av multimedieinnehåll, bland annat beträffande geografiska informationssystem. iv) Informationssamhället (IV) : vigtiga tekniker och infrastrukturer Denna nyckelåtgärd har som mål att utveckla informationssamhällets generiska tekniker, så att den når högsta nivå, accelerera dess införande och vidga dess tillämpningsområde. Prioriterade områden är följande: * * * * * * Datateknik, kommunikations- och nätverksteknik samt genomförande och tillämpning av dem. Teknik för och utveckling av mjukvara och system, inbegripet statistik av hög kvalitet. Mobil- och personkommunikation samt system för denna, särskilt satellitanknutna tjänster. Gränssnitt som utnyttjar flera sinnen. Kringutrustning, delsystem och mikrosystem. Mikroelektronik (teknik, kunskap, utrustning och hårdvara som är nödvändig för konstruktionen av kretsar och utvecklingen av tillämpningar). b) Aktiviteter för att utveckla generiska tekniker samt grundforskning Allmänna frågor som tillgång, enkel användning, kostnadseffektivitet och driftskompatibilitet samt socioekonomisk inverkan kommer att behandlas utförligt i alla nyckelaktiviteter. Ur ett visionärt perspektiv, som omfattar framtida eller nya teknikområden och tillämpningar kommer den prioriterade forskningen att omfatta följande: * * * Teknik för återgivande, skapande och hantering av kunskap. Teknik för simulering och visualisering i realtid och i stor skala samt teknik för virtuell närvaro. Teknik på kvant-, foton- och bioelektronikområdena samt för integration i mycket stor skala. Datorer med ultrahög kapacitet och superintelligenta nät. c) Stöd till forskningsinfrastrukturer Prioriteten är stöd till avancerade elektroniska höghastighetsnät som är nödvändiga för forskning på alla vetenskapliga och tekniska områden, till exempel det avancerade Internet-2. 32 Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt För att främja tillväxten och skapa nya arbetstillfällen i gemenskapen, och ge företagen möjlighet att vidta nödvändiga förändringar i sin verksamhet, är det av största vikt att utveckla och sprida kunskaper och teknik som syftar till att skapa och tillverka "rena"produkter av god kvalitet, som kan konkurrera på morgondagens marknader. Detta mål bör kopplas till utvecklingen av effektiva energisystem och tjänster på energiområdet, samt av ekonomiska, säkra och miljövänliga transportsystem. a) i) Nyckelåtgärder Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (I): Produkter, processer, organisation Det allmänna målet för denna nyckelåtgärd är att bidra till utvecklingen av innovativa produkter och tjänster av hög kvalitet, som motsvarar konsumenternas och marknadens behov, och att utveckla nya, resurssparande och miljövänliga produktionsmetoder inom alla områden. I första hand skall satsningen gälla följande punkter: - Att skapa, utveckla och integrera ny teknik för utveckling, kontroll och tillverkning, i synnerhet med hjälp av mikroteknik. - Informationssamhällets teknik för "intelligent" tillverkning (inbegripet flexibla verkstadssystem och flexibel förvaltning av försörjnings- och distributionskedjan, integrerade system och teletjänster för utnyttjande och underhåll samt simuleringsteknik och arbetsfördelningstekniker). - Att utveckla metoder för minskad resursförbrukning och minskade utsläpp, återvinning av avfall samt utveckling av rena förfaranden och produkter utgående från en livscykelanalys. - Nya metoder för att organisera produktion och arbete, samt för kompetensutnyttjande (inbegripet socioekonomiska analyser). ii) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (II): hållbar rörlighet och intermodalitet Målet för denna nyckelåtgärd är att på ett effektivt och miljöskonande sätt säkerställa fri rörlighet för personer och varor genom att främja ett säkert, "intelligent", effektivt och driftskompatibelt, samt i stor utsträckning intermodalt system för person- och varutransporter med järnväg, på väg, i luften och till sjöss på europeisk nivå. Detta förutsätter inte minst en satsning på följande punkter: - Utveckling, validering och demonstration av förvaltningssystem både för modal och intermodal och satellitbaserade generationens navigations- inbegripet nya den transport, positioneringssystem. - Forskning rörande infrastrukturens gränssnitt med transportmedel och transportsystem, utgående integration av strävan att minska miljöpåverkan tillgänglighet och samt från från markanvändnings- och transportpolitiken. - Utveckling av socioekonomiska modeller av fri rörlighet för varor och personer. iii) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (III): nya perspektiv för luftfarten Denna nyckelåtgärd syftar till att hjälpa gemenskapen att behålla och stärka sin position inom detta område genom att utveckla avancerat tekniskt kunnande som samtidigt är skonsamt mot naturen. Åtgärden skall i första hand beröra följande punkter: 33 - Utveckling och demonstration av avancerade metoder för integrerad produktutveckling och produktion, samt minskning av energiförbrukning, utsläpp och buller för olika flygplanstyper. - Undersökning av den nya flygplansgenerationers tekniska och ekonomiska genomförbarhet, samt teknik som är av avgörande betydelse för dess utveckling. - Utveckling av teknik och metoder för att öka driftssäkerheten. iv) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (IV): marinteknologi Denna åtgärd skall på ett miljömedvetet sätt stimulera utveckling och integration av marinspecifik kunskap och teknik som ger gemenskapen möjlighet att till fullo utnyttja havsresurserna och öka industrins konkurrenskraft, i överensstämmelse med en verklig "marinstrategi". I första hand skall insatserna inriktas på följande punkter: - Utveckling av avancerade, säkra och effektiva farkoster. - Utnyttjande av havet för sparsamma transporter av varor och personer, inbegripet avancerad i samverkan med nyckel åtgärden regionala sjötransportsystem, hamninfrastruktur och "ekologiskt hållbar rörlighet och intermodalitet". - Rationellt och ekologiskt hållbart utnyttjande av havet som källa för energi och råmaterial (i synnerhet metoder för utvinning på havsbotten). v) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): avancerade energisystem och -tjänster3 Denna nyckelåtgärd skall, utgående från marknadens behov, bidra tillfredsställa gemenskapens energibehov, och därvid så långt som möjligt begränsa de skadliga inverkningarna på miljön. Den skall främja skapandet och utvecklandet av effektiva avancerade energisystem och - tjänster, som genom insparningar både på produktions- och konsumtionsnivå möjliggör betydande minskningar av utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser och en ökning av industrins konkurrenskraft. I första hand skall insatserna inriktas på följande punkter: till att - De viktigaste nya och förnybara energikällorna, och deras integrering, i synnerhet i decentraliserade system. - Teknik för lagring och transport av energi. - Teknik för ren produktion och användning av fossila bränslen, och för rationell energianvändning. - Modeller för sammanhangen mellan ekonomi, miljö och energi. vi) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (VI): morgondagens stad Denna åtgärd skall bidra till en harmonisk utveckling av människornas liv i städerna genom globala, nyskapande, ekonomiska och miljövänliga initiativ utgående från avancerade förvaltningsmodeller som förenar en ökning av livskvaliteten, återställandet av social jämvikt samt skydd och förvaltning av kulturarvet. I första hand skall insatserna inriktas på följande punkter: - Nya modeller för ekologiskt hållbar stadsutveckling i de europeiska städerna, utveckling av socioekonomiska modeller på medellång och lång sikt samt forskning och demonstration i synnerhet kring frågor som rör stadsplanering och arkitektur, social integration, säkerhet, effektiv 3 Forskningsverksamheten inom området kontrollerad termisk kärnfusion beskrivs utförligt i förslaget till Europeiska atomenergigemenskapens Femte ramprogram för verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet. 34 och sparsam energianvändning (inte minst i byggnader samt integrerad transportförvaltning) samt utveckling av demokratiska informationsnät ("den digitala staden"). Utveckling och demonstration av teknik för ekonomiskt, rent, effektivt och ekologiskt hållbart byggande och restaurering, i synnerhet för stora byggnadskomplex samt till skydd av kulturarvet. Utveckling och demonstration, i stadsmiljö, av teknik för ekonomiska, rena, säkra och intelligenta bilar (exempelvis icke-förorenande fordon) i överensstämmelse med ekologiskt hållbar rörlighet (se nyckelåtgärden "ekologiskt hållbar rörlighet och intermodalitet"). 35 b) Allmänna aktiviteter för att utveckla generiska tekniker och grundforskning I första hand skall denna åtgärd inriktas på följande mål^: - Forskning till stöd för utveckling och tillverkning av nya material för industrin: värme- och tryckbeständiga material (exempelvis för energiframställning och motorer), lätta material (för transport och konstruktion), funktionella material (optisk-elektroniska, biomaterial, sensorer) som utvecklats med hänseende på enkel återvinding. - Utveckling av nya material och produktionstekniker inom kol- och stålsektorn5. - Forskning som standardisering och bedrägeribekämpning, samt produktkvalitet och kvaliteten på tjänster (inbegripet utvecklingen av mätinstrument med hög precision samt av certifierade referensmått och -material). främjar mätning och provning för att stödja c) Stöd till forskningsinfrastrukturer I första hand skall denna åtgärd inriktas på att inom Europeiska gemenskapen inrätta nätverk för, och säkerställa optimalt utnyttjande av, datorcentra för industriell forskning, stora vindtunnlar, specialiserade databaser samt laboratorier och anläggningar för mätning och provning. ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET 1. STÄRKA GEMENSKAPSFORSKNINGENS INTERNATIONELLA ROLL De främsta målen för gemenskapens internationella forskningssamarbete bör vara att dels på ett avgörande sätt bidra till genomförandet av gemenskapens utrikespolitik, särskilt vad gäller kontakterna med de länder i Central- och Östeuropa som kandiderar för anslutning till unionen, och dels bidra till upprättandet av industriellt samarbete och erövrandet av nya marknader. I samband med genomförandet av gemenskapens utrikespolitik och med hänsyn till den kommande utvidgningen till nya medlemsstater, bör programmet ha följande allmänna mål: - Främja vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan gemenskapen och organisationer och forskare i länder utanför gemenskapen, i syfte att uppnå betydande och likvärdiga fördelar för båda parter (samarbete till ömsesidig nytta). - Underlätta tillgång för forskningscentra och företag etablerade inom gemenskapen, till gemenskapsrelevanta vetenskapliga och tekniska kompetenser och kunskaper utanför gemenskapen. - Förstärka gemenskapsforskningens internationella position. - Förbereda de associerade central- och östeuropeiska ländernas anslutning till gemenskapen, stödja Europa-Medelhavsavtalet, stärka de mänskliga resurserna i länderna i Central- och Östeuropa samt i de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och stödja utvecklingspolitiken. Den forskning till stöd för kärnsäkerhet som omfattas av programmet "Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" behandlas i förslaget till Europeiska atomenergigemenskapens Femte ramprogram för verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet. Med tanke på den ökande roll som den verksamhet som för närvarande genomförs inom ramen för EKSG-fördraget kommer att spela i ramprogrammet i och med att EKSG-fördraget utlöper år 2002. 36 I Ijälpa de europeiska forskarna att få tillgång till uppgifter om de forskningskapaciteten -aktiviteter och -prioriteter som finns utanför gemenskapen (industriländer, länder med växtekonomi), i syfte att öka gemenskapsindustrins konkurrenskraft och ge den tillgång till nya marknader. Det internationella vetenskapliga och tekniska samarbetet skall genomföras i enlighet med innehållet i eventuellt föreliggande samarbetsavtal och inom ramen för den särskilda åtgärden för internationellt samarbete. Därvid skall hänsyn också tas till den internationella dimensionen i ramprogrammets övriga forskningsverksamhet. a) Särskilda aktiviteter inom ramen för åtgärden för internationellt samarbete Utgående från de former för samarbete som fastställts inom ramen för relationerna med gemenskapens potentiella partners kommer tre kategorier av aktiviteter att genomföras. Dessa är knutna till de särskilda problem som de enskilda partnerländerna står inför, och omfattas inte av de övriga åtgärderna i ramprogrammet. Dessa aktiviteter kommer att finansieras inom ramen för den särskilda åtgärden för internationellt samarbete. - Samarbete med olika kategorier av länder: ASSOCIERADE LÄNDER I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA: Främjande av ländernas forskningscentra. LÄNDER i MEDELHAVSOMRÅDET SOM INTE INGAR I GEMENSKAPEN: I synnerhet regionala aspekter av inklusive förvaltningen informationssamhället, bevarande av det kulturella arvet. samhällsekonomisk av Medelhavet, utveckling, stöd till DE NYA OBEROENDE STATERNA I F. D. SOVJETUNIONEN: Stöd till deras potential till forskning och teknisk utveckling, specifika, målinriktade åtgärder (satellittillämpningar, regionala problem förknippade med miljö och hälso). UTVECKLINGSLÄNDER (inbegripet Medelhavsländer utanför gemenskapen och länder med växtekonomi): Undersökning av de socioekonomiska mekanismer och villkor som påverkar en hållbar utveckling (exempelvis forskning inom området jordbrukets industri samt energisystem). Stöd för integration av produktivitetskrav och miljöskyddsaspekter i dessa länders ekosystem (exempelvis vattenförvaltning). Förebyggande och bekämpning av de allvarliga sjukdomar som förekommer i dessa områden, och ökad effektivitet i dessa länders sjukvårdssystem. - Forskarutbildning: Ett stipendiesystem skall upprättas för unga forskare från utvecklingsländer (inbegripet länder i Medelhavsområdet och växtekonomiländer) som vill besöka laboratorier inom gemenskapen för en viss tid för att där delta i ramprogrammets projekt. Ett annat stipendiesystem är avsett för unga europeiska forskare som önskar besöka Japan eller Sydkorea. - Samordning med COST, med initiativet Eureka, samt med de övriga internationella forskningsorganisationerna. Samordning av den verksamhet som genomförs inom ramen för övriga program inom ramprogrammet, dels mellan dessa olika program och aktiviteter, och dels med gemenskapens och medlemsstaternas övriga samarbetsverksamhet. b) Internationellt samarbete inom ramen för ramprogrammets övriga verksamhetsområden Inom ramen för delprogrammen kan fyra olika typer av deltagande särskiljas: - Fullständig anslutning till ramprogrammet: organisationer från tredje land kan delta och få sitt deltagande finansierat av gemenskapen på liknande villkor som organisationer i medlemsstaterna (EES- länder, vissa länder i Central- och Östeuropa, Israel, Schweiz). - Deltagande i de program som är öppna för länder utanför gemenskapen på grundval av bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal: samarbetet sker på projektbas, utan någon finansiering från gemenskapen land (vissa industriländer utanför gemenskapen och vissa länder med för parten från tredje 37 växtekonomi). Åtgärder som bidrar till att främja växtekonomi ländernas tillgäng till ramprogrammet kommer att vidtas. Deltagande i de program som är öppna för länder utanför gemenskapen utan att något särskilt samarbetsavtal föreligger: samarbetet sker på projektbas, i princip utan någon finansiering från gemenskapen för parten från tredje land (länder i Central- och Östeuropa som icke anslutna sig till delprogrammen, de europeiska nya oberoende staterna samt länder i Medelhavsområdet som inte ingår i gemenskapen). Deltagande i vissa enskilda projekt där det ligger i gemenskapens intresse att samarbeta med länder utanför gemenskapen: samarbetet finansieras i princip av dessa länder själva eller, i vissa särskilt motiverade fall, i enlighet med de regler för deltagande som fastställs i artikel 130j i fördraget, av gemenskapen genom de berörda delprogrammen. TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET 1. FÖRNYELSE SAMT INTEGRATION AV DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN Innovation är av avgörande betydelse för företagens konkurrenskraft och för ökad sysselsättning. Därför krävs mekanismer som stimulerar till innovation, utnyttjande av forskningsresultat och grundande av innovativa företag. De små och medelstora företagen spelar en viktig roll i fråga om innovation. De bör få förenklad tillgång till den avancerade teknik de behöver och till de möjligheter som gemenskapens samarbetsprojekt erbjuder. Gemenskapens verksamhet inom detta område har följande allmänna mål: - Öka gemenskapens forskningsprograms ekonomiska och sociala roll genom att förstärka åtgärderna för bättre utnyttjande av forskningsresultat samt överföring och spridning av ny teknik. - Underlätta programparternas, och i synnerhet de små och medelstora företagens, tillgång till styrmedlen innovativa företag (finansutveckling, innovationsfinansiering och stöd till grundande av för riskkapital). - Uppmuntra de små och medelstora företagen, både sådana som är aktiva på högteknologiområdet och sådana som helt saknar forskningskapacitet, eller har liten forskningskapacitet men stora tekniska behov, att delta i gemenskapens forskningsprogram. Hjälpa små och medelstora företag, i synnerhet i missgynnade regioner, att öka sin tekniska kapacitet. - Bidra till genomförandet av Europeiska gemenskapens innovationspolitik, främst genom att komplettera de nationella innovationssystemen med en europeisk dimension. Gemenskapens åtgärder för att främja innovation och bidra till de små och medelstora företagens deltagande tematiska i forskningsprogrammen skall genomföras dels inom ramen för de olika programmen, och dels inom ramen för programmet för innovation och små och medelstora företag. I synnerhet följande mål och bestämmelser kan nämnas för de berörda åtgärderna: a) Särskilda aktiviteter inom verksamhetsområdet Förnyelse samt integration av de små och medelstora företagen i) Innovation - Förenkling och samordning av informationsnäten och nätverken för stöd till gemenskapens verksamhet inom forskning och innovation. Förvaltning av ett innovationsfrämjande nätverk som möjliggör 38 teknologiöverföring, i samverkan med programmen. Samordning av metoderna för insamling och spridning av information, liknande informationstjänsten CORDIS (gemensam åtgärd - innovation/små och medelstora företag). - Upprättandet och utvecklingen av en stödtjänst för immaterialrättigheter och tillgång till privat finansiering, inte minst till riskkapitalfonder (gemensam åtgärd - innovation/små och medelstora företag). - Utveckling, i samverkan med programmen, av mekanismer för utnyttjande av forskningsresultat, privat finansiering och överföring av teknologi och resultat i projektens livscykel, och säkerställa skydd av den kunskap som uppkommer genom projekten (utvärderingar, marknadsundersökningar, utbildning). - - - ii) - b) i) Inrättande av "innovationsavdelningar" i de olika programmen, för att tjäna ovan nämnda syfte. Samordning av deras verksamhet och stöd till upprättandet av innovativ starthjälp, i synnerhet genom europeiska organ och fonder (Europeiska investeringsfonden, Europeiska investeringsbanken, samt åtgärden Eurotech Capital). Identifiering och spridning av funktionella metoder för teknologiöverföring som förenar innovationens tekniska, ekonomiska och sociala aspekter. teknologiöverföring Identifiering och spridning av funktionella metoder inom innovation och (gemensam åtgärd - innovation/små och medelstora företag), och samordning av studier och analyser, i synnerhet rörande innovationspolitiska frågor. För de små och medelstora företagen Inrättandet av en kontaktpunkt för alla forskningsprogram inom kommissionen (för ansökningar som inkommer inom ramen för de åtgärder som särskilt riktar sig till de små och medelstora företagen). Utveckling och förvaltning av gemensamma metoder för att underlätta de små och medelstora företagens deltagande i programmen (genom att i så stor utsträckning som möjligt använda sig av elektronisk överföring av information, elektronisk inlämning av ansökningar, telefonservice osv. ) Samordning med aktiviteterna inom ramprogrammets övriga verksamhetsområden Innovation - Säkerställa samordning av genomförandet och förvaltningen av den verksamhet som genomförs på detta område inom ramen för de tematiska programmen med verksamheten inom området Förnya och integrera de små och medelstora företagen, samt främja utvecklingen av utnyttjande och spridning av resultat under forskningsskedet. ii) Små och medelstora företag Främja de små och medelstora företagens deltagande i det forskningssamarbete och annan verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration som genomförs inom ramen för programmen. - Forskningssamarbete som gör det möjligt för minst tre av varandra oberoende små och medelstora företag från minst två olika medlemsstater att anförtro lösningen av gemensamma tekniska problem till andra juridiska personer. - Åtgärder som syftar till att stödja och uppmuntra de små och medelstora företagens deltagande i projekt för forskningssamarbete (exempelvis genom bidrag för förstudier). 39 FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET 1. STÄRKA DEN MÄNSKLIGA POTENTIALEN Kunskap blir allt viktigare i dagens samhälle. Gemenskapsforskarnas, ingenjörernas och teknikernas kunnande utgör därför en viktig trumf för Europeiska gemenskapen. Denna kunskapspotential bör bevaras, utökas och utnyttjas optimalt genom ökat stöd till utbildning och rörlighet för forskare (även till företag) samt förbättrad användning av forskningsinfrastrukturen. I syfte att bättre kunna identifiera det europeiska samhällets nuvarande och framtida ekonomiska och tradition av sociala behov och samhällsvetenskaplig och ekonomisk forskning som finns i Europa. tendenser, bör gemenskapen också mobilisera den starka Följande allmänna mål, som skall uppnås i samarbete med de aktiviteter av liknande art som genomförs inom ramprogrammets övriga delar, gäller för detta verksamhetsområde: - Utveckla en hög nivå av kunnande och utbildning i gemenskapen, i synnerhet genom utbildning och fri rörlighet för forskare (även till industrin, särskilt små och medelstora företag) samt innovation beträffande utbildningsmetodik och -teknik, inte minst i syfte att skapa nya arbetstillfällen. - Bidra till att göra gemenskapen attraktiv för forskare och för investering i forskning, och främja den europeiska forskningens internationella position. - Främja förbättrad användning av forskningsinfrastrukturen. - Utveckla de socioekonomiska kunskaper som behövs för bättre insikt i de huvudsakliga sociala och ekonomiska aspekterna av ramprogrammets verksamhet, och för att förnya gemenskapens politik både inom forskning och teknik och inom andra områden. a) Särskilda aktiviteter inom verksamhetsområdet Stärka den mänskliga potentialen Detta verksamhetsområde delas in i följande fem delar: i) Förstärkning av gemenskapens humanresurser inom forskning Målet är att upprätta följande: _ Nätverk för forskarutbildning inom avancerade och nya forskningsområden runt teman som forskarna själva fritt kan välja. Tyngdpunkten skall läggas på utbildning av unga forskare på doktorandnivå och med doktorsexamen. - Ett samordnat system av "Marie Curie"-stipendier som skall omfatta stipendier för duktiga unga forskare med styrkta erfarenheter inom forskning, för teman som väljs av forskarna själva, dessutom stipendier för näringslivet, som tilldelas företag (inbegripet små och medelstora företag) som utbildar unga forskare, samt stipendier för forskares uppehälle som syftar till att utveckla forskningskapacitet på hög nivå i gemenskapens mindre gynnade områden. Kompletterande åtgärder inom stipendieområdet skall bland annat utgöras av främjande av fri rörlighet för industrins forskare till den akademiska miljön och vice versa, samt stipendier som gör det möjligt för doktorander att genomföra forskningsbesök till olika forskningscentra. ii) Optimalt utnyttjande av de stora forskningsinfrastrukturerna Målet är att bidra till att forskningsinfrastrukturerna (stora anläggningar, nätverk av anläggningar, forskningscentra) utnyttjas optimalt inom de områden som inte omfattas av ramprogrammets övriga åtgärder (dvs. även inom ekonomi, juridik och samhällsvetenskap), och inom de typer av infrastruktur som inte omfattas av dessa åtgärder. För att uppnå detta planeras åtgärder för att underlätta forskarnas tillgång 40 till sådana strukturer i andra länder, sammankoppling av infrastrukturerna och stöd till forskningsprojekt som syftar till förbättrad tillgång till infrastrukturen. i i i) Främjande av Europas position inom vetenskap och teknik Målet för denna verksamhet är att främja Europas ledande ställning inom forskning och teknik med hjälp av utbyten, och att ge forskningsresultaten den uppmärksamhet och roll de förtjänar. Detta skall uppnås med hjälp av bl. a. stöd till viktiga vetenskapliga konferenser, anslutning av utlandsstationerade forskare från gemenskapen till nätverk, utmärkelser för forskningsarbete av hög kvalitet, samt information till befolkningen om forskningsverksamheten på gemenskapsnivå, i synnerhet via de elektroniska näten. i v) Socioekonomisk forskning i det europeiska samhällets tjänst Denna verksamhet berör ett begränsat antal ämnen som är knutna till ramprogrammets allmänna mål, och syftar till att fastställa grundförutsättningarna för en ekonomisk och social utveckling som leder till ökad sysselsättning och utvecklingen av det europeiska kunskapssamhället. I första hand gäller det analyser av samspelet mellan tekniska framsteg, sysselsättning och innovation inom utbildning, lagstiftning och ekonomisk konkurrenskraft, samt undersökningar av de samhälleliga effekterna av utvecklingen av tjänster på immaterialområdet och utnyttjande och validering av nya utvecklingsmodeller som främjar tillväxt, konkurrenskraft och livskvalitet. v) Stöd till Europas olika strategier inom vetenskap och teknik Detta säkerställs genom upprättande av ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte: det s. k. ETAN- nätverket (European Technology Assessment Network), som skall möjliggöra samarbete och kontakter mellan beslutsfattare och forskare som sysslar med studier av vetenskaps- och teknologipolitik, teknologisk övervakning, undersökning och utvärdering av vetenskapliga och tekniska val, samt utveckling av ett statistiksystem och av vetenskapliga, tekniska och innovationsrelaterade indikatorer. b) Samordning med aktiviteterna inom ramprogrammets övriga verksamhetsområden Inom detta verksamhetsområde kommer den samordning, det stöd och den uppföljning som krävs för att uppnå samverkan med liknande aktiviteter inom ramprogrammets övriga verksamhetsområden i fråga om de aspekter som avses i punkt la ovan att säkerställas. 41 BILAGA III FEMTE RAMPROGRAMMET (1998-2002) BELOPP OCH FÖRDELNING Miljoner (löpande priser) ecu Första verksamhetsområdet teknisk utveckling och demonstration) (program för forskning, Andra verksamhetsområdet (samarbete med tredje land och internationella organisationer) Tredje verksamhetsområdet (spridning och optimering av resultaten) Fjärde verksamhetsområdet (stimulans av utbildning och fri rörlighet för forskare) MAXIMALT SAMLAT BELOPP [. ]> Miljoner ecu Vägledning för fördelningen mellan teman inom första verksamhetsområdet - Forskning i bioresurser och ekosystem - Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle - Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 1 Varav [. ] ecu till GFC 42 BILAGA IV VILLKOR FÖR EKONOMISKA RIDRAC FRÅN GEMENSKAPEN Europeiska gemenskapen deltar finansiellt inom forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, hädanefter kallade "indirekta FoTU-åtgärder", som genomförs inom ramen för de program som ingår i ramprogrammet. Dessutom genomför gemenskapen direkta forsknings- och utvecklingsaktiviteter, hädanefter kallade "direkta åtgärder". i de aktiviteter till forskningsverksamheten och utveckling av allmän Nyckelåtgärderna, forskningsinfrastrukturen samt den verksamhet som genomförs inom ramen för det andra, tredje och fjärde verksamhetsområdet (se bilaga II) genomförs genom indirekta och direkta FoTU- åtgärder. teknik, stöd 1. Indirekta FoTU-åtgärder De indirekta FoTU-åtgärderna omfattar fem olika kategorier: åtgärder med kostnadsdelning, utbildningsstipendier, stöd till nätverk, samordnad verksamhet och stödåtgärder. Åtgärderna med kostnadsdelning utgör det viktigaste verktyget för att genomföra programmen. Gemenskapen deltar finansiellt i denna verksamhet med följande andelar: a) Verksamhet med kostnadsdelning - Projekt inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, samt samordnade projekt Projekten inom området forskning och teknisk utveckling syftar till att uppnå nya kunskaper som kan vara av nytta för att förbättra befintliga produkter, förfaranden och tjänster, eller som motsvarar samhällets behov. Stödet till dessa projekt kan i princip uppgå till 50% av de stödberättigande utgifterna. Juridiska personer som inte tillämpar internredovisning kan få upp till 100% av sina stödberättigande extrautgifter i samband med forskningsverksamheten ersatta. Demonstrationsprojekt omfattar projekt som syftar till att visa olika förfarandens tekniska genomförbarhet, och som inte kan marknadsföras i denna form. Stödet till dessa projekt kan i princip uppgå till 35% av de stödberättigande utgifterna. De samordnade projekten utgörs av projekt som dels omfattar forskning och teknisk utveckling, och dels ett demonstrationselement. De kan erhålla stöd som beräknas på grundval av det viktade genomsnittet av de tariffer som tillämpas på de båda delelementen. - Stöd till tillgång till forskningsinfrastrukturen Stöd ges till befintliga forskningsinfrastrukturer för att integrera forskargrupper från gemenskapen i syfte att främja deras forskningsverksamhet. Det stöd som kan erhållas från gemenskapen i form av bidrag till ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen kan uppgå till 100% av de stödberättigande extrautgifter som uppstår genom integrationen av forskargrupper från gemenskapen och tillhandahållande av anläggningar. - Tekniska stimulationsprojekt som syftar till att främja och underlätta de små och medelstora företagens deltagande i FoTU-verksamheten. 43 För aktiviteter i samband med forskningssamarbete kan stöd erhållas för upp till 50% av projektets stödberättigande utgifter. För forskningsverksamhet i samarbete mellan näringsliv och den akademiska världen kan stöd erhållas i form av ett bidrag som täcker upp till 75% av de stödberättigande kostnaderna för en FoTU-aktivitets förberedelsefas, inbegripet validering och start av projektet, en genomförbarhetsstudie och sökande av projektpartners under maximalt tolv månader. b) Utbildningsstipendier I det fjärde verksamhetsområdet inom ramen för gemenskapens "Marie Curie"-stipendier, t. ex. stipendier för unga forskare med styrkt erfarenhet, stipendier för näringslivet och utvecklingsstipendier. ingår olika typer av stipendier Inom ramen för stipendierna för unga forskare med styrkt erfarenhet erhåller stipendiaterna ett bidrag som endast täcker deras uppehälle, samt utgifter för tillräckligt socialt skydd. Dessutom erhåller de ett bidrag som skall täcka resekostnaderna. I det andra verksamhetsområdet ingår stipendiesystem som dels skall ge unga forskare från utvecklingsländerna möjlighet att tillbringa en viss tid i gemenskapens laboratorier, och dels skall göra det möjligt för unga forskare från gemenskapen att besöka Japan och Sydkorea. Gemenskapsstödet kan uppgå till högst 100% av de slödberättigande stipendiekostnaderna och bidra till de stödberättigande kostnader som uppstår för värdinstitutionen om denna är belägen i gemenskapen. c) Stöd till nätverk Temanätverk som samlar tillverkare, användare, universitet, forskningscentra och organisationer som sysslar med spridning eller överföring av innovation kring ett gemensamt mål inom området forskning och teknisk utveckling, i syfte att underlätta integration och spridning av kunskaper, samarbete mellan aktörer och användare inom forskningen, säkerställa att marknadsbehoven beaktas maximalt, och främja den vetenskapliga och tekniska expertisen. Gemenskapsstödet kan högst uppgå till 100% av de stödberättigande extrautgifterna för samordning och upprättande av temanätverken. Nätverk för forskningsutbildning upprättas inom områdena avancerad forskning och nya forskningsområden för teman som forskarna själva fritt kan välja. Nätverken syftar i första hand till utbildning av unga forskare på doktorandnivå och med doktorsexamen. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de stödberättigande extrautgifterna för upprättande och förvaltning av nätverken. Det genomsnittliga maxibeloppet per part och år kommer att fastställas inom ramen för det delprogram som skall inrättas inom ramen för det fjärde verksamhetsområdet. iï\ Samordnad verksamhet Den samordnade verksamheten syftar till att säkerställa samordning av nationella FoTU- projekt som redan finansierats, i syfte att sprida de erfarenheter som gjorts, förstärka de forskningsinsatser som gjorts av olika aktörer, och på så sätt uppnå en kritisk massa, samt sprida forskningsresultaten och öka användarnas medvetenhet och kunskap om programmen. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de stödberättigande extrautgifterna för samordningen. 44 e) Kompletterande De kompletterande åtgärderna skall bidra till genomförandet av delprogrammen, eller förberedandet av framtida verksamhet, och säkerställa att de strategiska målen kan fastställas eller uppnås. Åtgärderna syftar dessutom till att förbereda eller stödja övriga indirekta FoTU-aktiviteter. För åtgärder som syftar till utsläppande på marknaden av produkter, metoder eller tjänster, marknadsföringsåtgärder och försäljningsreklam kan inget stöd erhållas. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de stödberättigande extrautgifterna för åtgärden. I besluten om antagandet av de delprogram genom vilka Femte ramprogrammet skall genomföras far undantag endast göras från de andelar som anges ovan för gemenskapens finansiella stöd till den berörda åtgärden i särskilda fall där noga angivna skäl föreligger. I dessa beslut kan ovan beskrivna indirekta FoTU-åtgärder preciseras, kompletteras eller underkastas ytterligare villkor eller begränsningar. Alla övriga bestämmelser rörande företags, forskningscentras och universitets finansiella deltagande i de indirekta FoTU-åtgärderna samt spridningen av resultat behandlas i de rådsbeslut som antagits i enlighet med artikel 130j i fördraget. 2. Direkta FoTU-åtgärder De direkta FoTU-åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentret (GFC) består av institutionella forskningsaktiviteter och institutionella aktiviteter till stöd för forskning och teknisk utveckling. För de institutionella forskningsaktiviteterna förfogar GFC över kompetenser och anläggningar som är ytterst speciella, för att inte säga unika i gemenskapen. Därmed bidrar GFC till genomförandet av gemenskapens FoTU-politik. De institutionella aktiviteterna till stöd för forskning och teknisk utveckling är sådana som behövs för fastställandet och genomförandet av gemenskapens politik och de uppgifter som åligger kommissionen i enlighet med fördraget, och som kräver GFC:s opartiskhet. Gemenskapen finansierar normalt sett 100% av utgifterna för de direkta FoTU-åtgärderna. 3. Villkoren för eventuella ekonomiska bidrag från gemenskapen till sådana verksamheter som omfattas av artikel 3. 2 i detta beslut, skall fastställas i de beslut om sådana verksamheter som rådet kan komma att fatta enligt artikel 130o i fördraget. 45 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM FEMTE RAMPROGRAMMET FÖR EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPENS (EURATOM) VERKSAMHET INOM FORSKNINGS- OCH UTBILDNINGSOMRÅDET (1998-2002) (. /. /Euratom) 97/0120 (CNS) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, och med beaktande av följande: I enlighet med artikel 7 i fördraget kan ett flerårigt ramprogram som omfattar alla forskningsaktiviteter, inbegripet demonstration och utbildning inom området kärnenergi, som skall genomföras genom delprogram för forskning och utbildning antas. Det har ansetts lämpligt att anta, för perioden 1998-2002, ett nytt ramprogram i syfte att säkerställa kontinuitet inom forsknings- och utbildningsverksamheten inom området kärnenergi. I enlighet med artikel 4. 2 i rådets beslut 94/268/Euratom av den 26 april 1994 om ett ramprogram för gemenskapens verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet för Europeiska atomenergigemenskapen (1994-1998)4, ändrat genom rådets beslut nr 616/9253/Euratom5 skall kommissionen, innan den lägger fram sitt förslag till Femte ramprogrammet, låta genomföra en extern utvärdering av förvaltning och genomförande av gemenskapens verksamhet under de fem åren före denna utvärdering. Utvärderingen, de slutsatser den innehåller samt kommissionens ställningstaganden har sänts till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén. Den 10 juli 19966 antog kommissionen ett meddelande om de första riktlinjerna för Femte ramprogrammet, och underströk att detta program i första hand måste motsvara de ekonomiska och sociala behoven. Detta meddelande följdes av ett första arbetsdokument 2 3 4 EGT nr L 115, 6. 5. 1994, s. 31. 5 EGT nr L 86, 4. 4. 1996, s. 72. 6 KOM(96) 332 slutlig. 46 den 20 november 19967, i vilket programmålen och genomförandeinstrumenten behandlades i detalj, och av ett andra arbetsdokument den 12 februari 19978 som omfattade förslag till innehåll till Femte ramprogrammet. Europeiska atomenergigemenskapens forskning inom kärnenergiområdet bör utgå från dagens behov av utveckling av säkra och acceptabla energisystem som motsvarar fråga om skonsamma mot miljön och konkurrenskraftiga normerna, produktionskostnader. är i Femte ramprogrammet bör fokuseras på områder, som omfattar forskning och utveckling av generiska tekniker, en åtgärd som sammanföra denna typ av aktiviteter i en enhetlig ram som strategiskt sett är anpassad (hädanefter kallade "nyckelåtgärder"), samt på främjande av forskningsinfrastruktur. till ett visst mål Femte ramprogrammet bör dessutom, utöver de tematiska verksamhetsområdena, omfatta tredje övergripande verksamhetsområden som berör samarbetet med land och forsknings- och av internationella organisationer, utbildningsresultaten samt fri rörlighet för forskare. spridning och validering Detta förutsätter att den starka ställning som gemenskapen har inom forskning och teknik bibehålls och förstärks, varvid hänsyn bör tas till de ansträngningar som görs av gemenskapens stora internationella medspelare. Denna ställning har att göra både med den fysiska och immateriella infrastrukturen och med de mänskliga resurserna. för ansträngningarna Samarbetet med tredje land och internationella organisationer bör främjas, i synnerhet beträffande Inom fredlig kärnsäkerhetsområdet bör gemenskapen även i fortsättningen spela en betydande internationell roll, särskilt i sitt förhållande till länderna i Central- och Östeuropa och de stater som har uppstått ur f. d. Sovjetunionen. Det är också viktigt att, i förekommande fall, fortsätta internationellt samarbete med tredje land angående kontrollerad termisk kärnfusion. av kärnenergi. användning Enligt artikel 4. 1 i fördraget föreskrivs att forsknings- och utbildningsinsatser inom kärnsektom skall syfta till att komplettera verksamheten i medlemsstaterna, och att gemenskapens verksamhet skall tillföra -ett mervärde till de insatser som görs i medlemsstaterna. De kriterier som fastställts för att välja ut Femte ramprogrammets verksamhetsområden och deras vetenskapliga och tekniska mål omfattar de principer som beskrivs ovan. Dessa kriterier bör även tillämpas vid genomförandet av Femte ramprogrammet, i syfte att säkerställa programmets sammanhållning. 7 KOM(96) 595 slutlig. 8 KOM(97) 47 slutlig. 47 Gemensamma forskningscentret bidrar till genomförandet av ramprogrammet, särskilt inom de vetenskapliga och tekniska områden där det har lämplig kompetens for att erbjuda opartisk och oberoende experthjälp till fördel för gemenskapens politik. Gemensamma forskningscentret kommer dessutom att delta i de konsortier som upprättas för att genomföra forsknings- och utbildningsaktiviteterna. Den årsrapport som i enlighet med artikel 7 i fördraget skall överlämnas till rådet skall även lämnas till Europaparlamentet. I syfte att säkerställa öppenhet samt en rationell och effektiv förvaltning av programmet, är det lämpligt att dessutom anta bestämmelser om systematisk övervakning av hur långt Femte ramprogrammet har nått, samt om utvärdering av det. En finansiell ram i enlighet med vad som avses i punkt 2 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande av den 6 mars 19959 för programmets totala varaktighet, införs i detta beslut, utan att detta påverkar budgetmyndighetens behörigheter såsom de fastställs i fördraget. För att säkerställa överensstämmelse mellan de forsknings- och utbildningsåtgärder som vidtas med stöd av Euratomfördraget, och dem som vidtas med stöd av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen bör beslutet om ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet teknisk utveckling och inom området demonstration antas samtidigt med detta ramprogram och för samma period. forskning, Vetenskapliga och tekniska kommittén har hörts av kommissionen och har avgivit sitt yttrande. 9 EGT nr C 102, 4. 4. 1996,s. 4. 48 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1 2 Ett flerårigt ramprogram för all forskningsverksamhet, inbegripet demonstration och utbildning inom området kärnenergi, hädanefter kallat "Femte ramprogrammet" antas för perioden 1998-2002. Femte ramprogrammet kärnklyvningsrelaterade energisystem. berör kontrollerad termisk kärnfusion samt Dessa båda områden omfattar, utöver de tematiska områdena, även övergripande verksamhetsområden som berör samarbete med tredje land och internationella organisationer, spridning och validering av forsknings- och utbildningsresultaten samt främjande av utbildning och fri rörlighet för gemenskapens forskare. 3 De urvalskriterier som tillämpats för de verksamhetsområden som nämns i punkt 2, och för de mål som gäller för dessa, fastställs i bilaga I. De skall beaktas vid genomförandet av Femte ramprogrammet. 4 Huvuddragen för gemenskapens aktiviteter, deras vetenskapliga och tekniska mål samt relevanta prioriteringar fastställs i bilaga II. Artikel 2 Referensbeloppet för genomförandet av detta ramprogram för perioden 1998-2002 uppgår till [. ] miljoner ecu10. De årliga anslagen godkänns av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. Artikel 3 1. Femte ramprogrammet skall genomföras genom två program för forskning och utbildning, varav ett skall genomföras av Gemensamma forskningscentret. För vart och ett av de två programmen skall genomförandebestämmelser samt uppgift om varaktighet och kostnadsberäkning fastställas. 2. Vid genomförandet av Femte ramprogrammet kan det visa sig nödvändigt att inleda tilläggsprogram. Ramprogrammet kan även leda till samarbetsavtal med tredje länder eller internationella organisationer enligt artikel 101 i fordraget. 10 Varav [. ] ecu för GFC. 49 Artikel 4 De närmare bestämmelserna om Europeiska atomenergigemenskapens finansiella deltagande i Femte ramprogrammet skall fastställas i överensstämmelse med de särskilda bestämmelser som gäller för anslag för forskning och i finansförordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kompletterade med bilaga III till detta beslut. teknisk utveckling Artikel 5 1. Kommissionen skall varje år med hjälp av oberoende, kvalificerade experter utvärdera utvecklingen av Femte ramprogrammet och dess forsknings- och i bilaga I. utbildningsprogram med avseende på de kriterier som anges Kommissionen skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är inträffade förändringar. Om så visar sig nödvändigt skall kommissionen lämna förslag till ändringar eller kompletteringar av ramprogrammet eller programmen för forskning och utbildning med anledning av denna utvärdering. lämpliga med hänsyn till 2. Innan kommissionen lägger fram sitt förslag angående Sjätte ramprogrammet skall kommissionen låta oberoende, kvalificerade experter leda en extern utvärdering av hanteringen och resultaten av de verksamhetsområden som avses i artikel 1. 2, och som genomförts under de fem åren före denna utvärdering, i synnerhet utgående från de kriterier som fastställs i bilaga I. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering, tillsammans med egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén. 3. Urvalet av de oberoende experter som avses i punkterna 1 och 2 görs av kommissionen, varvid väl avvägd hänsyn skall tas till de olika forskningsaktörerna. 4. Vid början av varje år skall kommissionen överlämna en till Europaparlamentet och rådet, med information om verksamheterna inom forskning och utbildning under det föregående året samt om arbetsprogrammet för det innevarande året. rapport Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordföranden 50 BILAGA I URVALSKRITERIER FÖR VERKSAMHETSOMRÅDEN OCH MÅL Euratoms genomförande av forskningspolitiken inom området kärnenergi grundar sig på principerna om vetenskapliga och tekniska förtjänster, och anpassning av forsknings- och utbildningsaktiviteterna fördraget om Europeiska atomenergigemenskapen. till de mål fastställs som i i syfte att säkerställa att Europeiska På grundval av en kostnads-/nyttoanalys, gemenskapens Femte ramprogrammets verksamhetsområden, och de mål som gäller för dessa, företas med utgångspunkt från gemensamma kriterier som kan delas in i tre olika kategorier: används optimalt, offentliga medel urvalet skall av • Kriterier som berör samhällsbehoven: - Förbättring av arbetsmarknadssituationen. - Förbättrad livskvalitet och folkhälsa. - Miljöskydd. Dessa kriterier skall bidra till uppnåendet av gemenskapens huvudsakliga mål, som fastställts utifrån befolkningens förväntningar och behov. samhälleliga • Kriterier som berör den ekonomiska utvecklingen och vetenskaplig och teknisk verksamhet: - Sektorer med tillväxt och som präglas av varaktig utvidgning. - Sektorer inom vilka gemenskapens företag kan och bör förstärka sin konkurrenskraft. - Sektorer inom vilka möjligheter för viktiga tekniska framsteg avspeglar sig. •_ Kriterier som tillför ett "mervärde" för gemenskapen och som berör suhsidiaritetsprincipen: - Behovet av att uppnå en "kritisk massa" av mänskliga resurser och finansiella medel, samt samordning av kompletterande kompetenser som finns utspridda i flera olika medlemsstater. - Viktiga bidrag till genomförandet av gemenskapens politik. - Behandling av problem på gemenskapsnivå, eller frågor som berör standardisering eller utvecklingen av det europeiska samarbetsområdet. Dessa kriterier skall säkerställa all endast sådana mål som inte kan uppnås enbart genom privata forskningsinsatser, och som effektivast kan uppnäs på gemenskapsnivå genom gemenskapsövergripande forskningsaktiviteter fastställs. Dessa kriterier, som vid behov skall kompletteras, fastställs för genomförandet av Femte ramprogrammet och för fastställandet av forsknings- och utbildningsprogrammen, samt 51 for urvalet av forskningsaktiviteter, utbildning. inbegripet aktiviteter for demonstration och 52 BILAGA II ALLMÄNNA PRINCIPER OCH VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL FÖR VERKSAMHETSOMRÅDENA Kärnenergin står för mer än 35% av Unionens elproduktion, och leder inte till några koldioxidutsläpp. Den utgör ett viktigt bidrag till strategier som syftar till diversifierad energiförsörjning. På kort och medellång sikt bidrar utvecklingen av kärnenergisystemens säkerhet till att öka gemenskapens industriella konkurrenskraft Europas ledande position inom teknikområdet kan härvid utnyttjas, inte minst med hänseende till de nya exportmarknaderna. På längre sikt krävs forskningsinsatser på gemenskapsnivå och global nivå för riktningsvisande teknik. innovativ och I. 1. FEMTE RAMPROGRAMMETS VERKSAMHETSOMRÅDEN OCH ORGANISATION Femte ramprogrammet berör kontrollerad energisystem. termisk kärnfusion samt kärnklyvningsrelaterade 2. Ramprogrammets tematiska områden omfattar följande: - En nyckelåtgärd som fastställs utifrån gemenskapens uttryckligen fastställda ekonomiska och sociala mål. Denna nyckelåtgärd skall bidra till genomförandet av globala initiativ på europeisk nivå, utgående från ett brett sortiment av ämnesområden, teknikområden och kunskaper. - Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området generiska tekniker. - Stödåtgärder till förmån för forskningsinfrastrukturen. 3. De övergripande verksamhetsområdena omfattar följande: - Samarbete med tredje land och internationella organisationer. - Spridning och validering av forsknings- och utbildningsresultat. - Utbildning och fri rörlighet för forskare. 4. Gemensamma forskningscentrets aktiviteter: Gemensamma forskningscentret är det vetenskapliga och tekniska organ som kommissionen behöver för att utöva sin företrädesrätt. Centrets vetenskapliga och tekniska mål ligger främst inom områden där det krävs en opartisk och oberoende expertis på europeisk nivå, och inom de områden som berör gemenskapens stora politiska mål. Centrets aktiviteter motsvarar Femte ramprogrammets vetenskapliga och tekniska mål som beskrivs nedan, men skall samtidigt överensstämma med de krav och förändringar som uppstår när gemenskapspolitiken kommer till uttryck i forsknings- och utvecklingsbehov, och i synnerhet i de fall där Gemensamma forskningscentrets opartiskhet är ofrånkomlig. II. VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL 53 a) Nyckelåtgärd: kontrollerad termisk kärnfusion1 ' På lång sikt är målet för denna åtgärd, som omfattar alla fusionsrelaterade forskningsaktiviteter som genomförs i medlemsstaterna och Schweiz, att gemensamt utveckla provreaktorer som skall vara föregångare till elkraftverk som motsvarar samhällets behov i fråga om funktionssäkerhet, miljöskydd och ekonomisk lönsamhet. Strategin för att på lång sikt uppnå målet för denna verksamhet omfattar utvecklingen av en försöksreaktor (Next Step), och därefter en demonstrationsreaktor (DEMO). Med hänsyn till de framsteg som gjorts är det tekniskt möjligt och strategiskt nödvändigt att bygga Next Step under det kommande årtiondet. Det är lämpligt att genomföra denna utveckling inom ramen för det internationella samarbetet ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor - den internationella termonukleära försöksreaktorn). Under perioden 1998-2002 kommer genomförandet av denna strategi att innebära följande: - Verksamhet inom fusionsfysik och -teknik i syfte att utveckla kapacitetcr för utförandet av Next Step inom associationerna och den europeiska industrin, och förbereda dess användning. Europas deltagande i ITER:s detaljerade projektverksamhet fortsätter med målsättningen att bygga reaktorn. - Verksamheter inom fysikområdet i syfte att optimera fusionsanläggningarnas grundläggande koncept. - Teknisk verksamhet på lång sikt i syfte att nå fram till praktisk användning av fusionsenergi. Europeiska gemenskapens fusionsprogram (JET), som spelar en avgörande roll i utvecklingen mot en försöksreaktor, skall fullföljas. När det gemensamma programmet fullföljts kan JET- anläggningarna användas för att samla kunskaper som kan vara av värde för användningen av Next Step. skall dessutom omfatta Denna åtgärd säkerhetsaspekter och miljökonsekvenser, fördjupade studier av de socioekonomiska aspekterna, samordning av de nationella civila forskningsinsatserna för teknologisk övervakning, samt spridning av resultaten och information till allmänheten. förnyad utvärdering av tröghetsinneslutning inom ramen för b) Generisk forskning och utvecklingsaktiviteter inom området generiska tekniker12 Bland dessa aktiviteter har följande prioritet: • Driftssäkerheten i befintliga anläggningar, inklusive frågor som rör förlängning av reaktorernas livslängd, de tekniska aspekterna av allvarliga olyckor samt strategier och metoder för förvaltning av olyckssituationer och situationen efter en olycka. • Säkerhet i samband med bränslecykeln: en gemensam, vetenskapligt grundad strategi för förvaltning och bortskaffande av radioaktivt avfall samt begränsning av sådant avfall. 1 ] Denna aktivitet kompletterar nyckelåtgärden "Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): avancerade energisystem och -tjänster" som behandlas i förslaget till Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling inom ramen för Fördraget om Europeiska gemenskapen. 12 På kärnenergiområdet kompletterar dessa forskningsaktiviteter den generiska forsknings- och utvecklingsverksamheten i det tematiska programmet "Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" inom ramen för förslaget till Femte ramprogrammet (EG-fördraget). 54 • Strålskydd, i synnerhet kunskap om och identifikation av riskerna med joniserad strålning, främst effekterna av låga strålningsdoser, samt förvaltning av nödsituationer i samband med kärnkraft, och sanering av förorenade områden. • Undersökningar kring nya kärnanläggningar, avancerade och effektivare bränslen, samt framtida system och koncept i syfte både att öka kärnsäkerheten under hela bränslecykeln och öka industrins konkurrenskraft, i synnerhet på de yttre marknaderna. Dessa undersökningar omfattar säkerhetsanalyser, konsekvensbedömningar samt tillvägagångssätt som ur teknisk och ekonomisk synpunkt verkar lovande för att uppnå en hållbar utveckling. beträffande människan och miljön • Utveckling av teknik och metoder för att kontrollera nukleärmaterial som anpassats till de nya kraven: utveckling av bränslecykeln, den starkt ökande tillgången till klyvbart material i samband med avvecklingen av kärnvapen, de ökande uppgifter och ansvarsområden som uppstår genom nya internationella avtal samt olaga transport av klyvbart material. • Främjande av samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och staterna i f. d. Sovjetunionen: utveckling av särskilda forskningsaktiviteter av typ "internationellt samarbete" som kan leda till ökad säkerhet i kärnreaktorer, främja förvaltningen av kärnavfall i dessa länder, förbättra strålskyddet och öka kontrollen av klyvbart material, samt utveckling av internationella samordnings- och samarbetsåtgärder i ramprogrammet. Gemenskapen kommer att kunna ställa medel till förfogande för att underlätta detta deltagande, i enlighet med de bestämmelser som fastställs i beslutet om delprogrammet i fråga. c) Stöd till forskningsinfrastrukturen stöd syftar Detta av provningsanläggningar för forskning inom kärnenergiområdet, i synnerhet sådana som berör denna energiforms säkerhetsaspekter och konkurrenskraft. säkerställa optimalt utnyttjande att på gemenskapsnivå till 55 BILAGA III VILLKOR FÖR EKONOMISKA BIDRAG FRÄN EURATOM Europeiska atomenergigemenskapen deltar finansiellt i de aktiviteter inom forskning, inbegripet demonstration och utbildning (hädanefter kallade teknisk utveckling, "indirekta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning") som genomförs inom ramen för de program som ingår i ramprogrammet. Dessutom genomfor gemenskapen egna forsknings- och utvecklingsaktiviteter, hädanefter kallade "direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning". Nyckelåtgärderna, aktiviteterna inom området generisk forskning och utveckling av generiska tekniker, stöd till forskningsinfrastrukturen samt den verksamhet som genomförs inom ramen för de övergripande verksamhetsområdena (se bilaga II) genomförs genom indirekta och direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning. 1. Indirekta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning De indirekta åtgärderna för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning omfattar fem olika kategorier: åtgärder med kostnadsdelning, utbildningsstipendier, stöd till nätverk, samordnad verksamhet och stödåtgärder. Åtgärderna med kostnadsdelning utgör det viktigaste verktyget för att genomföra programmen. Euratom deltar finansiellt i denna verksamhet med följande andelar: a) Verksamhet med kostnadsdelning - Projekt inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, samt samordnade projekt Projekten inom området forskning och teknisk utveckling utgörs av projekt som syftar till att uppnå nya kunskaper som kan vara av nytta för att förbättra befintliga produkter, förfaranden eller tjänster, eller som motsvarar samhällets behov. Stödet till dessa projekt kan i princip uppgå till 50% av de stödberättigande utgifterna. Juridiska personer som inte tillämpar internredovisning kan få upp till 100% av sina stödberättigande extrautgifter ersatta. Demonstrationsprojekt omfattar projekt som syftar till att visa olika förfarandens tekniska genomförbarhet, och som inte kan marknadsföras i denna form. Stödet till dessa projekt kan i princip uppgå till 35% av de stödberättigande utgifterna. De samordnade projekten utgörs av projekt som dels omfattar forskning och teknisk utveckling, och dels ett demonstrationselement. De kan erhålla stöd som beräknas på grundval av det viktade genomsnittet av de tariffer som tillämpas på de båda delelementen. - Stöd till tillgång till forskningsinfrastrukturen Stöd ges till befintliga forskningsinfrastrukturer för att integrera forskargrupper från Euratom i syfte att främja deras forskningsverksamhet. 56 Det stöd som kan erhållas från gemenskapen i form av bidrag till ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen kan uppgå //'// 100% av de stödberättigande extrautgifter som uppstår genom integrationen av forskargrupper från Euratom och tillhandahållande av anläggningar. b) Utbildningsstipendier I samband med utbildning och fri rörlighet för forskare består gemenskapens "Marie Curie"-stipendiesystem av flera kategorier av stipendier: stipendier för unga forskare med styrkta forskningserfarenheter, stipendier för utbildning av unga forskare i näringslivet och utvecklingsstipendier. När det gäller stipendier för unga forskare med styrkta forskningserfarenheter erhåller stipendiaterna ett stöd som enbart skall tjäna till att täcka deras utgifter för uppehälle och tillräckligt socialt skydd. De erhåller dessutom ett bidrag till utgifterna i samband med resor. Inom ramen för samarbete med tredje land ger stipendiesystemet möjligheter att erbjuda unga forskare från tredje land stipendier för vistelse i gemenskapens laboratorier. Gemenskapens stöd kan högst uppgå till 100% av de stödberättigande kostnaderna i samband med stipendiet, och kan dessutom omfatta ett bidrag till värdinstitutionens stödberättigande utgifter om denna befinner sig inom gemenskapen. c) Stöd till nätverk Temanätverk som samlar tillverkare, användare, universitet, forskningscentra och organisationer som sysslar med spridning eller överföring av innovation kring ett gemensamt vetenskapligt och tekniskt mål, i syfte att underlätta integration och spridning av kunskaper, samarbete mellan aktörer och användare inom forskningen, säkerställa att marknadsbehoven beaktas maximalt, och bidra till att göra den vetenskapliga och tekniska expertisen mer dynamisk. Gemenskapsstödet kan högst täcka 100% av de stödberättigande extrautgifterna för samordning och upprättande av temanätverken. Nätverk för forskningsutbildning upprättas inom områdena avancerad forskning och nya forskningsområden för teman som forskarna själva fritt kan välja. Nätverken syftar i första hand till utbildning av unga forskare på doktorandnivå och med doktorsexamen. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de stödberättigande extrautgifterna för upprättande och förvaltning av nätverken. d) Samordnad verksamhet Den samordnade verksamheten syftar till all säkerställa samordning av nationella FoTU-projekt som redan finansierats, i syfte att sprida de erfarenheter som samlats, förstärka de forskningsinsatser som gjorts av olika organ, och på så sätt uppnå en kritisk massa, samt sprida forskningsresultaten och öka användarnas medvetenhet och kunskap om programmen. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de stödberättigande extrautgifterna för samordningen. Q) Kompletterande åtgärder 57 De kompletterande åtgärderna skall bidra till genomförandet av delprogrammen eller förberedande av framtida verksamhet, och skall bidra till att strategiska mål uppnås eller fastställs. Åtgärderna syftar dessutom till att förbereda eller stödja övriga indirekta åtgärder. För åtgärder som syftar till utsläppande på marknaden av produkter, metoder eller tjänster, marknadsföringsåtgärder samt försäljningsreklam täcka upp till 100%) av kan extrautgifterna för de stödberättigande utgifterna för åtgärden. inget stöd erhållas. Gemenskapsstödet kan I besluten om antagandet av de delprogram genom vilka Femte ramprogrammet skall genomföras får undantag endast göras från de andelar som anges ovan för gemenskapens finansiella stöd i särskilda, väl motiverade fall, i synnerhet sådana som avses i stycke 3. 1 dessa beslut kan ovan beskrivna indirekta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning, preciseras, kompletteras eller underkastas ytterligare villkor eller begränsningar. Övriga bestämmelser rörande företags, forskningscentras och universitets finansiella deltagande i de indirekta åtgärderna för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning, behandlas i rådets beslut om regler för deltagande, antaget i enlighet med artikel 7 i fördraget. 2. Direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning institutionella forskningscentret (GFC) består av forskningsaktiviteterna De direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning, som genomförs av Gemensamma institutionella forskningsaktiviteter och institutionella aktiviteter till vetenskapligt och tekniskt stöd. För de förfogar GFC över kompetenser och anläggningar som är ytterst speciella, för att inte säga unika inom Euratom. Därmed bidrar GFC till genomförandet av Euratoms politik inom området FoTU, inbegripet demonstration och utbildning. De institutionella aktiviteterna till stöd för forskning och teknisk utveckling är sådana som behövs för fastställandet och genomförandet av gemenskapens politik och de uppgifter som åligger kommissionen i enlighet med fördraget, och som kräver GFC:s opartiskhet. Gemenskapen finansierar normalt sett 100% av utgifterna för GFC:s direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning. 3. Övriga åtgärder Villkoren för gemenskapens deltagande i det gemensamma företaget JET, i ITER:s verksamhet, i Associationskontrakten samt i vissa uppgifter som endast kan genomföras av industrin, behandlas i de respektive programmen för forskning och utbildning. 58 ISSN 1024-4506 KOM(97) 142 slutlig DOKUMENT SV 12 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-146-SV-C ISBN 92-78-18314-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Y\