title: Regolamento (CE) n. 659/97 della Commissione del 16 aprile 1997 recante modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio, per quanto concerne il regime degli interventi nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
fruit
market intervention
marketing standard
producer organisation
vegetable

formats: html pdfa1b print


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Den europæiske informations- og kommunikationsteknologisektors konkurrenceevne

eurovoc_concepts:
action programme
competitiveness
information technology
international competition
market

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 16. 04. 1997 KOM(97) 152 endelig udg. • vi MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Den europæiske informations- og kommunikationsteknologisektors konkurrenceevne 1$ W T'-f«, - ' • i'¥:If" •r¥Jt' A V i f5 f „ f^# IMDHQLB 1. Indledning 2. IT/telesektoren: Globale strukturer og europæisk konkurrenceevne 2. 1. Markedsstruktur 2. 2. Den europæiske IT/telesektors konkurrenceevne 3. De vigtigste udfordringer for den europæiske IT/telesektor Hurtigere udbredelse af ny teknologi Omstruktureringer i industrien Fremme af hurtigtvoksende virksomheder Udvidet europæisk ekspertise indenfor software Optimering af teknologiudvikling og -formidling Udnyttelse af potentialet for jobskabelse 4. Prioriteringsområder for politiske initiativer 4. 1. Politiske initiativer der allerede er igangsat 4. 2. Nye indsatsområder Forbedring af de globale konkurrencevilkår Teknologifremmende foranstaltninger og bevidstgørelsestiltag Etablering af nye markeder gennem standardisering Udnyttelse af potentialet i en udvidelse af EU Fremme af industrisamarbejde Fremme af små og mellemstore virksomheder Fokus på beskæftigelsen: Kvalifikationer og uddannelse Benchmarking 5. Konklusion Bilag 1: Rådets resolution af 18. 11. 1991 og opfølgningen heraf Bilag 2: Statistiske data 1. Indledning Informations- og kommunikationsteknologisektoren IT/telesektoren) (fig. l) er et afgørende led i den europæiske økonomi. Den udgør: • en betydelig og voksende del af erhvervslivet • en af nøglerne til den fremtidige konkurrenceevne i alle erhvervsprocesser, produkter følgende benævnt (i det og tjenesteydelser • grundlaget for det fremspirende informationssamfund i det 21. århundrede. Det er altafgørende at Europa har en konkurrencedygtig, dynamisk IT/telesektor for at • undgå urimelig afhængighed af nøgleteknologier • kunne være til stede på det ekspanderende verdensmarked • bidrage til jobskabelsen • være i spidsen for innovation i fremtiden. Europa har ikke råd til at sakke agterud. Der er foruroligende tegn på at: • markedet vokser langsomt • de europæiske producenters andel af verdensmarkedet er faldende • reaktionerne på den markedsmæssige og teknologiske udvikling er utilstrækkelige. Der er bydende nødvendigt at alle aktører (erhvervslivet, medlemsstaterne og Kommissionen) straks skrider til handling for at øge tempoet i udviklingen og sikre den europæiske IT/telesektor en førende position i den markedsmæssige og teknologiske udvikling. Mange tiltag er allerede sat i værk, og de må nu gennemføres hurtigt og effektivt. Desuden må der planlægges yderligere foranstaltninger. Den nederlandske regering og det nyligt afholdte uformelle industri rådsmøde har sat gang i debatten. Nærværende meddelelse er Kommissionens indledende bidrag, der har til formål at give en ajourført analyse og udpege de vigtigste udfordringer og indsatsområder. I løbet af de kommende måneder bør erhvervslivet, medlemsstaterne og Kommissionen i fællesskab videreføre arbejdet, dvs. fastlægge prioriteter og gennemføre målsætningerne. I denne meddelelse defineres følgende: forbrugerelektronik, computer- og kontorudstyr, teleudstyr, komponenter og software (som komponent eller produkt, eller som tjenesteydelse forbundet med levering af software). Andre brancher som f. eks. radio/tv- og indholdsbranchen, der ofte indgår i definitionen af IT/telesektoren, er ikke indbefattet her. IT/telesektoren som bestående af 2. IT/telesektoren: Globale strukturer og europæisk konkurrenceevne 2. 1. Markedsstruktur I løbet af de sidste 5-10 år har teknologiske, økonomiske og sociale fremskridt forandret sektoren og dens markeder gennemgribende (man omtaler ofte processen som "sammensmeltning"). Markedet kan opdeles i tre hovedsegmenter: Infrastruktur-, virksomheds- og forbrugermarkedet. De forskellige kendetegn ved disse markeder i de virksomheder der leverer til medfører forskellige strukturer og driftsformer markederne (se fig. 1), og indbærer forskellige områder af lovgivningsmæssig og politisk interesse for de offentlige myndigheder. i-b infrastrukturmarkedel, der omfatter store systemer med lang produktlivscyklus og forholdsvis langsom vækst, påvirkes af downsizing og liberalisering. Selv om de traditionelle europæisk kontrollerede stærk konkurrenceposition på visse områder såsom telekommunikation, er de under et voldsomt pres for at tilpasse sig den tiltagende liberalisering af deres sektorer. leverandører befinder i en sig tiltrækker Virksomhedsmarkedet rettet mod nichemarkeder, der i mange tilfælde har udviklet sig til meget store markedssegmenter. Producenterne er for det meste teknologiorienterede og meget afhængige af risikovillig kapital i startfasen. Den amerikanske industri indtager generelt en meget stærk stilling på disse markeder. virksomheder, adskillige nye Forbrugermarkedet kræver konstant innovation og pålidelige produkter og er præget af konstant prisudhuling. Forbrugerprodukter driver i stigende grad teknologiudviklingen i IT/telesektoren. Disse kendetegn har drevet virksomhedskoncentrationen op på et punkt, hvor verdensmarkedet domineres af nogle få anerkendte mærkenavne, der bygger på komplekse dynamiske globale produktionsstrukturer. Japanske, og på det seneste også koreanske producenter er fremtrædende, omend europæisk kontrollerede producenter fortsat er til stede på markedet i væsentligt omfang. De amerikanske producenter vinder frem, efterhånden som pc-relaterede produkter breder sig ud på forbrugermarkederne. Den stigende globalisering på disse markeder har presset industrien til at sprede sin produktionsaktiviteter i et forsøg på at finde de mest omkostningseffektive strukturer, og dette har resulteret i et sandt globalt netværk. Det forhold, at der er forholdsvis få handelshindringer, og at markedsefterspørgslen på informations- og kommunikations teknologiprodukter er så altomfattende, er selvfølgelig baggrunden for at man har kunnet opnå de stordriftsfordele, der driver denne udvikling. I Europa såvel som andre steder udføres en stor del af produktionsvirksomheden af transnationale selskaber med amerikanskjapansk og koreansk kapitaldeltagelse. Beskæftigelsessituationen i IT/telesektoren er resultatet af to modsat rettede tendenser (se fig. 2). På den ene side har den store produktivitetsgevinst som følge af forbedrede produktionsmetoder og i visse tilfælde udflytninger ført til betydelige nedskæringer i arbejdsstyrken i sektorer såsom forbrugerelektronik, computere og terminaler. På den anden side har den imponerende vækst inden for software og tjenesteydelser øget beskæftigelsen. Nettoresultatet er en balanceret situation med generel moderat vækst på lang sigt, der imidlertid har krævet betydelige ændringer i kvalifikationsstrukturerne. I løbet af de sidste ti år er jobbene flyttet fra produktion til F&U og salg/markedsføring og fra mindre kvalificeret til højere kvalificeret arbejde. 2. 2. Den europæiske IT/telesektors konkurrenceevne IT/telesektoren udgør en betydelig og voksende del af den europæiske industri (se fig. 3. 1): 8,3% af omsætningen (i forhold til 4,3% i 1981), 6,5% af beskæftigelsen, 7,8% af produktionen, 9,1% af bruttoværditilvæksten (i forhold til 6,1% i 1991). I alle disse forhold bidrager IT/telesektoren mere til økonomien end både den kemiske industri og 1 Employment in the ICT sector - en undersøgelse udført BIPE for Europa-Kommissionen, GD XIII, juli 1996. i alle dets former bilindustrien (se fig. 3. 2). IT/telesektorens andel vil stige i fremtiden, efterhånden som informationssamfundet ikke serviceerhvervene inden for informations- og kommunikationsteknologi (herunder software), der udviser en kraftig stigning i beskæftigelsen. Markedets vækstrate ligger i størrelsesordenen 7% og forventes at fortsætte på dette niveau i de kommende par år (se fig. 4). Dette er imponerende i betragtning af, at prisen pr. enhed generelt er faldende - endda drastisk for visse produkter - og at produkternes ydeevne øges betydeligt for hver ny produktgeneration. trænger frem. Tallene omfatter På trods af dette positive overordnede billede er der imidlertid grund til alvorlig bekymring. Hvor høj vækstraten end synes, er den på alle områder lavere end vækstraten i USA og i de nye asiatiske vækstøkonomier. Siden 1990 er Europas andel af verdensmarkedet inden for informationsteknologi faldet fra 35% til 28% (se fig. 5). I samme periode er det amerikanske informationsteknologimarked vokset fra et lignende udgangspunkt, så det i 1996 udgjorde ca. 41% af verdensmarkedet. Udgifter til IT udgør i Europa 4,5% af BNP, sammenlignet med 5,7% i USA. IT-udgifterne pr. capita udgør 797 ECU i Europa, sammenlignet med 1. 285 ECU i USA (se. fig. 6). Inden for EU er der store forskelle medlemsstaterne imellem, idet udgifterne generelt ligger lavere i EU's randområder og sydlige del. Desuden forværres handelsbalancen i de fleste dele af IT/telesektoren med undtagelse af teleudstyr (se fig. 7). Importen er steget med en faktor 5 siden 1980, til 143 mia. ECU i 1995 og udgør nu ca. 50% af forbruget på visse områder skal sammenlignes med ca. 11% og 17% i henholdsvis den kemiske industri og bilindustrien. (kontorudstyr og computere forbrugerelektronik). Dette samt Succes på IT/telemarkedet afhænger hovedsagelig af en kombination af adgang til førsteklasses forskning og risikovillig kapital på de tidlige stadier, samt stærk fokus på markedet, når virksomheden først er etableret. Dette gælder typisk for softwarepakker, hvor de amerikanske leverandører har skabt sig en ledende position. På dette felt er Europas succes begrænset til nicheapplikationer, navnlig i sektorer hvor man har kunnet opbygge ekspertise på grundlag af erfaringer fra særligt avancerede brugere, f. eks. inden for konstruktionssoftware. Inden for halvledere har de europæiske producenter været i stand til gennem internationale strategiske alliancer og en betydelige F&U-indsats, især under Jessi- og Esprit-programmet, at fastholde konkurrenceevnen. Dette sikrer et europæisk produktionsgrundlag, adgang til centrale produktionsteknologier og evne til at levere de nødvendige produkter til virksomhederne på efterfølgende trin i produktionskæden. Elektronikmontagesektoren, både forbrugerelektronik og computere, er den sektor hvor Europa som produktionsområde udviser det største handicap, der især skyldes høje lønomkostninger. Dette har medført komplekse kombinationer af udflytning til Asien og på det seneste til de central- og østeuropæiske lande, og placering af visse fremstillingsfunktioner tæt ved destinationsmarkederne. I teleudstyrssektoren, har de store leverandørers globale struktur og en vedholdende teknologiudviklingsindsats sikret Europa en førende position, som illustreres ved GSM- succesen. Men netop den europæiske teleudstyrsindustris betydning viser, hvor vigtigt det er at tackle den teknologiske revolution på den rette måde. 3. De vigtigste udfordringer for den europæiske IT/teiesektor til at strømline virksomhedsprocesser og muliggøre Informations- og kommunikationsteknologiernes bidrag Hurtigere udbredelse af ny teknologi: Det europæiske marked halter bagefter andre regioners i to henseender. For det første er virksomhedsmarkedet mindre fremsynet. For mange virksomheder opfatter investering i informations- og kommunikationsteknologi som hovedsagelig et omkostningselement, der må nedbringes når tilliden til markedet forbedre falder. konkurrenceevnen, innovation undervurderes eller ignoreres. For det andet sker udbredelsen af informations- og kommunikationsteknologi blandt private langsomt. Med visse undtagelser, især i de skandinaviske lande, er antallet at Internet-brugere forholdsvist lavt i Europa (se fig. 8). For det tredje er de offentlige administrationer sene til at udnytte informations- og kommunikationsteknologi på en innovativ måde. Dette har særlig stor betydning inden for undervisning, men også på andre områder, hvor der kan høstes væsentligt udbytte i form af øget effektivitet og kvalitet i serviceydelserne. Endelig er det ulige tempo i liberaliseringen af telesektoren i Europa nok den vigtigste enkelte hindring. Sådanne strukturelle forsinkelser udgør et alvorligt handicap for den europæiske IT/telesektor, både set i lyset af udviklingen henimod informationssamfundet og i forbindelse med fastlæggelse af strategier for industriens konkurrenceevne. Leverandørerne må sætte ind på at overbevise markedet om fordelene ved informations- og kraftigere kommunikationsteknologi og fremskynde indførelsen heraf. Et åbent og velfungerende indre marked er afgørende for udbredelsen af informations- og kommunikations teknologiprodukter og for udviklingen af dermed forbundne tjenesteydelser. Der hersker fortsat divergerende standarder og forskrifter, hvilket skaber hindringer for sektorens vækst. Disse spørgsmål er behandlet i anden sammenhæng , men det er vigtigt at de løses, for at Europas markedspotentiale kan udnyttes fuldt ud. Omstruktureringer i industrien: Den europæiske IT-telesektor har været sen til at foretage omstruktureringer som svar på de nye udfordringer. Den har ikke holdt trit med tendensen til udlicitering, etablering af net af konkurrencedygtige komponent leverandører - de tværnationale produktionsnet, der i så høj grad karakteriserer de amerikanske og japanske producenter og deres asiatiske forsyningsnet. Sektoren bør gribe den chance som økonomierne i de central- og østeuropæiske lande og disses integration i EU giver for at omstrukturere, og myndighederne må bidrage til at fremme denne proces. Det er af afgørende betydning at virksomhederne i et industrisamarbejde på verdensmarkedet, både for at deltage i fastlæggelsen af standarder og være til stede på de forskellige markeder og for at sikre sig adgang til nøgleteknologier og -komponenter og undgå urimelige afhængighedsforhold. indgår Fremme af hurtigtvoksende virksomheder: Det er heller ikke lykkedes Europa at fremme den dynamiske fremvækst af nye virksomheder på markedet, der i så høj grad kendetegner den amerikanske industri. Vilkårene for små, mellemstore og nystartede virksomheder må forbedres, da disse spiller en afgørende rolle for indførelsen af ny teknologi, konkurrencemæssige forbedringer i store virksomheder og allervigtigst, for jobskabelsen. Omstruktureringer i erhvervslivet medfører uundgåeligt ændringer i 2 KOM (96) 359 af 24. 7. 1996: Meddelelse fra Kommissionen om Europas indfaldsvinkel til standardisering og det globale informationssamfund. 3 "Wintelism and the Changing Terms of Global Competition" Professor M. Borrus og professor J. Zysman, University of California 1997. beskæftigelsessituationen, og disse er lettere at tackle hvis man har en fleksibel, veluddannet arbejdsstyrke. Hvis skal være IT/telesektoren konkurrencedygtig, må erhvervslivet engagere sig i en løbende videreuddannelse af arbejdsstyrken. i Europa fortsat Udvidet europæisk ekspertise inden for software: Ligegyldigt hvor meget man omstrukturerer, ændrer det ikke på den kendsgerning at Europa er en region med høje fremstillede produkter må konkurrere på produktionsomkostninger. Europæisk verdensmarkedet på teknisk konstruktion og kvalitet, og i visse tilfælde gør de det med stor succes - det gælder f. eks. GSM-mobiltelefoner og digitalt satellit-tv. Den rolle, som software spiller, navnlig indkapslet software, med hensyn til at øge konkurrenceevnen og skabe værditilvækst er så vigtig at den fortjener særlig omtale. Området software der omsættes på markedet, herunder pakkesoftware, specialfremstillet software og tjenesteydelser, er forholdsvis veldokumenteret, men dette område udgør kun en brøkdel af den samlede aktivitet i sektoren. Enhver lidt større virksomhed udfører selv softwareaktiviteter såsom udvikling, tilpasning og vedligeholdelse inden for murene. Faktisk ligger mange virksomheders kerneekspertise inden for softwareområdet. En stor del af produktet af finansydelser er software. Software udgør allerede en væsentlig del af moderne flys værdi, og bidrager med en stigende andel af den funktionalitet, der gør adskillige industriprodukter konkurrencedygtige på markedet. Det er på høje tid, at vi når til en tilstrækkelig forståelse af, hvordan dette element i den økonomiske aktivitet bidrager til konkurrenceevnen, værditilvækst og beskæftigelse. Kun på baggrund af et tilstrækkeligt kendskab til strukturerne og økonomien i denne sektor kan der lægges en strategi på virksomheds- eller nationalt plan for hvordan man udnytter de fordele software frembyder. Det er så meget desto vigtigere, eftersom udviklingen af de utallige indsats inden for applikationer til informationssamfundet vil kræve en massiv softwareudvikling af sproglige softwaremarkedet i Europa er en yderligere udfordring, men skaber også en chance for særlige europæiske løsninger. Udviklings- og markedsføringsomkostningerne afhænger for en stor del af antallet af sprogversioner af produktet, mens det giver en betydelig konkurrencefordel først at begive sig ud på et stort sprogmarked. indholdsproduktion. Den opsplitning og Optimering af teknologiudvikling og -formidling: Det er vigtigt at IT/telesektoren forbliver i spidsen af den teknologiske udvikling. Ikke blot stiger F&U-omkostningerne som følge af produkternes kortere livscyklus, men den interaktive innovationsproces kræver desuden at industrien i højere grad tager hensyn til kundernes behov. For at IT/telesektoren kan drage udbytte af investeringerne i F&U, bør teknologierne formidles så hurtigt og i så vidt omfang som muligt. Denne proces sker ikke automatisk. Der skal en betydelig indsats til for at indføre de nye teknologier blandt alle kategorier af brugere: industrien, servicesektoren (den offentlige og den private) og private brugere. Udnyttelse af potentialet for jobskabelse: Udbredelsen af informations- og kommunikationsteknologi vil få gennemgribende følger for både kvantitative og kvalitative aspekter af beskæftigelsen. I en ny undersøgelse påpeges tre typer virkninger som informations- og kommunikationsteknologi kan have på beskæftigelsen. Direkte virkninger i selve IT/telesektoren og dermed forbundne sektorer, indirekte virkninger på andre grene af økonomien såsom stigning i produktiviteten og ændringer i produktionsstrukturerne, og endelig andre virkninger der skyldes at tjenesteydelserne 4 IFO Institut fUr Wirkschaftsforschung. MUnchen, 1996. bliver lettere at omsætte, og de deraf følgende ændringer i den internationale arbejdsdeling. Ifølge samme undersøgelse skønnes de langsigtede virkninger for Europa i løbet af de kommende ti år at blive på mellem et tab på tre millioner arbejdspladser (i det negative tilfælde) og en gevinst på 6 millioner arbejdspladser (det positive tilfælde med hurtig udbredelse af informations- og kommunikationsteknologi). Det står imidlertid klart at de direkte virkninger på beskæftigelsen i IT/telesektoren udviser en positiv tendens. Erfaringerne fra USA, hvor omstruktureringen af IT/telesektoren begyndte tidligere, viser at der blev skabt over 150. 000 arbejdspladser mellem 1988 og 1995 i pc-sektoren alene (f. eks. voksede et amerikansk selskab, der startede i 1985, til en omsætning på næsten 6 mia. $ og 15. 000 ansatte i 1995). EU må bidrage til vækst i sådanne virksomheder, der finansieres via dynamiske fælleseuropæiske sekundære kapitalmarkeder. IT-virksomhederne i Europa vil skabe fremtidens højkvalitetsjob. 4. Prioriteringsområder for politiske initiativer og instanser rådgivende undersøgelser Resultaterne af brede høringer i erhvervslivet og medlemsstaterne samt anbefalinger fra forskellige bemærkelsesværdigt overensstemmende. De falder i to kategorier. Den første omfatter anbefalinger, som f. eks. liberalisering af markedet for telekommunikation, der allerede er ved at blive ført ud i livet, eller som er under overvejelse i Kommissionen og hos de nationale administrationer. De opsummeres i det følgende for at understrege hvor vigtigt det er for industriens konkurrenceevne, at der gennemføres en række centrale politikker. Den anden kategori af anbefalinger er spørgsmål der vedrører IT/telesektoren mere specifikt, eller som fremover må prioriteres højt. De gennemgås i anden del af dette afsnit. er 4. 1. Politiske initiativer der allerede er igangsat november 1996 vedtog Kommissionen I for informationssamfundet5, der har bidraget til en finjustering af Kommissionens prioriteter. Handlingsplanen understreger behovet for hurtige fremskridt og aktualiserer EU's politiske engagement i en effektiv gennemførelse af alle aspekter af informationssamfundet. Prioriteterne er følgende: handlingsplan samlet en • Effektiv gennemførelse af liberaliseringen af telekommunikationsmarkedet i alle medlemsstater inden 1. januar 1998. Kommissionen er fast besluttet på at sikre, at de forpligtelser der er indgået, også overholdes, og vil følge den lovgivningsmæssige udvikling i medlemsstaterne nøje. • Elektronisk handel er det første praktiske udslag af informationssamfundet - det første "massive fremtidige anvendelsesområde". I meddelelsen "Servicesektoren i arbejde"6 annonceredes et europæisk initiativ inden for elektronisk handel. For at iværksætte dette initiativ har Kommissionen vedtaget en rammemeddelelse til Rådet, der opstiller hovedprioriteterne på området. 5 KOM (96) 607 af 27. 11. 1996: Meddelelse fra Kommissionen om "Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan". 6 CSE(96) 6 af 27. 11 1996 - "Servicesektoren i arbejde", meddelelse til Det Europæiske Råd. 6 Styrkelse og accept af internationalt aftalte principper og regler vedrørende konkurrence, intellektuel ejendomsret, privatlivets fred, personlige rettigheder, informationssikkerhed, interoperabilitet og standarder. For at tilskynde det europæiske erhvervsliv og samfundet som helhed til i højere grad af bruge iværksættes informations- og kommunikationsteknologi må der foranstaltninger til fremme af ny teknologi samt bevidstgørelsestiltag, mens eksisterende foranstaltninger må udvides. Satellitbaserede bredbåndskommunikationssystemer. Kommissionens handlingsplan beskriver, hvilke lovgivningmæssige justeringer og F&U-tiltag der er nødvendige for at sikre en betydelig europæisk tilstedeværelse på internationalt plan. I transportsektoren dukker der nye applikationer frem inden for transeuropæiske net (TEN), nye lufttrafikstyringssystemer og adskillige forbrugerapplikationer, hvilket IT/telesektor. åbner mulighed Handlingsplaner for intelligente transportsystemer (ITS) og for lokaliserings- og navigationssystemer (GNSS) er under udarbejdelse. for voksende markeder for den europæiske Rammeprogrammet for F&U spiller en særlig rolle i at sikre, at de betydelige investeringer i F&U der er nødvendige for at fastholde konkurrenceevnen, udnyttes bedst muligt i EU. Det femte rammeprogram, der skal gælde fra 1998, vil især fokusere på inddragelse af brugerne i F&U-aktiviteterne - et aspekt der er afgørende for at sikre at foranstaltningerne opfylder reelle behov på markedet. Parallelt hermed vil støtten til udvikling af nøgleteknologier blive integreret i ét program, der opdeles i fire områder: Tjenester for borgerne, elektronisk handel, multimediernes indhold og nøgleteknologier. Der lægges også vægt på øget fleksibilitet og evne til at reagere på behovene. forbedres ved at Almen og faglig uddannelse er af afgørende betydning for at give arbejdsstyrken de nødvendige færdigheder og tilstrækkelig fleksibilitet til at kunne anvende de nye teknologier. Uddannelsesinfrastrukturerne må skoler og kulturinstitutioner udstyres med informations- og kommunikationsteknologi og netadgang (navnlig Internet). Dette bør ledsages af forbedret uddannelse af lærerne i brugen af informations- og kommunikationsteknologiapplikationer. I samarbejde med medlemsstaterne vil Kommissionen stimulere tiltag på nationalt plan, der går ud for på at informationssamfundet. Handlingsplanen "At lære i informationssamfundet", der blev godkendt af Kommissionen i december 1996, tager sigte på at samle de vigtigste aktører på området med henblik på at skabe en bedre formidling af de færdigheder der bliver brug for i fremtiden. Handlingsplanen gennemføres parallelt med det arbejde der udføres af taskforcen for undervisningsmultimedier, f. eks. indkaldes forslag i fællesskab mellem forskellige tjenestegrene i Kommissionen, og dermed lettes adgangen til EU-støtte på dette område. tilbyde de europæiske borgere uddannelse der er relevant Det sproglige aspekt, der spiller en særlig rolle på softwareområdet i Europa, behandles i programmerne for informationssamfundet og sprogteknologi. 7 KOM (96) 456 af 2. 10. 1996 - Flerårigt program for sproglig mangfoldighed i informationssamfundet, vedtaget af Rådet den 8. 10. 1996. ,J yt- «ïia&d'iSoiilifiaiïer Tiltag inden for disse områder bør tage sigte på dels at forbedre forholdene på udbudssiden, f. eks. gennem benchmarking og uddannelse, og dels at åbne op for teknologifremmende f. eks. gennem øget markedsadgang og efterspørgselssiden, foranstaltninger. Forbedring af de globale konkurrencevilkår: Indgåelsen af en aftale om informationsteknologi på WTO-konferencen i Singapore i december 1996 og af WTO- aftalen om telekommunikation i februar i år er meget vigtige skridt i denne retning. Afskaffelsen af afgifter på alle IT-produkter inden år 2000 fremskynder den proces der blev indledt ved den sidste GATT-forhandlingsrunde. Dette vil bidrage til at nedbringe produktionsomkostningerne for informations- og kommunikationsteknologiudstyr i Europa og give de europæiske producenter bedre muligheder for at eksportere til tredjelandes markeder. Aftalen om informationsteknologi må gennemføres med det samme, og samtidig må revisionsproceduren sættes i gang med henblik på at udvide aftalens produktdækning. Der bør også tages skridt til at udvide aftalen til at omfatte de WTO-medlemslande (især i Sydamerika), der foreløbig ikke deltager, og der bør stilles krav til medlemskandidatlandene (navnlig Kina og Rusland) om at de deltager i aftalen. vil Med ophævelsen af afgifter opmærksomheden blive rettet mod eliminering af ikke-afgiftsrelaterede barrierer hos vores vigtigste handelspartnere. Dette vil hovedsagelig ske gennem aftaler om gensidig anerkendelse og udvidet harmonisering for overensstemmelsesvurdering. Hovedprioriteten bliver at bygge videre på den transatlantiske dialog inden for erhvervslivet og indgå en aftale om gensidig anerkendelse med USA, idet navnlig mulighederne for at udvide princippet om overensstemmelseserklæringer fra fabrikanter må udforskes. Parallelt hermed vil der blive planlagt aktiviteter som led i de transatlantiske initiativer for små virksomheder (TASBI). Disse og andre handelspolitiske instrumenter bør anvendes i sammenhæng, så man sikrer at det europæiske erhvervsliv har optimale vilkår, både inden for EU og på verdensmarkedet. standarder og procedurer informationsteknologiaftalen følge af som af Teknologifremmende foranstaltninger og bevidstgørelsestiltag: De offentlige administrationer kan og bør gøre mere for at fremme indførelsen af informations- og kommunikationsteknologi, både internt og i befolkningen som helhed. For det første må undervisningsmyndighederne sørge for, at skolerne bliver bedre udstyret med informations- og kommunikationsteknologi, for at bane vej for informationssamfundet. reagere på befolkningens krav om en bedre og mere Desuden må de omkostningseffektiv service. Også i bredeste forstand vil det gavne nationale og lokale politikker på mange områder, hvis man hurtigere og i højere grad anvender informations- og kommunikationsteknologi på en nyskabende måde. Fig. 6 viser den relative mangel på investeringer i IT i de sydlige og perifere medlemsstater - dette på trods af at IT er et effektivt redskab til at fremme samhørighed, i og med at teknologien kan bruges til at sammenkæde regioner og nedbryde barrierer. En række medlemsstater er nu i færd med at skabe innovative skattepolitiske og andre incitamenter til at fremskynde indførelsen af informations- og kommunikationsteknologi i hjem, skoler og virksomheder. Sådanne ordninger er vejen frem og bør udbredes og udvides overalt i EU. Etablering af nye markeder gennem standardisering: Fastlæggelse og brug af standarder er blevet en af de vigtigste strategiske løftestænger, som erhvervslivet udnytter til at skabe nye markeder. Forbrugermarkedet især er afhængigt af at der skabes 8 af side hvor procedurerne teknologisk og kommercielt. Der må også tillid til produkterne hos forbrugerne, og derfor er det vigtigt at etablere et samarbejde mellem leverandørerne om at fremme globale standarder. For at få udbytte af et sådant samarbejde må producenterne lægge bidrag på bordet, i form af teknologier, standarder og markeder, og være aktive i den internationale standardiseringsproces, så de ikke tages fat på den sakker agterud lovgivningsmæssige (f. eks. standardiseringen, overensstemmelseserklæringer fra fabrikanter) må forenkles og gennemføres hurtigere for at undgå hindringer for markedsføringen af nye produkter. Standarder for informations- og kommunikationsteknologi er generelt af global karakter, men ofte vil forskellige standarder, der bygger på særlige regionale træk, konkurrere om anerkendelse på markedet. De europæiske virksomheder bør derfor ikke blot deltage i standardisering af tekniske specifikationer via internationale konsortier, men bør også, hvor det er muligt, benytte sig af europæiske platforme. Europa-Kommissionen støtter etableringen af en fleksibel og åben workshop-struktur, der gør det muligt for europæiske virksomheder at deltage i den internationale standardiseringsproces inden for informations- og kommunikationsteknologi. På grundlag af særlige europæiske karakteristika bør der således udvikles internationalt anerkendte standarder. Dette kræver strategiske aftaler mellem hovedaktørerne om de centrale brugerkrav8. For at omdanne brugerkrav til tekniske specifikationer må erhvervslivet i nært samarbejde med fleksible de europæiske standardiseringsorganisationer udvikle pragmatiske og leveringsmekanismer. fleksible standardiseringsprocedurer, styret af erhvervslivet, med henblik på at fastlægge tekniske specifikationer til brug for de europæiske virksomheder, parallelt med vedtagelsen af formelle europæiske standarder. For at sikre sammenhæng og optimal udnyttelse af de europæiske etableres "etstedsbehandling" i de europæiske standardiseringsorganisationers fælles regi. standardiseringsressourcer, hurtigst muligt Kommissionen etablering støtter bør der af IT/telesektor har her chancen Udnyttelse af potentialet i en udvidelse af EU: Med en udvidelse af EU far IT/telesektoren i Europa adgang til et større og stadigt voksende indre marked, øgede samt nye muligheder for at omplacere omkostningsfølsomme stordriftsfordele aktiviteter. Den europæiske for at omlægge produktionsstrukturerne, så de kommer til at ligne de amerikanske og asiatiske producenters, og dermed skærpe konkurrenceevnen på verdensplan. Store del af erhvervslivet er i gang med at etablere forskellige former for samarbejde i disse lande, der også kan tilbyde kvalificeret arbejdskraft og gunstige produktionsvilkår. De europæiske producenter flytter deres aktiviteter tilbage fra Fjernøsten for at udnytte disse ofte bedre vilkår, hvorved fabrikkerne i Fjernøsten kan koncentrere sig om de voksende og stadigt mere åbne lokale markeder. Der vil blive lagt særlig vægt på at lette samarbejdet mellem virksomheder i EU og de central- og østeuropæiske lande. Et sådant samarbejde er allerede i gang i forbrugerelektronikindustrien. Kommissionen støtter dette initiativ og vil gøre sit til, at det udvides til at omfatte andre dele af IT/telesektoren. Blandt de tiltag der er foreslået af erhvervslivet er benchmarking af leverandører, leverandørkonferencer, uddannelse inden for virksomheden og workshops aktiv om erhvervsrepræsentation i de central- og østeuropæiske lande. Strategien for udviklingen forud for tiltrædelsen går ud på at opbygge et solidt grundlag for at skabe lige og retfærdige konkurrencevilkår, der vil gavne det europæiske erhvervsliv. kvalitet. Kommissionen etablering styrkelse støtter og af 8 Et eksempel på en sådan aftale er aftalememorandummet om adgang til elektronisk handel for små og mellemstore virksomheder i Europa. Fremme af industrisamarbejde: Adskillige andre vigtige industrisamarbejdsinitiativer er på vej, navnlig i det tidligere Sovjetunionen, Middelhavsområdet, Sydamerika og Asien. Der foreligger også forslag om en række eksportfremmeaktiviteter. På IT/teleområdet må der gøres en øget indsats for at øge virksomhedernes, især små og mellemstore virksomheders, opmærksomhed om hvilke muligheder der er, og for at bistå dem med at prioritere mulighederne på baggrund af deres egen situation. Desuden vil industri samarbejdsaktiviteter på tværs af grænserne kunne have stor gavn af en bedre koordinering med de eksisterende programmer i medlemsstaterne. Fremme af små og mellemstore virksomheder9: Små og mellemstore virksomheder er af afgørende betydning rolle for jobskabelsen og udgør et centralt led i IT/telesektoren (især på software- og multimedieindholdsområdet), fordi de ofte spiller en førende rolle i udviklingen af ny teknologi og innovative produkter. Den europæiske industri er langt bagud i forhold til USA med hensyn til nystartede høj teknologivirksomheder inden for IT. Det er et alvorligt handicap, som det fremgår af den kendsgerning at mange af de IT/televirksomheder der er førende i dag, var små og mellemstore virksomheder i USA for mindre end 20 år siden. Det er derfor af største betydning at der igangsættes politiske initiativer med det formål at skabe gunstige vilkår for opstart og finansiering af nye innovative virksomheder. Sådanne initiativer bør navnlig lægge vægt på at lette adgangen til risikovillig kapital, og der bør samarbejdes med finansielle institutioner med henblik på at oprette mekanismer som f. eks. teknologivurdering. Der bør også fortsat sættes ind på at reducere den administrative byrde, der ofte fungerer som en bremse. Man bør overveje at gennemføre en benchmarkinganalyse af vilkårene for etablering af nye virksomheder, hvor man sammenligner forholdene i Europa og i andre egne af verden, navnlig USA (Silicon Valley). Disse problemer har længe fremstået tydeligt, men situationen er fortsat kritisk. Der er et presserende behov for at Kommissionen og medlemsstaterne iværksætter hurtige og effektive foranstaltninger. Kommissionen har også til hensigt at bruge G7-projektet om små og mellemstore virksomheders adgang til verdensmarkedet som grundlag for at støtte udveksling af erfaringer på globalt plan og andre former for samarbejde. Fokus på beskæftigelsen: Kvalifikationer og uddannelse: Som allerede nævnt må den europæiske IT/telesektor hele tiden foretage omstruktureringer for at forblive konkurrencedygtig. Der må ske en stadig forbedring af produkter og processer for at skabe større værditilvækst, og mindre rentable, omkostningsfølsomme aktiviteter må flyttes ud. Udvidelse af kvalifikationerne er kernen i denne proces, og dette mål vil kunne opfyldes betydeligt nemmere, hvis der skabes en ordning for "kvalifikations- standarder". Ved at fastlægge kvalifikationsprofiler for de centrale erhvervsaktiviteter, gældende for hele sektoren, vil man fa skabt et referencegrundlag for hvordan man opbygger en kompetent arbejdsstyrke, opnår bedre præstationer og tilrettelægger uddannelsesprogrammer. Sådanne standarder vil også få arbejdsmarkedet til at fungere bedre, eftersom man vil have et klart udgangspunkt for at sammenholde arbejdsgivernes behov med de kvalifikationer der tilbydes. Desuden udgør standarder et praktisk skoler og andre samarbejde mellem grundlag for uddannelsesinstitutioner, og et sæt kriterier, der kan være en hjælp erhvervsliv, et bedre for 9 De særlige kendetegn ved små og mellemstore virksomheder er behandlet i handlingsplanen for innovation i Europa, der blev vedtaget af Kommissionen den 20. 11. 1996 - KOM (96) 589. 10 Dette projekt blev lanceret på G7-ministerkonferencen i Bruxelles i februar 1995. 10 uddannelsesmyndighederne i medlemsstaterne, når de skal tilpasse læseplanerne til det 21. århundredes digitale økonomi. Benchmarking: Europa-Kommissionen anser benchmarking for at være et effektivt redskab til at forbedre konkurrenceevnen og har til hensigt at fremme brugen heraf i virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder. IT/telesektoren er i kraft af sin økonomiske betydning og globale karakter blandt de første der udpeges som genstand for benchmarking, og den nederlandske regering har ladet gennemføre en sådan undersøgelse af sektoren. Kommissionen ønsker at fremme benchmarking både på sektorplan og på overordnet plan. Hele den europæiske økonomi vil have gavn af forbedringer i IT/telesektoren. Systematiske undersøgelser af erhvervslivets resultater, påpegelse af relative svagheder og korrigerende foranstaltninger bidrager til fremskridt. Kommissionen vil undersøge sine nuværende informationskilder for at afgøre om de er tilstrækkelige til at levere passende benchmarkindikatorer, og om nødvendigt vil kilderne blive erstattet og suppleret. Endvidere vil Kommissionen arbejde nært sammen med erhvervslivet om at udpege de afgørende rammevilkår for sektoren og fastlægge optimal praksis. Blandt de områder der fortjener særlig opmærksomhed, er som allerede nævnt små og mellemstore virksomheder og indkapslet software. Konklusion I denne meddelelse udpeges en række centrale indsatsområder. Jo længere man venter med effektive tiltag på disse områder, desto sværere bliver det for den europæiske foranstaltning er IT/telesektor at indtage en førende stilling. En altafgørende liberaliseringen af telesektoren, men det er også nødvendigt med andre tiltag, som beskrevet ovenfor. Kommissionen har til hensigt at følge op på denne meddelelse ved i samarbejde med medlemsstaterne og erhvervslivet at tilrettelægge specifikke foranstaltninger inden for de nævnte indsatsområder, fastlægge et arbejdsprogram for alle berørte parters (Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervslivet) gennemførelse af foranstaltningerne samt skabe en mekanisme for regelmæssig vurdering af resultaterne. 11 Bilag i Rådets resolution af 18. 11. 1991 og opfølgningen herpå Siden Rådet vedtog sin resolution i 1991 har EU med lanceringen af det fjerde ramme program for F&U med succes rettet opmærksomheden mod erhvervslivets F&U-behov inden for informations- og kommunikationsteknologi. Brugernes og markedets behov har været rettesnor for de relevante F&U-programmer (Esprit, ACTS og telematik programmet), og de teknologier der er udviklet som resultat heraf, har en direkte virkning på markedet. Optimal udnyttelse af resultater og aktivt internationalt samarbejde har været to centrale elementer i programaktiviteterne. Opmærksomheden har været koncentreret om små og mellemstore virksomheder. Synergien med Eureka-programmet er blevet styrket. Som det fremgik af resolutionen fra 1991 er multilaterale aftaler det grundlag hvorpå adgangen til markeder bør baseres. Denne strategi er blevet fulgt i GATT, hvor der blev opnået betydelige afgiftsreduktioner ved forhandlingerne under Uruguay-runden. Disse resultater blev efterfulgt af informationsteknologiaftalen (ITA), der vil føre til at afgifterne på de fleste IT-produkter afskaffes inden år 2000. Tilsvarende betydning har indgåelsen af WTO-aftalen i februar 1997 om åbning af markederne for teletjenester verden over. Den multilaterale fremgangsmåde udelukker ikke bilaterale tiltag, hvor det er hensigtsmæssigt. Der har jævnligt været taget kontakt til USA og Japan for at protestere mod bilaterale aftaler der diskriminerer mod EU (f. eks. den amerikansk-japanske aftale om halvledere). Der er oprettet et centralt informationscenter, der indsamler oplysninger og analyser i de vigtigste vedrørende markedsadgang og praksis på konkurrenceområdet industrilande. Der er udsendt en rapport om konkurrencehæmmende praksis, konkurrenceforvridning i forbindelse med offentlige indkøb samt statsstøtte, herunder eksempler på diskriminerende praksis og strukturelle hindringer. leverancer komponentindustriens Der er endvidere truffet en række initiativer til industrisamarbejde. Et vigtigt eksempel er forbrugerelektronikproducenterne, hvis til produktionspraksis er blevet sammenlignet med tilsvarende japanske virksomheders. Dette er sket som led i et samarbejdsprojekt om benchmarking, der er iværksat af den europæiske og den japanske forbrugerelektronikindustri i fællesskab og med støtte fra Kommissionen og MITI. Projektet har resulteret i mange nyttige forslag og har bidraget til at leverandører og brugere forstår hinandens behov bedre. Dette har igen ført til forbedrede resultater og øget aktivitet. Programmet er nu ved at vende opmærksomheden mod landene i Central- og Østeuropa. " Rådets resolution af 18. november 1991 om elektronik-, edb- og kommunikationsteknologi, EFT C 325 af 14. 12. 199, s. 2. 12 Fremlagt for højtstående repræsentanter for medlemsstaternes erhvervsministerier den 1. marts 1994. 12 Figur 1: Strukturefie terideriser i iT/telesektoren ri Tjeneste ydelser (informations- samfundet) underholdning ; i \ N Markedet Markeder \Aj -n c Figur 2 Beskæftigelsen i IT/telesektoren i EU (i tusinder) Computere Komponenter Forbrugerelektronik Teleudstyr Software og tjenester lait Kilde: BIPE 1980 1990 1994 242 258 230 493 270 284 243 181 392 612 175 224 110 361 732 1493 1712 1602 M IT/telesektorens andel af den samlede industri (EU-12) ( 1 9 8 1 - 1 9 9 0 - 1 9 9 5) Figure 3. 1 Antal beskæftigede Omsætning Samlede investeringer Produktion ekskl. moms i 1990-prlser Bruttoværdi- tilvækst i 1990- faktorprlser Eksport Import EU-12: Sammenligning på grundlag af hovedindikatorer i 1995 (andel af den samlede industri) w 3 •o "O Figur 3. 2 IT/te!e pæn værdi tilvækst i 890-priser indikatorer IT/telemarkedets vækst, årl. %-stign. ,1996-98 Figur 4. 1 IT/telemarkedet i alt Teletjenester Teleudstyr Tjenester Softwareprodukter Datakom. -hardware Kontorudstyr ^1 0. 60 Computerhardware IT/telemarkedet i Vesteuropa, 1996, mia. ECU4 1996 Værdi 148 58 IT i alt Computere og datakom. hardware Kontorudstyr Software Tjenesteydelser Hardware: Vedligehold, og service Telekommunikation i alt Teleudstyr Teletjenester IT/telekommunikation i alt NB: *Vesteuropa omfatter de 15 EU-lande og 2 ikke-EU-lande (Schweiz og Norge) 31 37 15 167 29 138 315 9. 50 Figur 4. 2 %af IT/tele 47. 1 18. 4 2. 5 9. 9 11. 6 4. 7 52. 9 9. 1 43. 8 100 ** Bemærk at alle tal er afrundet til nærmeste hele milliard ECU i faste 1996-kurser. Derfor kan der opstå uoverensstemmelser i udregningen af sum og procenttal. Kilde: EITO 97 IT/telemarkedet i Vesteuropa - Produktandele, 1996 Figur 4. 3 Samlet værdi = 315 mia. ECU Teletjenester 4 3% Teleudstyr 9% KU«: EITO 97 Kontorudstyr 3% Hardware vedligeholdelse og service 5% (Q> Verdensmarkedet for IT fordelt på regioner. Opgjort i procent af markedsværdien 1995-1997 (mia. ECU) Figur 5. 1 1996 Værdi 154 225 92 16 57 544 1995 % 29. 4 41 16. 9 2. 7 10 100 1996 % 28. 3 41. 4 16. 8 2. 9 10. 5 100 1997 % 27. 5 41. 8 16. 6 11. 1 100 * Omfatter både Vest- og Østeuropa ** De 4 Tigre = Hong Kong, Sydkorea, Singapore, Taiwan *** Øvrige = Resten af verden Europa* USA Japan 4 Tigre* Øvrige* lait NB: Kilde: EITO 97 Verdensmarkedet for IT fordelt på regioner, 1996 Figur 5. 2 Samlet værdi = 544 mia. ECU Øvrige verden 17% De 4 Tigre 3% /? IT i forhold t il BNP og IT pr. capita i Vesteuropa, USA og J a p a n. 1995 Figur 6 Japan USA Schweiz Sverige Portugal Norge Nederlandene Irland Grækenland Finland Danmark Belgien/L uxemb. Østrig Spanien Italien UK Frankrig Tyskland EU Vesteuropa IT/BNP i % • HH 2. 4 3. 67 2. 86 2. 9 2. 5 • 2. 71 2. 31 2. 76 2. 25 1. 63 0. 62 2. 55 2. 05 2. 07 2. 01 2. 04 1 Kilde: EITO 97 IT pr. capita i ECU • I ^ ^ H ^ Hm 672 763 942 630 I 648 521 88 217 50 698 426 453 396 370 | 417 IB 460 l • •- 200 365 l 400 l 600 l 800 i 1000 Figur 7 E U - 1 2: Handelsbalancen i IT/telesektoren, den kemiske industri og bilindustrien Bilindustrien IT/telesektoren Forbrugerelektron. Teleudstyr Kontormaskiner/- computere Den kemiske industri H1995 • 1990 • 1985 • 1980 -30000 -20000 -10000 0 10000 20000 30000 Mio. ECU te > 3 O < » i* •o 3 i a (O 13 <0 «o ca c 00 -s ISSN 0254-1459 KOM(97) 152 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 16 08 Katalognummer : CB-CO-97-157-DA-C ISBN 92-78-18701-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg oft