title: Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se fijan determinadas medidas técnicas de conservación de los recursos de la pesca en las aguas del mar Báltico, de los Belts y del Sund - (versión codificada)

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Tir * * ** Bruselas, 08. 04. 1997 COM(97) 139 final 97/ 0013 (CNS) Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se fijan determinadas medidas técnicas de conservación de los recursos de la pesca en las aguas del mar Báltico, de los Belts y del Sund (versión codificada) (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS 1. En el contexto de «La Europa de los ciudadanos», la Comisión concede gran importancia a la simplificación y claridad del Derecho comunitario, que de esta forma resulta más accesible y comprensible para el ciudadano, abriéndole nuevas posibilidades y reconocién dole derechos específicos que puede invocar. Pero este objetivo no podrá lograrse mientras siga existiendo una cantidad excesiva de disposiciones que hayan sufrido diversas modificaciones, a menudo esenciales, y que se encuentren dispersas entre el acto originario y los actos de modificación posteriores. Por tanto, es precisa una labor de investigación y comparación de numerosos actos con el fin de determinar las disposiciones en vigor. Así pues, la claridad y transparencia del Derecho comunitario dependen también de la codificación y de la normativa que a menudo se modifica. 2. Por Decisión de 1 de abril de 1987 la Comisión dió instrucciones a sus servicios de que procedieran a la codificación constitutiva u oficial de los actos jurídicos, como máximo tras su décima modificación, subrayando que se trata de una medida mínima, ya que en aras de la claridad y de la correcta comprensión de la legislación comunitaria, los servicios deberán esforzarse en efectuar, a la mayor brevedad, una codificación de los textos de su competencia. 3. Las conclusiones de la Presidencia del Consejo Europeo de Edimburgo, en diciembre de 1992, confirmaron estas exigencias, subrayando la importancia de la codificación constituti va u oficial, que proporciona una seguridad jurídica en cuanto al derecho aplicable en un momento determinado a propósito de una cuestión determinada. Dicha codificación debe llevarse a cabo respetando íntegramente el proceso legislativo comunitario normal. En la medida en que, con ocasión de la codificación constitutiva u oficial, ninguna modifi cación sustantiva puede ser introducida en los actos objeto de dicho procedimiento, el Parlamento Europeo, el Consejo y la Comisión convinieron, mediante un acuerdo interinstitucional de 20 de diciembre de 1994, en un método de trabajo acelerado para la rápida aprobación de los actos codificados. 4. La presente propuesta de codificación (}) del Reglamento (CEE) n° 1866/86 del Consejo, de 12 de junio de 1986, por el que se fijan determinadas medidas técnicas de conservación de los recursos de la pesca en las aguas del mar Báltico, de los Belts y del Sund, va dirigida a realizar este tipo de codificación: el nuevo Reglamento reemplazará a los que son objeto de la operación de codificación (2), se ajustará en su totalidad a la sustancia de los textos codificados y se limitará, por tanto, a reagruparlos realizando en ellos únicamen te las modificaciones formales requeridas por la propia operación de codificación. 5. La presente propuesta de codificación se ha elaborado sobre la base de una consolidación previa del texto del Reglamento (CEE) n* 1866/86 y de los actos modificadores efectuada, en todas las lenguas oficiales, a través del sistema informático de la Oficina de Publicacio nes Oficiales de las Comunidades Europeas mencionado en las conclusiones de la Presi dencia del Consejo de Edimburgo. Se ha mantenido la antigua enumeración de los artícu los para facilitar la lectura, indicándose al margen; la nueva enumeración se encuentra sobre el texto de los artículos; estas dos enumeraciones vuelven a aparecer en un cuadro de correspondencias que figura en el Anexo VI, parte A, del Reglamento codificado. (1) Consignada en el programa legislativo para 1996. (2) Parte B del Anexo VI a la presente propuesta. 2. Propuesta de REGLAMENTO (CE) n* DEL CONSEJO de por el que se fijan determinadas medidas técnicas de conservación de los recursos de la pesca en las aguas del mar Báltico, de los Belts y del Sund EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 43, Vista la propuesta de la Comisión, Visto el dictamen del Parlamento Europeo (1), Visto el dictamen del Comité Económico y Social (2), Considerando que el Reglamento (CEE) n* 1866/86 del Consejo, de 12 de junio de 1986, por el que se fijan determinadas medidas técnicas de conservación de los recursos de la pesca en las aguas del mar Báltico, de los Belts y del Sund (3), ha sido modificado en numerosas ocasiones y de manera sustancial; que procede, en aras de una mayor claridad y racionalidad, proceder a la co dificación de dicho Reglamento; Considerando que, en virtud de lo establecido en los ar tículos 2 y 4 del Reglamento (CEE) n* 3760/92 del Consejo, de 20 de diciembre de 1992, por el que se es tablece un régimen comunitario de la pesca y la acuicul- tura (4), el Consejo debe adoptar, a la vista de los dictá menes científicos disponibles, las medidas de conserva ción necesarias para garantizar la explotación racional y responsable de los recursos acuáticos marinos sobre una base sostenible; que, con tal fin, el Consejo puede esta blecer medidas técnicas aplicables a los artes de pesca y su modo de utilización; Considerando que es preciso establecer los principios y las normas que permitan fijar dichas medidas técnicas a escala comunitaria, de manera que cada Estado miembro pueda asumir la gestión de las actividades de pesca que se ejerzan en aguas de su jurisdicción o soberanía; Considerando que la adhesión de la Comunidad al Con venio sobre la pesca y la conservación de los recursos vivos en el mar Báltico y los Belts, modificado por el Protocolo de la Conferencia de representantes de los Es tados partes en el Convenio, en adelante denominado Convenio de Gdansk, fue aprobada mediante la Deci sión 83/414/CEE del Consejo (5); 1) 2) 3) 4) (3) (5) DO n* L 162 de 18. 6. 1986, p. 1. Reglamento cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n* 1821/96 (DO n* L 241 de 21. 9. 19%, p. 8). DO n* L 389 de 31. 11 1992, p. 1. DO n* L 237 de 26. 8. 1983, p. 4. 2250/95 1866/86 (adaptado) 5) 6) 7) 8) Considerando que el Convenio de Gdansk entró en vigor para la Comunidad el 18 de marzo de 1984 y que esta última asumió todos los derechos y obligaciones de Dinamarca y de la República Federal de Alemania que en el mismo se establecen; Considerando que la Comisión internacional de pes querías del mar Báltico, creada por el Convenio de Gdansk, ha adoptado desde su constitución un conjunto de medidas de conservación y de gestión de los recursos pesqueros en el mar Báltico, y ha comunicado a las partes contratantes, mediante cartas de 20 de septiembre de 1985, 8 de diciembre de 1986, 21 de diciembre de 1987, 29 de octubre de 1988, 20 de septiembre de 1993, 20 de septiembre de 1994 y 11 de septiembre de 1995, determinadas recomendaciones con objeto de modificar las medidas técnicas; Considerando que, en virtud del Convenio de Gdansk, la Comunidad ha de poner en vigor dichas recomenda ciones en aguas del mar Báltico, los Belts y el Sund, sin perjuicio de la formulación de objeciones de acuerdo con el procedimiento establecido en el artículo XI del Convenio; Considerando que la forma más eficaz de reducir las capturas de peces pequeños es prohibir la pesca en las áreas en las que se concentran masivamente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: 1866/96 (adaptado) 2250/95 (adaptado) 1866/86 2244/87 2178/88 887/89 2250/95 1821/96 2250/95 (adaptado) 2156/91 Artículo 1 1866/86 Delimitación de la zona geográfica 1. El presente Reglamento se refiere a la captura y al desembarque de recursos de la pesca que se encuentren en las aguas del mar Báltico, de los Belts y del Sund delimita das al oeste por una línea que une el Cabo Hasenore a la punta de Gniben, de Korshage a Spodsbjerg y el Cabo Gilbjerg a Kullen. No se aplicará a las aguas situadas más acá de las líneas de base. 2. El Reglamento se aplicará: — a los pescadores comunitarios que faenen en la zona descrita en el apartado 1, — a todos los pescadores que faenen en las aguas some tidas, en esta zona, a la soberanía o jurisdicción de los Estados miembros. 3. La zona geográfica estará subdividida en once sub- zonas enumeradas del 22 al 32, que se definen en el Ane xo I. Artículo 2 Prohibición de pescar determinadas especies en determi* nadas zonas a lo largo de determinados períodos 1. Estará prohibido conservar a bordo las especies de pescado enumeradas a continuación que hayan sido captu- radas en las zonas geográficas y durante los períodos siguientes: 887/89 art. 1. 1 (adaptado) Especie Zona geográfica Período de prohibición Platija (Platichthys flesus) Platija Subdivisión 26 1 de febrero - 30 de abril Subdivisiones 28 y 29 al 1 de febrero - 30 de sur de 59 * 30' de latitud abril norte Platija Subdivisión 32 1 de febrero - 30 de junio Platija hembra Subdivisión 22 excepto 1 de febrero — 30 de la zona geográfica des- abril crita en el Anexo II Solía (Pleuronectes platessa) Subdivisión 26 1 de febrero — 30 de abril Solía Solía hembra Subdivisiones 27, 28 y 1 de febrero — 30 de 29 al sur de 59*30' de abril latitud norte Subdivisión 22, excepto 1 de febrero — 30 de la zona geográfica des- abril crita en el Anexo II y las I I subzonas 24 y 25 Especie Zona geográfica Período de prohibición 887/89 art. 1. 1 (adaptado) Rodaballo (Psetta maxima) Subdivisiones 22,24,25 1 de junio - 31 de julio y 26 Rémol (Scophthalmus rhombus) Subdivisiones 22, 24, 25 1 de junio — 31 de julio y 26 2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, estará sin embargo permitido en la pesca de bacalao, durante los períodos de prohibición mencionados en el apartado 1, mantener a bordo capturas accessorías de platijas y de so lías que se eleven a un 10 % en peso del total de capturas de bacalao que se encuentren a bordo. 1866/86 Artículo 3 Tamaño mínimo de los pescados Se considerará que un pescado no tiene el tamaño 1. requerido si sus dimensiones son inferiores a las normas mínimas establecidas en el Anexo III para la especie y la región de que se trate. El tamaño de los pescados se medirá de la punta de 2. la boca (cerrada) al extremo de la aleta caudal. 3. Los pescados que no alcancen el tamaño mínimo previsto, aun cuando se trate de capturas accesorias, no podrán mantenerse a bordo, ser transbordados, desembar cados, transportados, transformados, conservados, vendidos o almacenados, expuestos o puestos a la venta. Deberán ser arrojados al mar, en la medida de lo posible vivos, in mediatamente después de su captura. No obstante lo dispuesto en el apartado 3, estará 4. permitido conservar a bordo bacalaos de talla inferior a la requerida hasta un 5 % en peso de las capturas de bacalao que se encuentren a bordo. 2250/95 art. 1. 2 El porcentaje de capturas accesorias de bacalao ob 5. tenidas con ocasión de la pesca de arenque y espadín no podrá rebasar el 10 % del peso total de las capturas. De dicho porcentaje de capturas accesorias de bacalao no po drá conservarse a bordo más de un 5 % de bacalao de dimensiones inferiores a las requeridas para tal especie. 2250/95 art. 13 Artículo 4 1866/86 Determinación del procentaje de capturas accesorias 1. El porcentaje de las capturas accesorias, menciona das en el apartado 2 del artículo 2, se medirá en peso del volumen total de bacalao a bordo después de la clasifica ción o del volumen total de pescado en bodega o en el momento del desembarque. 2. El porcentaje de capturas accesorias contempladas en el apartado 4 del artículo 3 se medirá en peso del volu men total de pescado a bordo después de la clasificación o del volumen total de pescado en bodega o en el momento del desembarque. 3. Podrán adoptarse con arreglo al procedimento contemplado en el artículo 13 reglas detalladas para deter minar el porcentaje de capturas accesorias. 1866/86 Artículo 5 Dimensión mínima de las mallas 1. Estará prohibido utilizar o remolcar artes de arras tre, redes danesas o redes similares cuyas mallas tengan en alguna de sus partes un tamaño inferior al fijado en el Anexo IV para la zona geográfica y la especie o el grupo de especies de peces de que se trate. 2. Para la pesca del salmón estará prohibida la utiliza ción de redes verticales ancladas o artes de deriva cuyas mallas tengan un tamaño inferior al fijado en el Anexo IV para dicha especie. (adaptado) 3. Estará prohibida la utilización de redes de enmalle con mallas de un tamaño inferior al fijado en el Anexo IV para la zona geográfica y la especie o el grupo de especies de peces de que se trate. 887/89 art 1. 2 (adaptado) Artículo 6 1866/86 Medidas de las mallas 2250/95 art 1. 4 1866/86 Para controlar las redes, las mallas se medirán me 1. diante dos varillas graduadas planas de 2 mm de espesor fabricadas con un material inalterable e indeformable. Las varillas presentarán bien varios lados con bordes paralelos unidos por zonas intermedias con bordes oblicuos con una inclinación de 1 cm por 8 cm de cada lado, bien únicamen te bordes oblicuos con la inclinación recién indicada. La anchura en mm deberá indicarse en la superficie de la sec ción de bordes paralelos, cuando exista, y en la sección oblicua de cada varilla. La sección oblicua se graduará por milímetros y la anchura se indicará a intervalos regulares. Para medir el tamaño de una malla se introducirá la 2. varilla por su extremo más estrecho en la apertura de la malla, perpendicularmente al plano de la red a fin de me dir el eje de la longitud de la malla estirada diagonalmente en sentido longitudinal. Se introducirá la varilla a mano hasta que quede bloqueada por la resistencia de la malla en los lados oblicuos. El tamaño de cada malla será el que corresponda a la anchura de la varilla graduada en su pun to de bloqueo. 1866/86 2178/88 art. 1. 2 3. El tamaño de una malla será la media aritmética de una serie aleatoria de al menos veinte mallas consecutivas escogidas en el sentido del mayor eje de red. No se medi rán las mallas situadas a menos de diez mallas y a menos de 50 era de un trenzado, de un estorbo elevador o de una sereta de copo; la distancia se medirá perpendicularmente a estos últimos estirando la red en el sentido de la medición. Se medirán las mallas únicamente cuando la red es 4. té mojada. 5. Una malla determinada no se considerará de talla inferior a la requerida si la sección de la varilla que corres ponde a la talla mínima indicada en la lista del Anexo IV para cada especie, zona geográfica y tipo de red pasa fácil mente a través de dicha malla. Artículo 7 Colocación de dispositivos en las redes 1. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 5, podrá fijarse en la cara exterior de la mitad inferior del copo de un arrastre, de una red danesa o redes similares, cualquier trozo de tela, red o cualquier otro ma terial que tenga por finalidad prevenir o reducir el desgas te. Dichos materiales deberán fijarse únicamente en los bordes anteriores y laterales del copo de la red. 2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del artí culo 5, podrá fijarse en la cara exterior del copo del arras tre y su extensión una cubierta de refuerzo. Una cubierta de refuerzo es una pieza de red de forma cilindrica que rodea completamente al copo del arte de arrastre y su ex tensión. Podrá ser del mismo material o de otro material más pesado que el copo o la extension de la red. Sus ma llas deberán ser al menos el doble de las mallas del copo o de la extensión de la red, y en ningún caso podrá ser infe rior a 80 milímetros. La cubierta de refuerzo podrá ir fijada en los siguientes puntos: a) b) c) en su extremo anterior, y en su extremo posterior, o bien atada circularmente alrededor del copo del arte de arrastre y su extensión, siguiendo una fila de mallas, o bien d) atada longitudinalmente a lo largo de una sola fila de mallas. 3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del arti culo 5, podrá utilizarse en los artes de arrastre, redes da nesas y redes similares, una red de retención o trampa con mallas de dimensiones inferiores a las del copo. 1866/86 La trampa podrá ir fijada bien en el interior del copo, bien en la parte anterior del copo. La distancia que separa el punto de fijación delantero de la trampa y el extremo posterior del copo, deberá ser al menos el triple de la longitud de la trampa. 1866/86 Artículo 8 Utilización de los artes de pesca 1. Los artes de pesca cuya utilización esté prohibida en una zona geográfica determinada o durante un período de terminado deberán ser guardados a bordo de manera que no estén dispuestos para su uso en la zona o durante el período prohibidos. Los artes de pesca de reserva deberán ser guardados aparte y de manera que no estén dispuestos para su uso. No se considerarán como dispuestos para su 2. utilización: — los artes de arrastre, las redes danesas y redes simila res a condición de que: a) b) las redes estén amarradas en el lado exterior o interior de la borda o en los pórticos; y los cables de arrastre de las redes o los brazos estén separados de las redes o de las pesas; — los artes de pesca destinados a pescar el salmón, a condición de que: a) b) las redes estén estibadas debajo de una cubierta; los sedales y anzuelos estén guardados en cajas cerradas; — las redes de cerco de jareta si el cable principal o inferior ha sido retirado de la red. 3. Estará prohibido durante todo el año pescar con cualquier tipo de arte de arrastre, red danesa o red similar en la zona geográfica delimitada por una línea que pase por las siguientes coordenadas: 2156/91 art 1 54* 23' N 54* 14' N 54* 17' N 54' 24' N 54* 27' N 54' 23' N 14* 35' E 14* 25' E 14* 17' E 14* 11' E 14" 25' E 14* 35' E 4. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, los úni cos artes que estarán permitidos a bordo para la pesca del bacalao serán los específicamente autorizados para la cap tura de dicha especie o bien artes con dimensiones de ma lla superiores a las indicadas en el Anexo IV. Cuando se encuentren a bordo artes no autorizados para la captura de bacalao, estará prohibido todo desembarque de dicha especie. 2250/95 art 1. 5 (adaptado) Artículo 9 2178/88 art. 1. 3 Limitación de la actividad de pesca del salmón y de la trucha de mar Estará prohibido, en la captura del salmón {Salmo 1. salar) o de la trucha de mar (Salmo trutta): 1821/96 art. 1. 1 — utilizar redes de enmalle de deriva o redes de enmalle de fondo, del 15 de junio al 30 de septiembre, en las aguas de las subdivisiones 22 a 28, 29 al sur de 59*30'N y 32, — utilizar redes de enmalle de deriva o redes de enmalle de fondo, del 1 de junio al 15 de septiembre, en las aguas de las subdivisiones 29, 30 y 31 al norte de 59'30'N, — utilizar palangres de deriva y líneas fondeadas, del 1 de abril al 15 de noviembre, en las aguas de las sub divisiones 22 a 31, — utilizar palangres de deriva y líneas fondeadas, del 1 de julio al 15 de septiembre, en las aguas de la subdi visión 32. La zona de prohibición durante la veda se sitúa más allá de las cuatro millas náuticas medidas desde las líneas de base, excepto en la subdivisión 32 y en la zona al este de la longitud 22° 30' de longitud este (faro de Bengtskâr) dentro del caladero finlandés, donde la pesca con líneas fondeadas y con palangres de deriva estará prohibida entre el 1 de julio y el 15 de septiembre. (adaptado) Estará prohibido, en la captura del salmón (Salmo 2. salar) o de la trucha de mar (Salmo trutta): 2178/88 art. 1. 3 — utilizar a la vez, si la captura se realiza mediante re des verticales ancladas y artes de deriva, más de 600 redes por barco, debiendo ser la longitud de cada red, medida sobre la relinga superior, inferior a 35 metros. Además del número de redes autorizadas para la cap tura, no podrán encontrarse a bordo, en ningún caso, más de 100 redes de reserva; — utilizar, simultáneamente, para la pesca con sedales flotantes o anclados, más de 2 000 anzuelos por embarcación. La separación (la distancia menor entre el extremo y el mango) de los anzuelos utilizados sobre sedales flotantes y sobre sedales anclados deberá ser, como mínimo, de 19 milímetros. Además del número de anzuelos autorizados para la captu ra, no podrán encontrarse a bordo, en ningún caso, más de 200 anzuelos de reserva. Disposiciones generales Artículo 10 1866/86 (adaptado) 1. Estará prohibida la pesca directa y el desembarque de bacalao y de peces planos (Pleuronectidae) con fines distintos del consumo humano. 10 No podrán utilizarse para la captura de peces los 2. explosivos, el veneno, ni las substancias soporíferas. 1866/86 (adaptado) (adaptado) 3. Estará prohibido utilizar artes de pesca calados o de deriva sin marcarlos mediante boyas u otras marcas de identificación. Estará prohibido largar especies exóticas en el mar 4. Báltico, los Belts y el Sund o pescar especies exóticas o esturiones, a menos que lo autoricen las normas adoptadas según el procedimiento establecido en el artículo 13 y de conformidad con las obligaciones derivadas del Convenio de Gdansk. Se entenderá por especies exóticas las que no existen de forma natural en el mar Báltico, los Belts y el Sund. Artículo 11 El presente Reglamento no será aplicable a las operacio nes de pesca efectuadas únicamente por motivos de inves tigación científica con permiso y bajo la autoridad del Es tado miembro o de los Estados miembros de que se trate y previa información a la Comisión o a los Estados miem bros en cuyas aguas la investigación tenga lugar. Los peces, crustáceos y moluscos capturados para los fines especificados en el párrafo primero no podrán ser vendi dos, almacenados, expuestos o puestos a la venta salvo que: — respondan a las normas fijadas en los Anexos II y m y a las normas de comercialización adoptadas en vir tud del artículo 2 del Reglamento (CEE) n* 3759/92 del Consejo (1), o — sean vendidos directamente con fines distintos del consumo humano. Las embarcaciones que efectúen las operaciones menciona das en el párrafo primero deberán tener a bordo una auto rización expedida por el Estado miembro bajo cuyo pabe llón naveguen. Artículo 12 El presente Reglamento no se aplicará a las operaciones de pesca efectuadas en el transcurso de la reconstitución artificial de reservas o del transplante de peces, de crustá ceos o de moluscos. Los peces, crustáceos y moluscos capturados a los fines indicados en el párrafo primero no podrán ser puestos a la venta para el consumo humano incumpliendo las restantes disposiciones del presente Reglamento. 2178/88 art 1. 4 Articulo 13 1866/86 Los Estados miembros podrán adoptar las medidas 1. de conservación y de gestión de las poblaciones de peces que afecten: (*) DO n'L 388 de 31. 12. 1992, p. 1. 11 a) b) a las poblaciones de peces estrictamente locales que sólo presenten interés para los pescadores del Estado miembro de que se trate; o 1866/86 (adaptado) las condiciones o modalidades destinadas a limitar las capturas mediante medidas técnicas: i) que completen las definidas en la normativa co munitaria en materia de pesca; o ii) que vayan más allá de las exigencias mínimas de finidas en dicha normativa; (adaptado) (adaptado) siempre que dichas medidas sean aplicables únicamente a los pescadores del Estado miembro en cuestión y sean compatibles con el Derecho comunitario y conformes a la política común de la pesca o con las obligaciones derivadas del Convenio de Gdansk. 2. La Comisión deberá ser informada de cualquier proyecto que pretenda introducir o modificar medidas téc nicas nacionales con suficiente antelación a fin de presen tar sus observaciones. Si en el plazo de un mes a partir de dicha notificación, la Comisión lo solicita, el Estado miembro en cuestión sus penderá la puesta en vigor de las medidas contempladas, hasta la expiración de un plazo de tres meses a partir de la fecha de la notificación, a fin de permitir a la Comisión pronunciarse en dicho plazo acerca de la conformidad de dichas medidas con las disposiciones del apartado 1. Si la Comisión constata, mediante una decisión de la que informará a los demás Estados miembros, que alguna me dida contemplada no es conforme al apartado 1, el Estado miembro en cuestión no podrá aplicarla salvo que intro duzca en la misma las modificaciones necesarias. El Estado miembro en cuestión comunicará sin demora a los demás Estados miembros y a la Comisión las medidas adoptadas, después de haber, en su caso, introducido las modificaciones necesarias. 3. Los Estados miembros suministrarán a la Comisión cuando ésta lo solicite, cualquier información necesaria pa ra apreciar la conformidad de sus medidas técnicas nacio nales con el apartado 1. 4. A iniciativa de la Comisión o a petición de cual quier Estado miembro, la conformidad de cualquier medi da técnica nacional aplicada por un Estado miembro con el apartado 1 podrá ser objeto de un examen en el seno del Comité de gestión contemplado en el artículo 17 del Reglamento (CEE) n* 3760/92 y podrá adoptarse una de cisión con arreglo al procedimiento previsto en el artículo 18 del mismo Reglamento. Si tal decisión se adopta, los párrafos tercero y cuarto del apartado 2 se aplicarán muta tis mutandis. 5. Si la Comisión constata que una medida notificada no es conforme al apartado 1, decidirá en el plazo máximo de un año a partir de la fecha de notificación de la medi da, que el Estado miembro debe poner fin a dicha medida o modificarla en un plazo que la propia Comisión fije. El párrafo cuarto del apartado 2 se aplicará mutatis mutandis. 12 6. Las medidas relativas a la acuacuitura y la pesca a pie sólo serán comunicadas por el Estado miembro a la Comisión a efectos de información. 1866/86 Por «acuacuitura» se entiende crustáceos y de moluscos en aguas saladas o salobres. la cría de peces, de Artículo 14 Las modalidades de aplicación del presente Reglamento se adoptarán con arreglo al procedimiento previsto en el artí culo 18 del Reglamento (CEE) n* 3760/92. (adaptado) Artículo 15 Queda derogado el Reglamento (CEE) n* 1866/86. Las referencias a dicho Reglamento se entenderán hechas al presente Reglamento y se leerán según el cuadro de co rrespondencias que figura en la Parte A del Anexo VI. Artículo 16 El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus ele mentos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente 13 ANEXO I SUBDIVISIÓN DE LA ZONA GEOGRÁFICA MENCIONADA EN EL ARTÍCULO 1 1866/86 (adaptado) Subdivisión 22 Las aguas limitadas por una línea trazada desde el Cabo Hasen0re (56"W N, 10*44' E) en la costa oriental de Jut- landia hasta la punta de Gniben (56o01' N, 11*18' E) en la costa occidental de Seeland; a continuación, a lo largo de la costa occidental y de la costa sur de Seeland hasta el punto situado en 12* 00' de longitud este; a continuación, hacia el sur hasta la isla de Falster; a continuación, a lo largo de la costa oriental de la isla de Falster hasta Gedser Odde (54*34' N, 11*58' E); a continuación, hacia el este hasta 12*00' de longitud este; a continuación, hacia el sur hasta la costa de Alemania: a continuación, en dirección sudoeste siguiendo las costas de Alemania y la costa este de Jutlandia. hasta el punto de partida. Subdivisión 23 Las aguas limitadas por una línea trazada desde el Cabo Gilbjerg (56*08' N, 12*18' E) en la costa norte de Seeland hasta Kullen (56*18' N, 12*28' E) en la costa de Suecia; a continuación, en dirección sur a lo largo de la costa de Suecia hasta el Faro de Falsterbo (55*23' N, 12*50' E); después, a través de la entrada sur del Sund, hasta el Faro de Stevns (55*19' N, 12*28' E) en la costa de Seeland; a continuación, en dirección norte a lo largo de la costa oriental de Seeland, hasta el punto de partida. Subdivisión 24 Las aguas limitadas por una línea trazada a partir del Faro Stevns (55*19' N, 12*28' E) en la costa oriental de Seeland, a través de la entrada sur del Sund, hasta el Faro de Falsterbo (55*23' N, 12*50' E) en la costa de Suecia; a continuación, a lo largo de la costa sur de Suecia hasta el Faro de Sandhammaren (55*24' N, 14*12' E); a continua ción hasta el Faro de Hamraerodde (55*18' N, 14*47' E) en la costa norte de Bornholm; hasta el punto situado a 15'ÇXÏ de longitud este; a continuación, hacia el sur hasta la costa de Polonia; después, en dirección oeste, siguiendo las costas de Polonia y de Alemania hasta el punto situado a 12'(XY de longitud este; a continuación hacia el norte, hasta el punto situado a 54*34' de latitud norte y n'OO7 de longitud este; a continuación hacia el oeste hasta Geds er Odde (54*34' N, 11*58' E); a continuación, a lo largo de la costa este y norte de la isla de Falster hasta el punto situado a 12*00* de longitud este; a continuación, hacia el norte hasta la costa sur de Seeland; después, en dirección oeste y norte a lo largo de la costa occidental de Seelan, hasta el punto de partida. 2250/95 art 1. 6 (adaptado) 2250/95 art 1. 6 (adaptado) 14 1866/86 (adaptado) Subdivisión 25 Las aguas limitadas por una línea que comienza en un punto de la costa oriental de Suecia situado a 56*30' de latitud norte y se dirige, en dirección este, hasta la costa occidental de la isla de Óland; a continuación, después de haber rodeado por el sur la isla de Óland hasta el punto de la costa oriental situado a 56*30' de latitud norte, en dirección este hasta 18*00' de longitud este; a continua ción, hacia el sur hasta la costa de Polonia; a continuación, en dirección oeste, a lo largo de la costa de Polonia hasta un punto situado a 15*00' de longitud este; a continuación, en dirección norte hasta la isla de Bornholm; después, a lo largo de las costas sur y oeste de Bornholm hasta el Faro de Hammerodde (55*18' N, 14*47 E); a continuación, hasta el Faro de Sandhammaren (55*24' N, 14*12' E) en la costa sur de Suecia; a continuación, en dirección norte, a lo largo de la costa oriental de Suecia hasta el punto de partida. Subdivisión 26 Las aguas limitadas por una línea trazada a partir del pun to situado a 56*30' de latitud norte y 18*00' de longitud este, en dirección este, hasta la costa occidental de la anti- gua Unión Soviética; a continuación, en dirección sur, a lo largo de las costas de la antigua Unión Soviética y de Po lonia hasta el punto de la costa de Polonia situado a 18'0(y de longitud este; a continuación, hacia el norte has ta el punto de partida. Subdivisión 27 Las aguas limitadas por una línea trazada a partir de un punto de la costa continental este de Suecia situado a 59*41' de latitud norte y 19*00' longitud este, hacia el sur, hasta la costa norte de la isla de Gotland; a continuación, en dirección sur, a lo largo de la costa occidental de Gotland hasta el punto situado a 57*00' de latitud norte; a continuación, hacia el oeste, hasta 18*OO7 de longitud este; a continuación, hacia el sur, hasta 56*30' de latitud norte; después, hacia el oeste, hasta la costa oriental de la isla de Ôland; a continuación, después de haber rodeado por el sur la isla de Óland, hasta el punto de su costa occidental situado a 56*30' de latitud norte; a continuación, hacia el oeste hasta la costa de Suecia; después en dirección norte, a Jo largo de la costa oriental de Suecia hasta el punto de partida. 15 1866/86 (adaptado) (adaptado) Subdivisión 28 Las aguas limitadas por una línea que parte del punto si tuado a 58* 30* latitud norte y 19*00' de longitud este, y se dirige hacia el este, hasta la costa occidental de la isla de Saaremaa; a continuación, después de haber rodeado la isla de Saaremaa por el norte, hasta el punto de su costa oriental situado a 58 '3& de latitud norte; a continuación, hacia el este hasta la costa de la antigua Unión Soviética; a continuación, en dirección sur, a lo largo de la costa oc cidental de la antigua Unión Soviética hasta el punto situa do a 56'307 latitud norte; a continuación, hacia el oeste, hasta 18*00' de longitud este; a continuación, hacia el norte, hasta 57*00' de latitud norte; a continuación, hacia el este, hasta la costa occidental de la isla de Gotland; después, en dirección norte, hasta el punto de la costa norte de Gotland situado a 19*00' de longitud este; a con tinuación, hacia el norte hasta el punto de partida. Subdivisión 29 Las aguas limitadas por una línea trazada a partir del pun to de la costa continental este de Suecia situado a 60*30' de latitud norte, hacia el este, hasta la costa continental de Finlandia; después, en dirección sur, a lo largo de las cos tas oeste y sur de Finlandia, hasta el punto de la costa continental sur situado a 23*00' de longitud este; a conti nuación, hacia el sur hasta 59*00' de latitud norte; a conti nuación, hacia el este hasta la costa continental de la antigua Unión Soviética; después, en dirección sur, a lo largo de la costa occidental de la antigua Unión Soviética hasta el punto situado a 58*30' latitud norte; a continua ción, hacia el oeste, hasta la costa oriental de la isla de Saaremaa; a continuación, después de haber rodeado la isla por el norte, hasta el punto de su costa occidental si tuado a 58'3(Y latitud norte; a continuación, hacia el oeste hasta 19*00' de longitud este; a continuación hacia el norte hasta el punto de la costa continental este de Suecia situado a 59*41' de latitud norte; después, en dirección norte, a lo largo de la costa oriental de Suecia hasta el punto de partida. Subdivisión 30 Las aguas limitadas por una línea trazada a partir de un punto de la costa oriental de Suecia situado a 63*30' de latitud norte, hacia el este, hasta la costa continental de Finlandia; a continuación, en dirección sur, a lo largo de la costa de Finlandia, hasta un punto situado a 60*30' de la titud norte; a continuación, hacia el oeste hasta la costa continental de Suecia, después, en dirección norte, a lo lar go de la costa oriental de Suecia hasta el punto de partida. 16 Subdivisión 31 1866/86 Las aguas limitadas por una línea que comienza en un punto de la costa oriental de Suecia situado a 63*30' de latitud norte y se dirige, después de haber rodeado por el norte el Golfo de Bothnia, hasta un punto de la costa con tinental oeste de Finlandia situado a 63*30' de latitud norte; a continuación, hacia el oeste hasta el punto de par tida. Subdivisión 32 Las aguas limitadas por una línea que comienza en un punto de la costa sur de Finlandia situado a 23*00' de longitud este y se dirige, después de haber rodeado el Gol fo de Finlandia por el este, hasta un punto de la costa occidental de la antigua Unión Soviética situado a 59*00' de latitud norte; a continuación, hacia ël oeste, hasta 23*00' de longitud este; a continuación, hacia el norte has ta el punto de partida. (adaptado) 17 ANEXO II 1866/86 LÍMITES DE DETERMINADAS ZONAS GEOGRÁFICAS CONTEMPLADAS EN EL ARTÍCULO 2 Límites de las zonas en los estrechos del Sund, del Gran Belt y del Pequeño Belt, en lo que se refiere a la pesca de platijas hembras y de solías hembras: 2244/87 art 1. 5 — Faro de Falsterbo — Faro de Stevns — Jungshoved — Bogenaessand — Faro de Hestehoved — Maddes Klint — Skelby Kirke — Flinthorne Odde — Kappel Kirke — Gulstav — Ristingehale — JEtyhsAt — Skjoldnaes — P0ls Huk — Pont Christian X en S0nderborg. 18 ANEXO III TALLAS MÍNIMAS CONTEMPLADAS EN EL APARTADO 1 DEL ARTÍCULO 3 2250/95 art. 1. 7 (adaptado) Especie Zona geográfica Talla mínima Bacalao (Gados morhua) Todas las subdivisiones al sur 35 cm Platija (Platichthys flesus) Subdivisiones 22 a 25 de 59* 30' de latitud norte Subdivisiones 26 a 28 Subdivisiones 29 y 32, al sur de 59*30' de latitud norte Solía (Pteuronectesplatessa) Subdivisiones 22 a 25 Subdivisiones 26 a 28 Subdivisiones 29 y 32, al sur de 59*30' de latitud norte Rodaballo (Psetta maxima) Subdivisiones 22 a 32 Rémol (Scophtalmus Subdivisiones 22 a 32 rhombus) Anguila (Anguilla anguilla) Subdivisiones 22 a 32 Salmón (Salmo salar) Subdivisiones 22 a 32 25 cm 21 cm 18 cm 25 cm 21 cm 18 cm 30 cm 30 cm 35 cm 60 cm 19 ANEXO IV DIMENSIONES MÍNIMAS DE LAS MALLAS CONTEMPLADAS EN EL ARTÍCULO 5 2250/95 art. 1. (adaptado) Especies Zona geográfica Tipo de red Dimensión mínima de malla Longitud de la gran diagonal Bacalao (Gadus morhua) Subdivisiones 22 a 32 red de enmalle 105 mm Subdivisiones 22 a 32 Subdivisiones 22 a 32 Peces planos (Pleuronectidae) Subdivisiones 22 a 27 Subdivisión 28 105 mm 120 mm (2) 120 mm (2)(3) 110 mm red de arrastre, red de cerco danesa y similares (*) red de arrastre, red de cerco danesa y similares red de arrastre, red de cerco danesa y similares y red de enmalle red de arrastre, red de cerco danesa y similares y red de enmalle Subdivisiones 29 y 32 al sur de 59*30' de latitud norte red de enmalle 100 mm red de arrastre, red de cerco danesa y similares red de arrastre, red de cerco danesa y similares (*) 110 mm 105 mm (4) Subdivisiones 22 a 32 Arenque (Clupea harengus) Subdivisiones 22 a 27 red de arrastre, red de cerco danesa y similares 32 mm Subdivisiones 28 y 29 al sur de 59*30' de latitud norte red de arrastre, red de cerco danesa y similares 28 mm Subdivisiones 30 a 32 y subdivisión 29 al norte de 59*30' de latitud norte Subdivisiones 22 a 32 red de arrastre, red de cerco danesa y similares 16 mm red de arrastre, red de cerco danesa y similares 16 mm Espadín (Sprattus sprattus) 20 Especies Zona geográfica Tipo de red 2250/95 art 1. 8 Dimensión mínima de malla Longitud de la gran diagonal Salmón (Salmo salar) Subdivisiones 22 a 32 red vertical anclada y red de deriva 157 mm (1) Redes equipadas con dispositivos de escape o mecanismos conformes a lo establecido en el Anexo V y capaces de garantizar una talla de retención al SU % no inferior a 38 cm. (2) Dimensiones aplicables a todas las mallas de los últimos 8 metros del copo de la red de arrastre medidos desde el relenque del copo con las mallas estiradas longitudinalmente. (3) Excepto en las subdivisiones 22 y 23, en las que se autorizará una dimensión mínima de malla de 90 mm para la pesca dirigida al lenguado. (4) A excepción de las subdivisiones 22 a 24, donde se permiten las redes de arrastre normales y las redes de tiro danesas con una abertura de malla de 90 mm. 1821/96 art 1. 2 21 ANEXO V 2250/95 art 1. 9 DISPOSITIVOS ESPECIALES DE SELECTIVIDAD Para garantizar la selectividad de las redes de arrastre, de cerco danesas y similares con dimensiones de malla especí ficas que se mencionan en el Anexo IV se autorizan los dos dispositivos de escape que se indican a continuación: Dispositivo de escape (modelo 1) Se sujetarán dos dispositivos de escape recubiertos de plástico y con mallas romboidales totalmente abiertas al copo de las redes de arrastre y de cerco danesas que se utilicen en las pesquerías de bacalao. La luz de malla será de 105 mm como mínimo. El dispositivo de escape irá su jeto con un paño de red independiente que se fijará entre las mallas romboidales normales y las del dispositivo de escape. El tamaño de malla del paño de red independiente será igual al producto de la longitud del lado de malla o pie del dispositivo de escape por la raíz cuadrada de 2. El dispositivo de escape irá sujeto a ambos lados del copo y la distancia entre el extremo posterior del copo y el dis positivo de escape deberá situarse entre 40 y 50 cm. La longitud del dispositivo de escape será igual al 80 % de la longitud total del copo y su altura será de 50 cm. Este dispositivo estará montado de forma que deje una abertura de entre 15 y 20 cm entre las costuras inferior y superior del dispositivo de escape. Dispositivo de escape (modelo 2) Definición Los dispositivos de escape estarán constituidos por sec ciones de paño de red rectangulares. Se montarán dos en el copo. Tamaño Cada dispositivo de escape tendrá una anchura mínima de 45 cm en toda su longitud y sus lados tendrán una longi tud mínima de 3,5 m. (figura 1 del diagrama 2). Paño de red Las mallas de los dispositivos de escape tendrán una talla mínima de 105 mm y serán cuadradas, es decir, que los cuatro lados del paño de red del dispositivo de escape deberán ir completamente cortados en el sentido de los lados de la malla o pies [corte en el sentido de los pies (figura 2 del diagrama 2)]. El paño estará montado de manera que los pies o lados de malla sean paralelos y per pendiculares a la longitud del copo (figura 2). El dispositi vo de escape tendrá una anchura de ocho mallas cuadradas abiertas y una longitud de entre 57 y 62 mallas cuadradas (figura 2 del diagrama 2). Colocación El copo estará dividido en la cara superior y en la cara inferior mediante bordes que vayan a lo largo de ios lados derecho e izquierdo (figura 1 del diagrama 2). Los dos dispositivos de escape estarán colocados en la cara inferior pegados a los bordes y por debajo de éstos (figura 1 del diagrama 2). Los dispositivos de escape irán colocados a 2 m como mínimo y a 2,5 m como máximo del copo. 22 2250/95 art 1. 9 El extremo anterior del dispositivo de escape irá cosido en 8 mallas de anchura del paño normal del copo (figura 3 del diagrama 2). Un lado irá unido al borde o justo al lado del borde y el otro irá unido al paño normal de la cara inferior del copo siguiendo un corte completo en la dirección de los nudos (corte en el sentido de los pies). Tamaño de malla en la totalidad del copo Todo el copo estará constituido por mallas de 105 mm como mínimo. 23 Diagrama 1 2250/95 art. 1. 9 (Modelo 1 de dispositivo de escape) 40-50 cm M Mallas romboidales normales 7^7^P^^i^70*=!ri^ï p a ño de «d independiente i X X X Dispositivo de escape (Mallas romboidales abiertas) 15-20 cm 50 cm 24 Diagrama 2 2250/95 art. 1. 9 (Modelo 2 de dispositivo de escape) Figura 1: Posición en el copo de los dispositivos de escape de malla cuadrada Descripción Estrobo de izado J=C >l I- 03 m Dispositivos de escape de 3,54 m 1,8 m 03 m Los dispositivos de escape de malla cuadrada tienen una altura de 0,48 m Sección transversal del copo 4 mallas en el borde 4 mallas en el borde 8 mallas en los dispositivos de escape de mallas cuadradas 25 Figura 2: Paño de red de los dispositivos de escape de malla cuadrada 2250/95 art. 1. 9 (adaptado) Descripción Dispositivo de escape con malla cuadrada 8 x 59 mallas cuadradas Semimallas de 60 mm en hilo doble de polietileno de 4 mm 0 medida interior de la malla de 107 mm Los cuatro lados reforzados con cabo de polipropileno de 8 mm 26 Figura 3: Montaje de dispositivo de escape en el copo 2250/95 art 1. 9 (adaptado) Descripción Borde Extremo delantero del copo { Copo en 120 mm 100 semimallas de 60 mm ¡ 49% mallas de longitud (6 m) ; Hilo doble de polietileno de 4 mm 0 ] Dimensión interior de la malla (107 mm) Cara inferior i < < ,2% mallas "-30 cm 29'Amallas - 354 cm < 2 amallas "-30 cm < limallas -180 cm Apertura de los dispositivos de escape de malla cuadrada | Anchura de 8 mallas x longitud de 29 V2 mallas Rebenque de copo Linea central de la cara inferior' 27 Reglamento 1866/86 Artículo 1 Artículo 2 apart 1 Artículo 2 apart 1 bis Artículo 2 apart 2 Artículo 3 Artículo 4 Artículo 5 Artículo 6 Artículo 7 Artículo 8 Artículo 9 Artículo 10 Artículo 11 Artículo 12 Artículo 13 Artículo 14 Anexo I Anexo II Anexo III Anexo IV a) Anexo IV b) Anexo V ANEXO VI Parte A CUADRO DE CORRESPONDENCIA Presente Reglamento Artículo 1 Artículo 2 apart 1 Artículo 2 apart 2 Artículo 3 Artículo 4 Artículo 5 Artículo 6 Artículo 7 Artículo 8 Artículo 9 Artículo 10 Artículo 11 Artículo 12 Artículo 13 Artículo 14 Artículo 15 Artículo 16 Anexo I Anexo II Anexo III Anexo IV Anexo V Anexo VI 28 Parte B Reglamentos modificadores del Reglamento (CEE) n* 1866/86 Reglamento (CEE) n# 2244/87 del Consejo de 23 de julio 1987 Reglamento (CEE) n' 2178/88 del Consejo de 18 de julio 1988 Reglamento (CEE) n* 887/89 del Consejo de 5 de abril de 1989 Reglamento (CEE) n* 2156/91 del Consejo de 15 de julio de 1991 Reglamento (CE) n* 2250/95 del Consejo de 18 de septiembre de 1995 Reglamento (CE) n* 1821/96 del Consejo de 16 de septiembre de 1996 Diario Oficial página fecha n* L 207 L 191 L 94 L 201 L230 L 241 15 29. 7. 1987 7 4 1 1 8 22. 7. 1988 7. 4. 1989 24. 7. 1991 27. 9. 1995 21. 9. 1996 29 ISSN 0257-9545 COM(97) 139 final DOCUMENTOS ES 03 11 14 01 N" de catálogo : CB-CO-97-133-ES-C ISBN 92-78-17930-2 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo 3o


title: Family responsibilities : How are they shared in European households?.

eurovoc_concepts:
EU Member State
female work
household
housewife
population statistics


title: Regolamento (CE) n. 615/97 della Commissione dell'8 aprile 1997 che autorizza, in via temporanea, nel quadro del regolamento (CE) n. 2200/96 la conclusione di contratti diretti tra produttori soci di organizzazioni di produttori e le imprese di trasformazione nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agriculture-industry relationship
agro-industry
fruit
marketing
producer organisation
vegetable

formats: html pdfa1b print


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 619/97 of 8 April 1997 amending representative prices and additional duties for the import of certain products in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1237/97 von Paul LANNOYE an die Kommission. Anlage eines Verteilzentrums für Haushaltsabfälle der Region Mons-Borinage-Centre in Havré (im Rahmen von Ziel 1- Hainaut, Achse 2)

eurovoc_concepts:
Walloon region (Belgium)
building regulations
competence of the Member States
domestic waste
environmental protection
feasibility study
industrial building
waste disposal
waste management

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1245/97 van Cristiana MUSCARDINI aan de Commissie. Mondialisering en democratie

eurovoc_concepts:
budget policy
budgetary power
company with share capital
competition
economic policy
euro
financial institution
free movement of capital
free movement of goods
political power


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1240/97 del Cristiana MUSCARDINI a la Comisión. Importación de arroz de los PTU

eurovoc_concepts:
import
import policy
overseas countries and territories
protective clause
rice
tariff quota


title: WRITTEN QUESTION No. 1237/97 by Paul LANNOYE to the Commission. The building of a sorting centre for household waste at Havré in the region of Mons-Borinage-Centre (under Objective 1 - Hainaut, Axis 2)


title: Resolution on the Commission report on the development, validation and legal acceptance of alternative methods to animal experiments in the field of cosmetic products - 1995 (COM(96)0365 C4-0662/96)

eurovoc_concepts:
activity report
animal experimentation
cosmetic product
product safety


title: Regulamento (CE) nº 615/97 da Comissão de 8 de Abril de 1997 que autoriza temporariamente, a título do Regulamento (CE) nº 2200/96 do Conselho, a celebração de contratos directos entre os produtores membros das organizações de produtores e as empresas de transformação no sector das frutas e produtos hortícolas


title: WRITTEN QUESTION No. 1246/97 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Industrial accidents

eurovoc_concepts:
EU statistics
European social policy
application of EU law
labour inspectorate
national implementing measure
occupational accident
occupational health
occupational safety
working conditions


title: QUESTION ECRITE no 1238/97 de Sebastiano MUSUMECI au Conseil. Actes de racisme en Allemagne contre des ressortissants italiens

eurovoc_concepts:
EU national
Germany
Italy
competence of the Member States
crime against individuals
fundamental rights
homicide
human rights
racism
xenophobia


title: Sprache und Technik : Von Babylon zum globalen Dorf.

eurovoc_concepts:
information
information technology
language
linguistics


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1237/97 af Paul LANNOYE til Kommissionen. Opførelse i Havré af et sorteringscenter for husholdningsaffald fra regionen Mons-Borinage-Centre (som led i mål nr. 1 - Hainaut, 2)


title: VERORDENING (EG) Nr. 618/97 VAN DE COMMISSIE van 8 april 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: REGLAMENTO (CE) N° 619/97 DE LA COMISIÓN de 8 de abril de 1997 por el que se modifican los precios representativos y los derechos adicionales de importación de determinados productos del sector del azúcar


title: RÈGLEMENT (CE) N° 618/97 DE LA COMMISSION du 8 avril 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes


title: Verordnung (EG) Nr. 613/97 der Kommission vom 8. April 1997 mit Durchführungsvorschriften zur Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates betreffend die Voraussetzungen für die Ausgleichszahlungen im Rahmen der Stützungsregelung für Reiserzeuger

eurovoc_concepts:
EU aid
aid system
aid to agriculture
management information system
rice
utilised agricultural area


EU : et frit og sikkert område.


title: REGULAMENTO (CE) Nº 618/97 DA COMISSÃO de 8 de Abril de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas


title: Regolamento (CE) n. 614/97 della Commissione dell'8 aprile 1997 recante adattamento dei quantitativi globali fissati all'articolo 3 del regolamento (CEE) n. 3950/92 del Consiglio che istituisce un prelievo supplementare nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari

eurovoc_concepts:
agricultural levy
milk
milk product
regulation of agricultural production


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 613/97, 8. aprill 1997, millega nähakse ette eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 kohaldamiseks seoses riisitootjatele toetuskava raames makstavate kompenseerivate maksete tingimustega

formats: html pdf print

text: 03/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31997R0613 9. 4. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 613/97, 8. aprill 1997, 399 L 94/1 millega nähakse ette eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 kohaldamiseks riisitootjatele toetuskava raames makstavate kompenseerivate maksete tingimustega seoses EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, liikmesriikidel peaks olema võimalus esitatud andmeid paran- dada, et komisjoni kinnitatavad vähendusmäärad vastaksid tege- likule olukorrale; komisjon peaks saama vajaduse korral liik- mesriikide poolt saadetud paranduste alusel algselt kinnitatud määrasid kohandada; seaduslikkuse tagamise huvides tuleks selle parandusmehhanismi rakendamist siiski ajaliselt piirata; võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artik- leid 8 ja 21 ning artikli 25 lõiget 5, toetuskava oluliseks osaks on see, et kompenseerivaid makseid tehta külvipindade eest, mille kohta komisjonile ei ole ei andmeid esitatud; ning arvestades, et: määrusega (EÜ) nr 3072/95 nähakse ette, et ühenduse riisi- tootjad võivad teatavatel tingimustel taotleda kompenseerivaid makseid; tuleks sätestada selle toetuskava kohaldamise üksikas- jalikud eeskirjad, ilma et see piiraks ühenduse teatavate toetus- kavade ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi puudutavate sätete kohaldamist, mis on ette nähtud nõukogu 27. novembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3508/92 ühenduse teatavate toetus- loomise kohta (2) kavade ühtse haldus- (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2466/96 (3)) ja komisjoni 23. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3887/92, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad ühenduse teatavate toetus- ja kontrollisüsteemi kohaldamiseks (4) kavade ühtse haldus- (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2015/95 (5)); ja kontrollisüsteemi Prantsuse Guajaana erimeetmed, et võtta arvesse erinevaid külviperioode; ja Portugali osas tuleks ette näha määruses (EMÜ) nr 3508/92 ei ole erieeskirju riisisektori pind- alatoetuse taotluste esitamise lõpptähtaja kohta; seepärast tuleks majandusaastaks 1997/1998 määrata üleminekutähtajad; tuleks piisavalt aegsasti komisjonile esitada kohaldatavate vähenduste ulatuse kindlaksmääramiseks vajalikud statistilised liikmesriigid saavad need andmed tootjate esitatud andmed; abitaotlustest; liikmesriigid esitavad komisjonile perioodiliselt ja standardsel kujul vajalikud andmed; tuleks ette näha, et kompenseerivate maksete vähen- dused tehakse liikmesriikide esitatud andmete alusel; ette näha, seepärast tuleks et (1) EÜT L 329, 30. 12. 1995, lk 18. (2) EÜT L 355, 5. 12. 1992, lk 1. (3) EÜT L 355, 24. 12. 1996, lk 1. (4) EÜT L 391, 31. 12. 1992, lk 36. (5) EÜT L 197, 22. 8. 1995, lk 2. teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja poolt kindlaks- määratud ajavahemiku jooksul oma arvamust avaldanud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EÜ) nr 3072/95 ar- tiklis 6 sätestatud kompenseerivate maksete kohaldamise üksik- asjalikud eeskirjad, see piiraks määrusega (EMÜ) nr 3508/92 ja määrusega (EMÜ) nr 3887/92 sätestatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames ettenähtud sätete kohalda- mist. ilma et Artikkel 2 Vastavalt määrusele (EÜ) nr 3072/95 tohib ühe haritava maatüki kohta esitada ainult ühe kompenseeriva makse taotluse ning mitte ühtki muud abitaotlust. Prantsuse Guajaanas määratakse kompenseeriv makse mõlema külvitsükli puhul keskmise külvipinna alusel. 400 ET Euroopa Liidu Teataja 03/20. kd Artikkel 3 Kompenseerivaid makseid tehakse külvipinna eest: — mis on täielikult kasutusse võetud, mida on tavapärasel viisil haritud ning kus riis on õitsemisjärgus, — mille kohta on vähemalt 0,3 hektari osas esitatud abitaotlus ning kus iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt määratud miinimumsuuruse. Artikkel 4 1. Kompenseeriva makse saamiseks tuleb külvipinnal külv lõpetada hiljemalt 31. maiks enne kõnealust saagikoristust, välja arvatud Portugal, kus külvi lõpptähtaeg on 30. juuni. Prantsuse Guajaanas tuleb külvipinnal külv lõpetada vastava külvitsükli puhul hiljemalt 31. detsembriks ja 30. juuniks enne kõnealust saagikoristust. Prantsusmaa peab põhjalikult kontrol- lima külvipindu, kus külv on toimunud detsembrikuise külvi- tsükli ajal. 2. Majandusaastal 1997/98 lisanduvad lõikes 1 nimetatud kuupäevad neile tähtaegadele, mida on nimetatud: — määruse (EMÜ) nr 3508/92 artikli 6 lõigetes 2 ja 4, — määruse (EMÜ) nr 3887/92 artikli 4 lõike 2 punktis a. Artikkel 5 Lisaks määruse (EMÜ) nr 3887/92 artikli 4 lõigetes 1 ja 2 kehtestatud nõuetele tuleb kompenseeriva makse taotluses nimetada ka külvatud sordid. Artikkel 6 1. Liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt 15. septemb- riks iga baaskülvipinna kohta andmed, mis on loetletud käes- olevale määrusele lisatud tabelis. Määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 6 lõikega 5 ettenähtud võima- like vähenduste suurus määratakse selle sätte kohaselt kindlaks enne 16. oktoobrit pärast eespool nimetatud andmete kontrolli- mist. 2. Liikmesriigid võivad teha lõikes 1 nimetatud andmetesse parandusi pärast 15. septembrit, tingimusel et komisjon saab teate paranduste kohta kätte nelja kuu jooksul alates nimetatud kuupäevast. Kui see on asjakohane, arvutab komisjon hiljemalt nimetatud neljakuulise perioodi lõpuks vastavalt määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 22 sätestatud korrale ümber kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 5 kehtestatud vähenduste suuruse, kasutades selleks parandatud ja kontrollitud andmeid. Asjaomased liikmesriigid võtavad muudetud vähendusmäärad asjakohasel viisil kasutusele, makstes kõnealustele tootjatele või nõudes neilt sisse esialgse kompenseeriva makse ja muudetud vähendusmäära kohaldamise tulemusel arvutatud makse vahe. Summade sissenõudmine toimub vastavalt määruse (EMÜ) nr 3887/92 artiklile 14. Kui liikmesriigi esitatud parandatud andmetest lähtuvalt tuleb teha täiendav kompenseeriv makse, tehakse see enne järgmist 31. märtsi. 3. Kompenseerivaid makseid tehakse ainult nende riisi külvi- pindade eest, mille kohta liikmesriik on esitanud lõikes 1 nime- tatud andmed või lõikes 2 nimetatud parandused. 4. Liikmesriigid peavad iga majandusaasta algusele järgne- vaks 15. märtsiks või, kui on tehtud parandusi, 15. maiks teatama nendest külvipindadest, mille eest on tehtud kompen- seeriv makse. Artikkel 7 Liikmesriigid teatavad enne 1. maid 1997 komisjonile käes- oleva määruse kohaldamiseks võetud meetmetest. Artikkel 8 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 8. aprill 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 03/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 401 LISA


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1246/97 van Cristiana MUSCARDINI aan de Commissie. Arbeidsongevallen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1237/97 do Deputado Paul LANNOYE à Comissão. Instalação de um centro de triagem de resíduos domésticos na região de Mons-Borinage-Centre à Havré (no quadro do objectivo nº 1 - Hainaut, eixo 2)


title: QUESTION ECRITE no 1253/97 de Susan WADDINGTON à la Commission. Recrutement de personnel féminin par les institutions

eurovoc_concepts:
EU institution
adult education
anti-discriminatory measure
competition (EU)
gender equality
public awareness campaign
recruitment
woman

text: 22. 1. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 21/33 La Commission a donc adopte· le texte en question afin que la Communaute· puisse remplir les obligations contracte·es dans le cadre de l(cid:146)accord international susmentionne·. La Commission tient a‘ assurer a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)elle n(cid:146)oublie jamais, dans l(cid:146)exercice de son activite·, le respect des normes du traite·. (1) (2) JO L 104 du 22. 4. 1997. JO L 334 du 30. 12. 1995. (98/C 21/105) QUESTION E· CRITE E-1235/97 pose·e par Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL) a‘ la Commission (7 avril 1997) Objet: Ame·nagement de la zone de Sanlucar de Barrameda (Espagne) Les me·dias andalous ont publie· re·cemment des informations selon lesquelles la Commission aurait e·mis un «avis» concernant la viabilite· e·cologique d(cid:146)un projet d(cid:146)urbanisme (projet Hohenlohe) de nature a‘ porter atteinte a‘ la re·glementation communautaire en matie‘re d(cid:146)environnement. La Commission pourrait-elle indiquer quel est le caracte‘re juridique de cet «avis» et sur la base de quoi il a e·te· e·mis? Le projet Hohenlohe be·ne·ficie-t-il d(cid:146)un financement communautaire par le biais des fonds structurels? Si tel n(cid:146)est pas le cas, peut-il mettre en pe·ril les autres interventions qui sont effectue·es a‘ charge des fonds structurels dans le cadre de Don(cid:152)ana II? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (29 mai 1997) La Commission n(cid:146)a pas eu connaissance des informations publie·es en Andalousie concernant un «avis» de sa part sur un projet d(cid:146)urbanisme a‘ Sanlucar de Barrameda. Par ailleurs, elle n(cid:146)a pas e·mis et n(cid:146)est pas cense·e e·mettre un «avis» sur ce projet. La Commission n(cid:146)a pas finance· le projet Hohenlohe. Le projet en question se trouve en dehors de la zone d(cid:146)application du programme Don(cid:152)ana II et ne met, par conse·quent, pas en cause l(cid:146)intervention communautaire de·ja‘ approuve·e. (98/C 21/106) QUESTION E· CRITE E-1253/97 pose·e par Susan Waddington (PSE) a‘ la Commission Objet: Recrutement de personnel fe·minin par les institutions (8 avril 1997) A‘ la suite de mes questions e·crites E-3444/96 (1); et 3171/95 (2), la Commission peut-elle donner des exemples concrets (publicite·, programmes de formation interne, etc. ) des mesures prises ou pre·vues pour encourager le recrutement de personnel fe·minin, en particulier dans le contexte de la politique visant a‘ inte·grer l(cid:146)e·galite· des chances dans toutes les politiques de la Communaute·? (1) (2) JO C 105 du 3. 4. 1997, p. 74. JO C 91 du 27. 3. 1996, p. 39. Re·ponse donne·e par M. Liikanen au nom de la Commission (13 mai 1997) L(cid:146)article 27 du statut des fonctionnaires stipule de·ja‘ que: «Les fonctionnaires sont choisis sans distinction de race, de croyance ou de sexe»


title: WRITTEN QUESTION No. 1255/97 by Mirja RYYNÄNEN to the Commission. New means of creating employment

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Commission
European Union
Treaty on European Union
employment policy
equal treatment
fight against unemployment
job access
job creation
report


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 613/97 της Επιτροπής της 8ης Απριλίου 1997 για τις λεπτομέρειες εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συμβουλίου σχετικά με τους όρους χορήγησης αντισταθμιστικών πληρωμών στο πλαίσιο του καθεστώτος στήριξης των παραγωγών ρυζιού


title: Extrait du "Panorama mensuel de l'industrie européenne 3/97" : En 1996, la production manufacturière a augmenté de 0,2 % dans l'UE.

eurovoc_concepts:
EU Member State
processing industry
production statistics
third country


title: RÈGLEMENT (CE) N° 617/97 DE LA COMMISSION du 8 avril 1997 suspendant le droit de douane préférentiel et réinstaurant le droit du tarif douanier commun à l'importation d'oeillets uniflores (standard) originaires d'Israël

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
restoration of customs duties


title: Förslag till rådets förordning (EG) om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund (kodifierad version)

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
technical standard

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 08. 04. 1997 KOM(97) 139 slutlig 97/ 0013 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund (kodifierad version) (framlagt av Kommissionen) MOTIVERING 1. Inom "Medborgarnas Europa" fäster kommissionen stor vikt vid gemenskapsrättens förenkling och klarhet för att den skall bli mer tillgänglig och begriplig för medborgar na och därmed ge dem nya möjligheter och tillfälle att utnyttja de specifika rättigheter som de kan åberopa. Målsättningen kan dock inte uppnås så länge som ett stort antal bestämmelser som ändrats många gånger, ofta på ett genomgripande sätt, fortfarande återfinns utspridda delvis i den ursprungliga rättsakten och delvis i de senare ändringsakterna. Detta medför efterforskningar och jämförelser av ett stort antal akter för att finna ut vilka bestämmelser som är i kraft. Gemenskapsrättens klarhet och begriplighet är därför beroende av att bestämmelser som ofta ändrats blir föremål för kodifiering. 2. Genom sitt beslut av den 1 april 1987 uppdrog kommissionen åt sina tjänstegrenar att företa en officiell kodifiering av rättsakter senast efter det att de ändrats för tionde gången, samtidigt som den underströk att detta var en minimiregel eftersom tjänste grenarna i syfte att uppnå en klar och begriplig gemenskapslagstifning bör eftersträva att så snart som möjligt företa en kodifiering av de texter som de har ansvar för. 3. I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburg i december 1992 bekräftades dessa absoluta prioriteringar, samtidigt som vikten av en officiell kodifie ring underströks "eftersom den garanterar rättssäkerhet i fråga om vilken lagstiftning som är tillämplig vid en given tidpunkt i en given fråga". När kodifieringen utförs skall gemenskapens normala lagstiftningsförfarande respekte ras fullt ut. Eftersom inga ändringar får införas i rättsakterna vad gäller innehållet vid en officiell kodifiering enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen genom en interinstitu- tionell överenskommelse av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod i syfte att snabbt kunna anta kodifierade rättsakter. 4. Detta förslag till kodifiering (*) av rådets förordning (EEG) m 1866/86 av den 12 juni 1986 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund, syftar till att verkställa denna slags kodifiering: Det nya förordningen ersätter de olika förordningar som är föremål för kodifieringsförfa- randet (2); det följer de kodifierade texterna innehållsmässigt och begränsar sig därmed till en omgruppering av dem genom att endast tillföra de formella ändringar som själva kodifieringsförfarandet kräver. 5. Detta förslag till kodifiering har utarbetats på grundval av en föberedande konsolide ring av texten i förordning (EEG) nr 1866/86, på alla officiella språk, och ändringsak ter som har utförts via informationssystemet för Byrån för Europeiska gemenskaper nas officiella publikationer enligt Europeiska rådets slutsatser i Edinburg. Den tidigare numreringen av artiklarna har bevarats för att underlätta läsningen: Den anges i mar ginalen, den nya återfinns ovanför artiklarna; de två numreringarna återges i en jämförelsetabell som finns i bilaga 6, del A, till det kodifierade förordningen. (*) Förslaget finns infört i lagstiftningsprogrammet för 1996. (2) Bilaga 6, del B, i detta förslag. Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) av den om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro peiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande (*), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och med beaktande av följande: Rådets förordning (EEG) nr 1866/86 av den 12 juni 1986 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för be varande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öre sund (3) har undergått flera och omfattande ändringar. För att skapa klarhet och av praktiska skäl bör en kodi fiering av nämnda förordning företas. Rådet skall, i enlighet med artiklarna 2 och 4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk (4), mot bakgrund av tillgängliga vetenskapliga data anta de bevarandeåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de levande resurserna i havsvattnet utnyttjas på ett ändamålsenligt och ansvarsfullt sätt och på hållbar grund. I detta syfte kan rådet fastställa tekniska anvis ningar för fiskeredskap och fångstmetoder. Principerna och vissa förfaranden för fastställande av dessa tekniska anvisningar på gemenskapsnivå måste fastställas så att varje medlemsstat kan säkerställa förvaltningen av de fiskeaktiviteter som äger rum i de farvatten jurisdiktion eller överhöghet som omfattas av dess 1) 2) 3) 4) Gemenskapens anslutning till Konventionen rörande fis ket och bevarandet av de i Östersjön och Bälten, ändrat genom protokollet från konferensen med företrädare för de fördragsslutande parterna, "Gdanskkonventionen", godkändes genom rådets beslut 83/414/EEG (5). tillgångarna levande kallad nedan 2250/95 1866/86 (anpassad) 0 () (3) (5) EGT nr C EGT nr C EGT nr L 162, 18. 6. 1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1821/96 (EGT nr L 241, 21. 9. 1996, s. 8). EGT nr L 389. 31. 12. 1992, s. 1. EGT nr L 237, 26. 8. 1983, s. 4. 5) Konventionen trädde för gemenskapens del i kraft den 18 mars 1984 och gemenskapen erkände alla de rättighe ter och skyldigheter som Danmark och Förbundsrepubli ken Tyskland har enligt Gdanskkonventionen. 6) Den Internationella fiskerikommissionen för Östersjön, inrättad genom Gdanskkonventionen, vilken sedan sin tillkomst beslutat om en rad åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i Östersjön, har i skrivelser av den 20 september 1985, 8 december 1986, 21 decem ber 1987, 29 oktober 1988, 20 september 1993, 20 sep tember 1994 och den 11 september 1995 underrättat de fördragsslutande staterna om ett visst antal rekommen dationer om ändringar av de tekniska anvisningarna. 7) Av Gdanskkonventionen följer att gemenskapen måste sätta dessa rekommendationer i kraft i farvattnen i Östersjön, Bälten och Öresund, med förbehåll för invändningar som framställs i enlighet med förfarandet i artikel XI i konventionen. 8) Det mest effektiva sättet att minimera fångsterna av fisk som inte motsvarar kraven på minsta storlek är att förbjuda fiske i de områden där sådan fisk förekommer i stor mängd. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 1866/86 (anpassad) 2250/95 (anpassad) 1866/86 2244/87 2178/88 887/89 2250/95 1821/96 2250/95 (anpassad) 2156/91 Artikel 1 1866/86 Definition av det geografiska området 1. Denna förordning gäller fångst och landning av fiske resurser i Östersjön, Bälten och Öresund med en begränsning i väster av en linje från Hasenore Hoved till Gnibens Ödde, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen. Den är inte tillämplig på far vatten innanför baslinjerna. 2. Förordningen år tillämplig på (anpassad) — gemenskapens fiskare i det geografiska område som beskrivs i punkt 1, — alla fiskare som bedriver fiske i farvatten inom detta område som lyder under medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion. 3. Det geografiska området år indelat i elva delsektio ner, vilka är numrerade från 22 till 32 och beskrivs i bilaga 1. Artikel 2 Förbud mot fiske av vissa arter inom vissa geografiska områden under vissa perioder 1. Det är förbjudet att behålla ombord följande fiskarter som fångats i de vatten och under de perioder som anges nedan. 887/89 art 1. 1 Art Vatten Fredningstid Skrubbskädda tichthys flesus) Skrubbskädda (Pia- delsektion 26 1 februari-30 april delsektionerna 28 och 1 februari-30 april 29 lat. 59'30'N söder om Skrubbskädda delsektion 32 1 februari-30 juni Honskrubbskädda delsektion 22 med un- 1 februari-30 april dantag av det geogra fiska område som an ges i bilaga 2 Rödspätta tes platessa) (Pleuronec- delsektion 26 1 februari-30 april Rödspätta Honrödspåtta delsektionerna 27, 28 1 februari-30 april och 29 söder om lat. 59' 3(W delsektion 22 med un- 1 februari-30 april dantag av det geogra fiska område som an ges i bilaga 2 och del- sektionema 24 och 25 Art Vatten Fredningstid 887/89 art 1. 1 Piggvar ma) (Psetta maxi- delsektionerna 22, 24, 1 juni-31 juli 25 och 26 Slätvar (Scophthahnus delsektionerna 22, 24, 1 juni-31 juli rhombus) 25 och 26 2. Genom undantag från bestämmelserna i punkt 1 får bifångster av skrubba och rödspätta som tas vid torskfiske under de fredningstider som anges i den punkten behållas ombord i sådan mängd att de utgör högst 10 viktprocent av den totala torskfångsten ombord. 1866/86 Artikel 3 Minsta fiskstorlekar 1. En fisk skall anses för liten om den är mindre än den minimistorlek som anges i bilaga 3 för de aktuella arterna och farvattnen. 2. En fisks storlek skall mätas från munspetsen när mun nen är stängd till den yttersta spetsen av stjärtfenan. 3. Fisk som är mindre än minimistorleken får inte, även om den utgör del av en bifångst, behållas ombord, lastas om, landas, transporteras, beredas eller konserveras, säljas, lagras, uppvisas för eller utbjudas till försäljning. Den skall åter släppas ut i havet omedelbart efter det att den fångats, om möjligt medan den fortfarande lever. 4. Genom undantag från punkt 3 får torsk som är mind re än minimistorleken behållas ombord i sådan mängd att den utgör högst 5 viktprocent av den sammanlagda fångsten av torsk som finns ombord. 2250/95 art 1. 2 5. Procentandelen bifångst av torsk som tas vid fiske ef ter strömming, sill och skarpsill får inte överstiga 10 vikt procent av den totala fångsten. Av denna bifångst av torsk får högst 5 % torsk som är mindre än minimistorleken behållas ombord. 2250/95 art 1. 3 Artikel 4 1866/86 Fastställande av procentandelen bifångst 1. De bifångster som anges i artikel 2. 2 skall beräknas som en procentuell andel av vikten av den totala mängden torsk ombord efter sortering eller av all torsk under däck eller vid landning. 2. De bifångster som anges i artikel 3. 4 skall beräknas som en procentuell andel av vikten av den totala mängden fisk ombord efter sortering eller av all fisk under däck el ler vid landning. 3. Närmare bestämmelser för fastställande av bifångster- nas procentandel får antas i enlighet med förfarandet i ar tikel 13. 1866/86 Artikel 5 Minsta tillåtna maskstorlek 1. Det skall vara förbjudet att vid fiske efter de aktuella arterna eller grupperna av arter i de berörda farvattnen använda trål, snurrevad eller liknande nätredskap med maskor som är mindre än de som anges i bilaga 4. 2. Det år förbjudet att vid laxfiske använda förankrade ftytgarn eller drivgarn med en maskstorlek som är mindre ån den som anges i bilaga 4 för denna art. (anpassad) 3. Det år förbjudet att använda nät med mindre maskor än de som anges i bilaga 4 för de berörda vattnen och arterna eller grupperna av arter. 887/89 art 1. 2 1866/86 2250/95 art 1. 4 (anpassad) Artikel 6 Mätning av maskstorlek 1. När näten inspekteras skall de nätstickor som används för att fastställa maskstorlekarna vara 2 mm tjocka och plana och gjorda av ett hållbart och formbeständigt mate rial. De skall antingen ha en rad parallella sektioner som är förbundna med sektioner vilka avsmalnar i förhållandet 1:8 cm på varje sida, eller enbart sektioner vilka avsmalnar enligt samma förhållande. På raåtstickans översida skall bredden finnas angiven i millimeter både på den parallella sektionen, om någon sådan finns, och på den avsmalnande sektionen. Den avsmalnande sektionen skall millimetergra- deras och bredden skall anges med jämna mellanrum. 2. Vid mätningen av en maskas storlek skall mätstickan föras in i maskan vinkelrätt mot nätets plan med den sma laste änden först för att mäta maskans längdaxel när denna är utsträckt diagonalt i sin längdriktning. Mätstickan skall föras in i maskan manuellt så långt det går. En maska skall anses ha den storlek som mätstickan utvisar när den inte kan föras in längre. 1866/86 1866/86 3. Nätets maskstorlek skall anses vara den genomsnittli ga storleken i minst en serie av 20 maskor i följd som valts ut slumpvis i nätets längdriktning. Mätningen skall påbörjas minst 10 maskor och 50 cm från linor, lister eller lyft- stropp. Detta avstånd skall mätas upp i rät vinkel mot li nor, lister eller lyftstropp med nätet sträckt i mätningens riktning. 4. Nätmaskorna skall bara mätas när nätet är vått 5. Ingen enskild maska skall anses vara för liten om den del av mätstickan som motsvarar den minsta maskstorlek som anges i bilaga 4 för de aktuella arterna och farvattnen med lätthet passerar genom maskan. Artikel 7 Fastgörande av anordningar vid redskapen 1. Genom undantag från artikel 5. 1 är det tillåtet att på utsidan av nedre delen av lyftet på en trål, snurrevad eller liknande nätredskap fästa segelduk, nåt eller annat mate rial i syfte att förebygga eller minska förslitning. Sådant material får dock fästas endast utmed lyftets framkant och sidokanter. lyftet och förlängningsstycket 2. Genom undantag från artikel 5. 1 är det tillåtet att på utsidan av fästa en förstärkande nätkasse. En förstärkande nätkasse är ett cy linderformat nät som helt och hållet omger lyftet och förlängningsstycket. Det får vara gjort antingen av samma material som lyftet eller förlängningsstycket eller av tyngre material. Den förstärkande nätkassen skall ha minst dub belt så stora maskor som lyftet, dock minst 80 mm. 2178/88 art 1. 2 En förstärkande nätkasse får a) anslutas vid framkanten, och b) anslutas vid bakkanten, och antingen c) knytas fast vid en maskrad runt om lyftet och förlängningsstycket, eller d) knytas fast i längdriktningen längs en maskrad. (anpassad) 3. Genom undantag från artikel 5. 1 är det tillåtet att i trålar, snurrevadar och liknande nätredskap använda ett fallnät eller ett stängnät som har mindre maskstorlek än h/ftet 1866/86 Stängnätet får fästas antingen inuti eller framför lyftet. Avståndet från stängnätets främre fästpunkt till lyftets bakända skall vara minst tre gånger stängnätets längd. 1866/86 Artikel 8 Användning av redskap 1. Redskap som inte får användas inom ett visst geogra fiskt område eller under viss tid skall stuvas undan ombord på ett sådant sätt att de inte är färdiga att användas i det förbjudna området eller under den förbjudna tiden. Reserv redskap skall stuvas undan för sig och på ett sådant sätt att de inte år färdiga att användas. 2. Fiskeredskap skall inte anses färdiga att använda om, — när det gäller trålar, snurrevadar och liknande (anpassad) nätredskap, a) trålborden är fästa vid relingens inner- eller yt tersida eller vid trålgalgarna, och b) sveplinorna eller trålborden eller vikterna, trålvarpet är lossade från — när det gäller redskap för laxfiske, a) näten är undanstuvade under en presenning, b) linor och krokar förvaras i stängda lådor, — när det gäller snörpvadar, huvud- eller bottenwiren är lossad från vaden. 3. Det år förbjudet under hela året att fiska med varje slag av trål, snurrevad och liknande fiskeredskap inom det geografiska område som avgränsas av en linje som förenar följande koordinaten 2156/91 art 1 54* 23' N 54* 14' N 54* 17' N 54* 24' N 54* 27' N 54* 23' N 14' 35' Ö 14* 25' Ö 14* 17' Ö 14* 11' Ö 14* 25' Ö 14* 35' Ö. 4. Genom undantag från punkt 1 är de enda redskap som är tillåtna ombord vid torskfiske fiskeredskap som år godkända för fångst av denna art eller redskap med en maskstorlek som är större än de som fastställs i bilaga 4. Om redskap som inte år godkända för fångst av torsk finns ombord år all landning av torsk förbjuden. 2250/95 art 1. 5 (anpassad) Artikel 9 2178/88 art 1. 3 Begränsningar av fiskeansträngningar vid fiske av lax och öring 1. Det är förbjudet vid fiske av lax (Salmo salar) eller öring (Salmo trutta) att 1821/96 art 1. 1 — använda drivgarn eller förankrade garn från och med den 15 juni till och med den 30 september i vattnen i delsektionerna 22-28, 29 söder om 59° 307 N och 32, — använda drivgarn eller förankrade garn från och med den 1 juni till och med den 15 september i vattnen i delsektionerna 29, 30 och 31 norr om 59° 3 0 ^, — använda drivlinor och förankrade linor från och med den 1 april till och med den 15 november i vattnen i delsektionerna 22-31, — använda drivlinor och förankrade linor från och med den 1 juli till och med den 15 september i vattnen i delsektion 32. Förbudsområdet under fredningstiden är beläget utanför en gräns på fyra nautiska mil från baslinjerna. Emellertid är fiske med drivlinor och förankrade linor förbjudet från och med den 1 juli till och med den 15 september i del sektion 32 och området öster om longitud 22* 3^ Ö (Bengtskärs fyr) inom den finska fiskezonen. (anpassad) 2. Det är förbjudet vid fiske av lax (Salmo salar) och öring (Salmo trutta) att 2178/88 art 1. 3 — vid fiske med förankrade flytgarn och drivgarn använda mer än 600 nät per fiskefartyg samtidigt, var vid inget nät får överstiga 35 m i längd, mätt vid red skapets överteln; utöver det tillåtna antalet nät får det inte finnas mer än 100 reservnät ombord, — vid fiske med drivande eller förankrade långrevar använda mer än 2 000 krokar per fiskefartyg samti digt Krokar på drivande och förankrade långrevar skall ha ett minsta avstånd mellan spetsen och skaftet på minst 19 mm. Utöver det tillåtna antalet krokar vid fisket får det finnas 200 reservkrokar ombord. Allmänna bestämmelser 1866/86 Artikel 10 1. Fiske inriktat på torsk och plattfisk (Pleurvnectidae) i syfte att landa fisken för andra ändamål än att användas som livsmedel är förbjudet 10 2. Sprängämnen, gift eller bedövningsmedel får användas för att fånga fisk. inte 1866/86 (anpassad) 3. Det är förbjudet att använda förankrade eller drivan de redskap utan att utmärka dem med bojar eller andra igenkänningstecken. förbjudet att sätta ut exotiska arter 4. Det är i Östersjön, Bälten eller Öresund eller att bedriva fiske efter exotiska arter eller stör om inte tillstånd givits enligt de regier som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 13 och i enlighet med de förpliktelser som följer av Gdansk konventionen. Med exotiska arter avses sådana arter som normalt inte förekommer i Östersjön, Bälten eller Öre sund. Artikel 11 Denna förordning skall inte tillämpas på fiske som uteslu tande bedrivs för vetenskapliga undersökningsändamål med tillstånd och bemyndigande av den eller de berörda med lemsstaterna och om vilket kommissionen och den eller de medlemsstater i vars farvatten forskningen bedrivs un derrättats i förväg. Fisk, kräftdjur och blötdjur som fångats i det syfte som anges i första stycket får säljas, lagras, uppvisas för eller bjudas ut till försäljning, förutsatt att — de uppfyller de normer som anges i bilagorna 2 och 3 och de marknadsnormer som antagits i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 3759/92 (1), (anpassad) eller — säljs direkt för annat ändamål än att användas som livsmedel. Ett fartyg som bedriver sådan verksamhet som anges i första stycket skall medföra ett tillstånd ombord som utfärdats av den medlemsstat vars flagg fartyget för. Artikel 12 Denna förordning skall inte tillämpas på fiske som bedrivs i samband med artificiell reproduktion och omplantering av fisk, kräftdjur eller blötdjur. Fisk, kräftdjur och blötdjur som fångats i det syfte som anges i första stycket får inte säljas som livsmedel i strid med de övriga bestämmelserna i denna förordning. 2178/88 art 1. 4 Artikel 13 1866/86 1. Medlemsstaterna får vidta åtgärder för bevarande och förvaltning av bestånd om dessa åtgärder avser f1) EGT nr L 388, 31. 1Z1992, s. 1. 11 a) rent lokala bestånd av värde endast för fiskarna i medlemsstaten i fråga, 1866/86 eller b) villkor eller förfaranden avsedda att begränsa fångster genom tekniska åtgärder i) som utgör tillägg till de åtgärder som är fastställda i gemenskapens fiskeriförordningar, eller ii) går utöver de minimikrav som är fastställda i sådana förordningar, förutsatt att dessa åtgärder är tillämpliga enbart på fiskare i den berörda medlemsstaten, att de är förenliga med ge menskapsrätten och i överensstämmelse med den gemen samma fiskeripolitiken eller de förpliktelser som följer av Gdanskkonventionen. 2. Kommissionen skall informeras om alla förslag till införande eller ändring av nationella tekniska åtgärder i så god tid att den kan lämna synpunkter på förslagen. Om kommissionen inom en månad efter det att en sådan anmälan gjorts begär detta skall den berörda medlemssta ten uppskjuta ikraftträdandet av de planerade åtgärderna i tre månader från dagen för anmälan för att göra det möjligt för kommissionen att inom denna tidsram avgöra om åtgärderna är förenliga med bestämmelserna i punkt 1. Om kommissionen, genom ett beslut som den skall infor mera de övriga medlemsstaterna om, finner att en plane rad åtgärd är oförenlig med bestämmelserna i punkt 1 får inte den berörda medlemsstaten vidta åtgärden utan att göra de ändringar som krävs. Medlemsstaten i fråga skall utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om de åtgärder som vidtagits, i förekommande fall efter att ha gjort de nödvändiga ändringarna. 3. Medlemsstaterna skall på kommissionens begäran förse den med all information som behövs för att kunna bedöma om de nationella tekniska åtgärderna är förenliga med bestämmelserna i punkt 1. 4. På kommissionens initiativ eller på begäran av en medlemsstat kan frågan om en nationell teknisk åtgärd som vidtagits av en medlemsstat är förenlig med bestämmelserna i punkt 1 hänskjutas för undersökning till den förvaltningskommitté som avses i artikel 17 i förord ning (EEG) nr 3760/92 och beslut fattas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i den förordningen. Om ett sådant beslut fattas skall punkt 2 tredje och fjärde stycket gälla i tillämpliga delar. 5. Om kommissionen finner att en anmäld åtgärd inte är förenlig med bestämmelserna i punkt 1 skall den inom högst ett år från den dag då åtgärden anmäldes fatta bes lut om att medlemsstaten skall upphäva eller ändra åtgärden inom den tidsfrist som koramissionen anger. Bestämmelserna i punkt 2 fjärde stycket skall gälla i tillämpliga delar. (anpassad) (anpassad) (anpassad) 12 6. Åtgärder rörande vattenbruk och fiske från land skall anmälas till kommissionen av medlemsstaterna endast för kännedom. 1866/86 Med vattenbruk avses odling av fisk, kräftdjur eller blötdjur i salt eller bräckt vatten. Artikel 14 Närmare bestämmelser för tillämpningen av denna förord ning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EEG) nr 3760/92. (anpassad) Artikel 15 Förordning (EEG) nr 1866/86 skall upphöra att gälla. Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas enligt den jämförelsetabell som återfinns i bilaga 6, del A. Artikel 16 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapemas officiella tidning. Denna förordning år till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 13 BILAGA 1 1866*86 DELSEKTIONER AV DET GEOGRAFISKA OMRÅDE SOM AVSES I ARTIKEL 1 Delsektion 22 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från Ha- senore Hoved (56* 0^ N, 10° 44' Ö) på Jyllands östkust till Gniben Ödde (56* 01'N, 11* 18'Ö) på Själlands västkust; därifrån längs Själlands västkust och sydkust till en punkt vid long. 12* 00* Ö; därifrån rakt åt söder till Falster, därifrån längs Falsters östkust till Gedser Ödde (54* 34' N, 11* 58' Ö); därifrån rakt åt öster till long. 12* OO7 Ö; d it ifrån rakt åt söder till Tysklands kust: därifrån i sydvästlig riktning längs Tysklands kust och Jyllands östkust till ut gångspunkten. Delsektion 23 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från Gil- bjerg Hoved (56* 08' N, 12* 18' Ö) på Själlands nordkust till Kullen (56* 18' N, 12* 28' Ö) på Sveriges kust; därifrån i sydlig riktning längs Sveriges kust till Falsterbo fyr (55* 23' N, 12* 5^ Ö); därifrån genom den södra infarten till Öresund till Stevns fyr (55* 1 9 ^, 12*28'Ö) på Själlands kust; därifrån i nordlig riktning längs Själlands östkust till utgångspunkten. Delsektion 24 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från Stevns fyr (55* 1 9 ^, 12* 28'Ö) på Själlands östkust genom den södra infarten till Öresund till Falsterbo fyr (55* 23' N, 12* 50' Ö) på Sveriges kust; därifrån längs Sveriges sydkust till Sandhammarens fyr (55* 24' N, 14* 12' Ö); därifrån till Hamerodde fyr (55* 18' N, 14* 47' Ö) på Bornholms nord kust; därifrån längs Bornholms väst- och sydkust till en punkt vid long. 15* 00* Ö; därifrån rakt åt söder till Polens kust; därifrån i västlig riktning längs Polens och Tysklands kuster till en punkt vid long. 12* OO' Ö; därifrån rakt åt norr till en punkt vid lat 54* 34' N och long. 12* 00" Ö; därifrån rakt åt väster till Gedser Ödde (54* 34' N, 11* 58' Ö); därifrån längs Falsters öst- och nordkust till en punkt vid long. 12* OO' Ö; därifrån rakt åt norr till Själlands sydkust; därifrån i västlig och nordlig riktning längs Själlands västkust till utgångspunkten. 2250/95 art 1. 6 (anpassad) 2250/95 art 1. 6 (anpassad) 14 Delsektion 25 1866/86 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust vid lat. 56* 30'N och därifrån rakt åt öster till Ölands västkust; därifrån efter att ha pas serat söder om Öland till en punkt på östkusten vid lat 56* 30' N, rakt åt öster till long. 18* 00* Ö; därifrån rakt åt söder till Polens kust; därifrån i västlig riktning längs Po lens kust till en punkt vid long. 15* 00* Ö; därifrån rakt åt norr till Bornholm; därifrån längs Bornholms syd- och västkust (55'18'N, 14°47'Ö); därifrån till Sandhammarens fyr (55* 24'N, 14* 12' Ö) på Sveriges sydkust: därifrån i nordlig riktning längs Sveriges östkust till utgångspunkten. till Hammerodde fyr Delsektion 26 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt vid lat 56* 3C N och long. 18* OO7 Ö och därifrån rakt åt öster till förutvarande Sovjetunionens västkust; därifrån i sydlig riktning längs förutvarande Sovjetunionens och Polens kuster till en punkt på den polska kusten vid long. 18* OC Ö; därifrån rakt åt norr till utgångspunkten. (anpassad) Delsektion 27 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på östkusten av Sveriges fastland vid lat 59* 41' N och long. 19* OO7 Ö och därifrån rakt åt söder till Gotlands nordkust; därifrån i sydlig riktning längs Gotlands västkust till en punkt vid lat 57* OO7 N; därifrån rakt åt väster till long. 18* 00'Ö; därifrån rakt åt söder till lat 56* 30'N; därifrån rakt åt väster till Ölands östkust; därifrån efter att ha passerat söder om Öland till en punkt på Ölands västkust vid lat 56* 3(X N; därifrån rakt rakt åt väster till Sveriges kust; därifrån i nordlig riktning längs Sveriges östkust till utgångspunkten. 15 1866/86 (anpassad) (anpassad) Delsektion 28 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt vid lat 58* 3C N och long. 19* OO7 Ö och därifrån rakt åt öster till Saaremaas västkust; därifrån efter att ha passerat norr om Saaremaa till en punkt på dess östkust vid lat 58* 307 N; därifrån rakt åt öster till förutvarande Sovjetunionens kust; därifrån i sydlig riktning längs förut varande Sovjetunionens västkust till en punkt vid lat 56* 30' N; därifrån rakt åt väster till long. 18* OO7 Ö; därifrån rakt åt norr till lat. 57* OO7 N; därifrån rakt åt öster till Gotlands västkust; därifrån i nordlig riktning till en punkt på Gotlands nordkust vid long. 19* OO7 Ö; därifrån rakt åt norr till utgångspunkten. Delsektion 29 till förutvarande Sovjetunionens De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på östkusten av Sveriges fastland vid lat 60* 30" N och därifrån rakt åt öster till Finlands fastlands kust; därifrån i sydlig riktning längs Finlands väst- och sydkust till en punkt på södra fastlandskusten vid long. 23* OO7 Ö; därifrån rakt åt söder till lat 59* 007 N; därifrån rakt åt fastlandskust; öster därifrån i sydlig riktning längs förutvarande Sovjetunionens västkust till en punkt vid lat. 58° 307 N; därifrån rakt åt väster till Saaremaas östkust; därifrån efter att ha passerat norr om Saaremaa till en punkt på Saaremaas västkust vid lat 58* 30* N; därifrån rakt åt väster till long. 19* Off Ö; därifrån rakt åt norr till en punkt på östkusten av Sveriges fastland vid lat. 59* 41' N; därifrån i nordlig riktning längs Sveriges östkust till utgångspunkten. Delsektion 30 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust vid lat. 63* 30'N och därifrån rakt åt öster till Finlands fastlandskust; därifrån i sydlig riktning längs Finlands kust till en punkt vid lat. 60* 307 N; därifrån rakt åt väster till Sveriges fastlandskust; därifrån i nordlig riktning längs Sveriges östkust till utgångspunkten. 16 Delsektion 31 1866/86 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust vid lat. 63* 30* N och därifrån efter att ha passerat norr om Bottniska viken till en punkt på västkusten av Finlands fastland vid lat 63° 30'N; därifrån rakt åt väster till utgångspunkten. Delsektion 32 De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Finlands sydkust vid long. 23* 007 Ö och därifrån efter att ha passerat öster om Finska viken till en punkt på förutvarande Sovjetunionens västkust vid lat. 59* OO7 N; därifrån rakt åt väster till long. 23* OO7 Ö; därifrån rakt åt norr till utgångspunkten. (anpassad) 17 BILAGA 2 1866/86 AVGRÄNSNING AV VISSA GEOGRAFISKA OMRÅDEN SOM AVSES I ARTIKEL 2 Avgränsning av geografiska områden i Öresund, Stora och Lilla Balt vad gäller fiske av honskrubba fldi honrödspätta 2244/87 art 1. 5 — Falsterbo fyr - Stevns fyr — Jungshoved - B0gensssand — Hestehoved fyr - Måddes Klint — Skelby kyrka - Flinthome Ödde — Kappel kyrka - Gulstav — Ristingehale - yErehale — Skjoldnses - P0ls Huk — Christian X:s bro, S0nderborg 18 BILAGA 3 2250/95 art 1. 7 MINIMISTORLEKAR SOM AVSES I ARTIKEL 3. 1 (anpassad) A- Art **. Vatten Torsk (Gadus morhua) alla delsektioner söder om lat 59*30- N Minimistor-. ^ 35 cm Skrubbskädda flesus) (Platichthys delsektionerna 22—25 25 cm delsektionerna 26—28 delsektionerna 29 och 32 sö- der om lat 59*3(r N Rödspätta (Pleuronectes pla- delsektionerna 22—25 tessa) delsektionerna 26—28 delsektionerna 29 och 32 sö- der om lat 59*30' N Piggvar (Psetta maxima) delsektionerna 22—32 Slätvar (Scophthalmus mom- delsektionerna 22—32 bus) Ål (Anguilla anguilla) delsektionerna 22—32 Lax (Salmo salar) delsektionerna 22—32 21 cm 18 cm 25 cm 21 cm 18 cm 30 cm 30 cm 35 cm 60 cm 19 BILAGA 4 2250/95 art 1. 8 MINSTA MASKSTORLEK ENLIGT ARTIKEL 5 (anpassad) Art Typ av nätredskap Minsta mask- storlek diago nalt i längdrikt ningen Torsk (Gadus morhua) delsektionerna 22-32 nät/garn 105 mm delsektionerna 22-32 delsektionerna 22-32 Plattfisk (Pieuronecti- dae) delsektionerna 22-27 delsektion 28 delsektionerna 29 och 32 söder om lat 59*30' N delsektionerna 22-32 (Clupea Sill harengus) delsektionerna 2-27 trålar, snurreva- dar och liknande redskap (1) snurreva- trålar, dar och liknande redskap trålar, snurreva- dar, liknande red skap och nåt/ garn trålar, snurreva- dar, liknande red skap och nåt/garn nät/garn snurreva- trålar, dar och liknande redskap trålar, snurreva- dar och liknande redskap (*) trålar, snurreva- dar och liknande redskap delsektionerna 28 och 29 söder om lat 59*30' N trålar, snurreva- dar och liknande redskap delsektionerna 30-32 och delsek tion 29 norr om lat. 59*30' N trålar, snurreva- dar och liknande redskap 105 mm 120 mm (2) 120 mm (2) (3) 110 mm 100 mm 110 mm 105 mm (4) 32 mm 28 mm 16 ram Skarpsill (Sprattus sprattus) deisektionerna 22-32 trålar, snurreva- dar och liknande redskap 16 mm 20 2250/95 art 1. 8 Art Vatten Typ av nätredskap Lax salar) (Salmo delsektionerna 22-32 förankrade och garn garn flyt- driv Minsta mask storlek diago nalt i längdrikt ningen 157 mm (!) Garn försedda med anordning säsom selektionspaneler eller strukturer som överensstämmer med bestämmelserna i bilaga S och som kan säkerställa ett 50-procentigt kvarhillande av storlekar pä minst 38 cm. (2) Maskstorlek som gäller för samdiga maskor pi lyftets sista 8 meter, mätt från bottenstroppen när maskoma är utsträckta längs nätets längdaxel. (3) Med undantag för delområdena 22 och 23 där fiske inriktat på äkta tunga med redskap med en minsta maskstorlek pä 90 mm är tillätet. (4) Med undantag av delsektioner 22, 23 och 24 där trålar och snurrevadar med 1821/96 art 1. 2 en maskstorlek pi 90 mm är tillåtna. 21 BILAGA 5 2250/95 art 1. 9 SÄRSKILDA SELEK1TVTTETSBESTÄMMELSER För att garantera selektiviteten hos trålar, snurrevadar och liknande redskap med en bestämd maskstorlek som finns angivna i bilaga IV, är följande två modeller av selektions- paneler tillåtna: Selektionspanel (modell 1) Två plastöverdragna selektionspaneler med fullständigt öppna diagonalmaskor skall fästas på lyftet på trålar och snurrevadar som används för torskfiske. Maskstorleken får inte vara mindre än 105 millimeter. Dessa selektionspane ler skall fästas med hjälp av ett separat nätstycke (mellan de ordinarie diagonalmaskoma och selektionspanelens mas kor). Maskstorleken i detta separata nätstycke skall vara lika med produkten av stolplängden hos selektionspanelens maskor och kvadratroten ur 2. Selektionspanelen skall fästas på lyftets båda sidor, och avståndet mellan lyftets bakre ände och panelen skall vara mellan 40 och 50 centimeter. Panelens längd skall vara lika med 80 % av lyftets totala längd och dess höjd skall vara 50 centimeter. Panelen skall fästas på så sätt att den ger en öppning på 15-20 centimeter mellan panelens övre och nedre söm. Selektionspanel (modell 2) Identifiering Panelerna skall bestå av rektangulära nätstycken som fästs på redskapets lyft. Varje lyft skall ha två paneler. Storlek Varje panel skall ha en minsta bredd på 45 centimeter över hela sin längd. Varje panel skall ha en minsta längd på 3,5 meter mätt längs panelens sidor (figur 1 i diagram 2). Maskor Panelernas maskor skall ha en minsta storlek på 105 milli meter. Maskorna skall vara kvadratiska, dvs. panelens fyra sidor skall bestå av snett skurna maskor (figur 2 i diagram 2). Panelen skall fastas på så sätt att maskorna är parallel la och vinkelråta mot lyftets längdriktning (figur 2). Pane lens bredd skall vara åtta öppna fyrkantsmaskor. Längden skall vara mellan 57 och 62 maskor (figur 2 i diagram 2). Placering Redskapets lyft skall vara delat i ett övre och ett undre nätstycke genom sömmar som löper längs babords och styrbords sidor (figur 1 i diagram 2). De två panelerna skall placeras i det undre nätstycket, i direkt anslutning till och under sömmarna (figur 1 i diagram 2). De två paneler na skall placeras minst 2 meter och högst 2,5 meter från bottenstroppen. 22 2250/95 art 1. 9 Panelens främre del skall fästas ihop med åtta maskors bredd på lyftets ordinarie nätstycke (figur 3 i diagram 2). Den ena sidan skall fästas vid sömmen eller i direkt anslut ning till denna, och den andra sidan skall fästas vid det ordinarie nätstycket på lyftets undre del längs en rät linje av snett skurna maskor. Hela lyftets maskstorlek Redskapets lyft skall i alla delar ha en minsta maskstorlek på 105 millimeter. 23 Diagram 1 2250/95 art 1. 9 (Selektionspanelsmodell 1) 40-50 cm 15-20 cm 50 cm 24 Diagram 2 (Selektionspanelsmodell 2) 2250/95 art 1. 9 (anpassad) Figur 1: Placering på lyftet av paneler med fyrkantsmaskor Föreslagen specifikation lyftstropp ^C 0,3 m Panel 3,54 m •I r 0,3 m 1,8 m Panelerna med fyrkantsmaskor är 0,48 m höga. Tvinaitt av (yllet 4 maskor i sömmen 4 maskor i sömmen 8 maskor för panelen med fyrkantsmaskor 25 Figur 2: Utformning av nåtstycksdelen med fyrkantsmaskor 2250/95 art 1. 9 (anpassad) Föreslagen specifikation Panel med fyrkantsmaskor 8x59 fyrkantsmaskor 60 mm halvmaskor 0 4 mm dubbel polyetyientrid inre maskmitt pi 107 mm De fyra sidorna ir förstärkta med en 8 mm söm- romärkntngslina av polypropylen 26 Figur 3: Fästning av panelen på trålens lyft 2250/95 art 1. 9 (anpassad) Fastställd specifikation förs ärkt kant lyftets främre del ^AA^XX^/:^AA^A^j | T IITTy sido- maskor l l l l l l l fr | Panel med kvadratiska maskor sido- maskor Lyftsrroppsringar ; trilens lyft 120 mm J 100 halvmaskur pä 60 mm j 49 Vi maskor pi läng : (6 m) ! 0 4 mm i dubbel polyelj inre mått 107 mm 1 354 cm utsträckt längd Inre yta —1 ,2% maskor " - 30 cm •3 29 % maskor -354 cm J. 2 16 maskor " - 30 cm. limaskor - 1 80 cm öppning för panelen med fyrkantsmaskor 8 maskor bred x 29 K maskor Ung bottenstropp mittlinje for den inre ytan 27 BILAGA 6 Del A JÄMFÖRELSETABELL Förordning 1866/86 Denna förordning Artikel 1 Artikel 2. 1 Artikel 2. 1a Artikel 2. 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikelll Artikel 12 Artikel 13 Artikel 14 Bilagal Bilaga 2 Bilaga 3 Bilaga 4 a Bilaga 4 b Bilaga 5 Artikel 1 Artikel 2. 1 Artikel 2. 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikelll Artikel 12 Artikell3 Artikell4 Artikel 15 Artikel 16 Bilagal Bilaga 2 Bilaga 3 Bilaga 4 Bilaga 5 Bilaga 6 28 Del B Förordningar som ändrat förordning (EEG) nr 1866786 Rådets förordning (EEG) nr 2244/87 av den 23 juli 1987 Rådets förordning (EEG) nr 2178/88 av den 18 juli 1988 Rådets förordning (EEG) nr 887/89 av den 5 april 1989 Rådets förordning (EEG) m 2156/91 av den 15 juli 1991 Rådets förordning (EG) nr 2250/95 av den 18 september 1995 Rådets förordning (EG) nr 1821/96 av den 16 september 1996 Officiella tidning nr sida datum L207 L191 L94 L201 L230 L241 15 7 4 1 1 8 29. 7. 1987 22. 7. 1988 7. 4. 1989 24. 7. 1991 27. 9. 1995 21. 9. 1996 29 ISSN 1024-4506 KOM(97) 139 slutlig DOKUMENT SV 03 11 14 01 Katalognummer : CB-CO-97-133-SV-C ISBN 92-78-17940-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3o