title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén - Benchmarking av konkurrenskraften: införandet av ett verktyg till aktörernas och de offentliga myndigheternas förfogande

eurovoc_concepts:
European industrial area
competitiveness
economic analysis
productivity
statistics

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 16. 04. 1997 KOM(97) 153 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN INFÖRANDET AV ETT VERKTYG TILL AKTÖRERNAS OCH DE OFFENTLIGA MYNDIGHETERNAS FÖRFOGANDE INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN: ETT VERKTYG FÖR ATT FRÄMJA FÖRÄNDRINGAR OCH EN FORTLÖPANDE FÖRBÄTTRING AV EUROPAS KONKURRENSKRAFT 2. TRE NIVÅER PÅ BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN 3. EN GEMENSKAPSRAM BILAGA 2 4 8 OMRÅDEN SOM KAN KOMMA I FRÅGA FÖR PILOTPROJEKTEN FÖR BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN 10 1. BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN: ETT VERKTYG FÖR FORTLÖPANDE ATT FÖRÄNDRINGAR OCH EN FÖRBÄTTRING AV EUROPAS KONKURRENSKRAFT FRÄMJA Integreringen av gemenskapens inre marknad, utsikten till Ekonomiska monetära unionen samt internationaliseringen gör att den europeiska industrin oavbrutet måste förbättra sin konkurrenskraft. I sitt meddelande "Genomförande av benchmarking av den europeiska industrins konkurrenskraft" KOM(96)463 av den 9 oktober 1996 påvisade kommissionen vissa brister i den europeiska ekonomin, särskilt en svag ökning av den totala faktorproduktiviteten, en alltför långsam omställning av den ekonomiska strukturen mot nya marknader och ny teknik och en stor arbetslöshet hos befolkningen i arbetsför ålder. Dessa handikapp för den europeiska ekonomin är särskilt oacceptabla med hänsyn till världsekonomins allt snabbare förändringstakt, under den kombinerade drivkraften av internationaliseringen och den snabba spridningen av ny teknik, särskilt informations- och kommunikationstekniken. För att anta denna utmaning och återställa en snabb ökning av sysselsättningen och produktiviteten måste Europa systematiskt och beslutsamt ta itu med de faktorer som försvagar dess tillväxtförmåga. Kommissionen har för detta ändamål föreslagit att man i stor utsträckning skall använda sig av benchmarking av konkurrenskraften i ekonomin och samhället för att jämföra resultaten avseende de nyckelområden och nyckelfaktorer som avgör den ekonomiska framgången. Däri inbegrips, förutom ovannämnda initiativ, utveckling och användning av benchmarking av konkurrenskraften inom ramen för en europeisk sysselsättningsstrategi. - 2- En anhållan från industrin Industrin har flera gånger uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att använda sig av benchmarking av konkurrenskraften som ett verktyg för att optimera den politik som påverkar konkurrenskraften. Rådgivande gruppen för konkurrenskraft har förordat en omfattande användning av benchmarking av konkurrenskraften beträffande ramvillkoren, särskilt vad gäller de offentliga infrastrukturerna, arbetsmarknaden och den europeiska ekonomins internationalisering. I sin rapport med titeln "Benchmarking for policy-makers - The way to competitiveness, growth and job creation" (oktober 1996) har European Round Table of Industrialists (ERT) uppmärksammat ministerrådet och kommissionen på de möjliga bidrag som benchmarking av konkurrenskraften kan ge till fullföljandet av målen för tillväxt och skapandet av sysselsättning. ERT har särskilt uppmanat de offentliga myndigheterna att diskutera prioriteringarna, målen och metoderna för benchmarking av konkurrenskraften, samt möjligheterna att omsätta resultaten i politiken. En uppmaning från rådet Rådet har i sina slutsatser om benchmarking av konkurrenskraften (14 november 1996) uppmanat kommissionen att lägga fram förslag som syftar till att utveckla användningen av detta verktyg som ett medel för att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft. Vid sitt möte i Dublin den 13 och 14 december 1996 ansåg Europeiska rådet att "det finns anledning att regelbundet övervaka och utvärdera unionens konkurrenskraft i förhållande till de bästa resultaten i världen". Ett verktyg för konkurrenskraften Enligt kommissionens meddelande till Europeiska rådet i Dublin om de ömsesidiga fördelama med en ökad samordning av den ekonomiska och strukturella politiken (Europa som en ekonomisk enhet) CSE(96)8 slutlig, kan EU:s, regionernas, sektorernas, företagens och till och med enskilda personers konkurrenskraft på lång sikt ökas endast om företagens och de anställdas produktivitet ökar. Konkurrenskraften utvecklas inte mellan länder utan mellan företag, både inom och mellan länder. Benchmarking av konkurrenskraften är ett viktigt instrument för att förbättra konkurrenskraften, och det bygger på - - jämförelse av samhälleliga beteenden, handelsrutiner, marknadsstrukturer och offentliga myndigheter i länder, regioner, branscher och företag, för att kunna fastställa de bästa metoderna, och användning av en hänvisning till de bästa metoderna som ett verktyg för att fastställa förändringens kurs och för att oavbrutet stimulera alla aktörer inom ekonomi och samhälle att röra sig i denna riktning. Första etappen kräver att alla berörda aktörer accepterar att de existerande metoderna ifrågasätts. I detta avseende lyckas benchmarking av konkurrenskraften bara om den belyser svagheterna och ineffektiviteten. Därför riskerar denna process att till en början ge upphov till ökat motstånd till förändringen. Dess fördelar kan emellertid vara betydande: bättre service både for de enskilda och för företagen, lägre kostnader, öppnare förvaltningar, bättre ekonomisk utveckling, mer arbete, bättre förutsättningar för säkerhet och hygien, och skapande av rikedom. Den kan också bidra till ett närmande av resultaten i unionen, genom att minska produktivitetsskillnaderna och den ekonomiska ojämlikheten. affärspraxis och marknadsstrukturer Jämförelser mellan att jämförelseindikatorer tas fram. Om detta skall vara till gagn för den europeiska industrins konkurrenskraft får det inte leda till konkurrensbegränsande verksamhet i form av att företagen privata uppgifter om priser, producerade kvantiteter, sålda kvantiteter, marknadsandelar, kapacitet och investeringar. All benchmarking av konkurrenskraften som leder till att statistiska jämförelseindikatorer tas fram måste ske på ett sådant sätt att företagen inte får tillgång till uppgifter om konkurrenters verksamhet. kräver Den andra etappen kräver av alla berörda aktörer att de tar itu med de nödvändiga förändringarna, vilket inte enbart innebär att vara redo att anpassa sig till den bästa metoden utan också att det fortlöpande sökandet efter det bästa sättet att göra saker på ständigt måste prägla beslutsprocessen för företagen, institutionerna och de offentliga förvaltningarna. 2. TRE NIVÅER PÅ BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN Benchmarking av konkurrenskraften kan införas på företagsnivå, branschnivå och på nivån för ekonomins och samhällets ramvillkor. Oavsett på vilken nivå införandet sker tjänar detta verktyg den europeiska industrins konkurrenskraft. Det kommer till användning i förbättringen av företagens och industribranschernas konkurrenskraft, samt förbättringen av den miljö där människor och företag verkar och av samhällets verksamhet. på företagsnivå Benchmarking av konkurrenskraften på företagsnivå är framförallt ett "kvalitets"- redskap som syftar till en fortlöpande förbättring av företagens industriella processer eller förvaltning. Benchmarking är en del av den världsomspännande strategin för de företag som har integrerat kvalitén som en avgörande del för förstärkningen av deras för Europeiska konkurrenskraft. Så definieras benchmarking Kvalitetspolitiken. ramen inom Att bestämma vilka processer som skall analyseras, fastställa de bästa världsomfattande metoderna för dessa processer, utvärdera resultatsskillnaderna jämfört med dessa och förstå orsakerna är de etapper som skall göra det möjligt för företaget ifråga att anpassa sig för att förbättra sina resultat, förbättra sin konkurrenskraft och på så sätt gå om konkurrenterna. 4- Benchmarking av konkurrenskraften på företagsnivå är framför allt industrins eget ansvar. De offentliga myndigheterna kan likväl med fördel bidra till att främja benchmarking för en större publik, särskilt för de små och medelstora företagen som inte har de nödvändiga resurserna eller erfarenheten för att själva ta itu med detta. På denna nivå har kommissionen föreslagit att tillsammans med alla berörda aktörer undersöka möjligheten att skapa ett europeiskt nätverk för benchmarking av företagens konkurrenskraft. Ett sådant nätverk skulle således garantera att sammanhängande, pålitliga och likvärdiga tjänster är tillgängliga i hela unionen, särskilt för de små och medelstora företagen. För detta mål stödjer kommissionen för närvarande två initiativ (se det inramade nedanför). Exempel på benchmarking av företagens konkurrenskraft Kommissionen stödjer två initiativ inom detta område: - Ett projekt som leds av Forbairt (Irland) som syftar till att identifiera de erfarenheter, tjänster och de metoder som för närvarande utvecklas i Europa, och att utarbeta en handlingsplan för att skapa ett europeiskt nätverk för benchmarking av företagens konkurrenskraft. - Ett projekt från Eurochambres som syftar till att stödja sig mot det existerande nätverket av europeiska handels- och för att främja informationskampanjer om kvalitet riktade mot de små och medelstora företagen och att uppmuntra dessa att genomföra benchmarking av konkurrenskraften genom pilotförsöken samt att skapa gynnsamma villkor för de små och medelstora företagen för att de skall få tillgång till det ovannämnda europeiska nätverket. industrikammare Brittiska handels- och industriministeriet (DTI) stödjer ett nationellt system för benchmarking av konkurrenskraften som möjliggör utbyte av statistik och fastställande av den bästa metoden på nationell nivå. - Detta system skapades genom ett initiativ av London Business School som skapade en urvalsgrupp av industriföretag, varav flera små och medelstora företag, och med dem utvecklade en modell för benchmarking av konkurrenskraften på nivån för nyckelområden för företagens skötsel och organisation. - Då det visade sig vara värdefullt och med hänsyn till det ökande intresse hos deltagarna, varibland även utländska företag ingick, har försöket fått stöd av Confederation of British Industries (CBI). - DTI bestämde sig då för att godkänna och stödja försöket genom offentliga meddelanden och hjälpa det genom att inrätta ett nationellt nätverk av kontor där företagen skulle kunna få tillgång till urvalsgruppen. Med utvidgningen av urvalsgruppens omfattning, har dess representativitet som en referens också ökat. Vissa medlemsstater och privata organ har också lanserat program för att gynna spridandet av de bästa metoderna för miljön (till exempel, programmet Environmental Technology Best Practice i Storbritannien). -5 på branschnivå Benchmarking av konkurrenskraften på branschnivå är särskilt förenad med specifika faktorer från en viss bransch: således påverkar vissa miljölagstiftningar nästan enbart vissa branscher (emissioner från bilar, farliga preparat, etc). Exempel på benchmarking på branschnivå Pilotprogrammen som drivs tillsammans av kommissionen och MITI - för leverantörer av delar i konsumentelektronikbranschen och i bilbranschen har haft som mål att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft jämfört med de bästa japanska metoderna. Andra initiativ har eller är på gång att lanseras av den kemiska industrin och bilindustrin. Benchmarking av den europeiska kemiska industrins konkurrenskraft består av en kontinuerlig uppföljning av förbättringar av konkurrenskraften, av en jämförelse av läget för den europeiska konkurrenskraften i förhållande till de bästa metoderna i världen, och av genomförandet av åtgärder som syftar till ett närmande mot dessa bästa metoder. En gemensam arbetsgrupp från industrin och kommissionen bildades i juli 1996 för att ombesörja denna benchmarking av konkurrenskraften. Arbetsgruppen beslutade att till en början inrikta benchmarkingen av konkurrenskraften mot den kemiska industrin i sin helhet och därefter mot de olika under-branscherna som till exempel den petrokemiska. Fastän detta arbete med benchmarking av konkurrenskraften inte gäller företagsnivån, skulle ändå en distinktion kunna göras med hänsyn till företagens storlek. På detta sätt skulle de särskilda problem som uppstår för de stora företagen å ena sidan och för de små och medelstora företagen å andra sidan kunna undersökas. Likaså om benchmarking av gemenskapens politik i sig inte är ett mål för denna verksamhet, skulle funktionsdugliga förslag rörande ramvillkoren kunna formuleras. Arbetsgruppen bedömer ett begränsat antal indikatorer för de mest relevanta konkurrenskraftsfaktorerna för den kemiska industrin. De indikatorer för vilka det finns data som går att jämföra prioriteras. Insamlingen av data är svår särskilt på grund av hemlig statistik, de olika definitionerna på parametrarna och av avsaknaden av data om tredje länder. Nederländerna har också företagit sig att utvärdera den europeiska IKT-industrins konkurrenskraft genom benchmarking av dess konkurrenskraft jämfört med dess viktigaste konkurrenter. på ramvillkorsnivå Benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå - särskilt kostnaderna för faktorerna, infrastrukturerna, kvalifikationerna, innovation, miljön - gör det möjligt att utvärdera som påverkar konkurrenskraften och hur man om möjligt kan förbättra den. Dess viktigaste mål bör av den offentliga politiken effektiviteten - 6- vara att utvärdera ramvillkoren som direkt påverkar den europeiska industrins konkurrenskraft. Benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå bygger på en fullständig utvärdering av industrins konkurrenskraftsläge och en diagnos över de viktigaste områden som skall utvärderas. Sedan blir den ett redskap för att åtgärda de svaga punkter som har identifierats. indikatorer, som gör det möjligt att mäta Även om de makroekonomiska svängningarna i hela ekonomins konkurrenskraft, är lätttillgängliga är detta inte fallet för de mer detaljerade indikatorer som hänför sig till de olika ramvillkoren som påverkar konkurrenskraften. Metodsvårigheterna och avsaknaden av tillförlitlig och jämförbar statistik är akut för vissa indikatorer som hänför sig till dessa variabler som ömsom har en direkt uppskattbar inverkan på konkurrenskraften, och ömsom slutpåverkan på lång sikt. För att med framgång genomföra benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå, vilket är mycket komplicerat eftersom det kan vara svårt att skilja mellan effekterna av en viss politik och effekterna av annan politik, är det nödvändigt att vissa principer tillämpas, såsom att - - - mäta resultaten och produktionselementen (till exempel marknadsandelarna och utgifterna för FoU som är en viktig indikator i sammanhanget), mäta orsakerna och inte symtomen (till exempel läget på arbetsmarknaden och inte arbetslöshetsnivån), mäta processerna såväl som resultaten (till exempel förmågan för ett utbildningssystem att tillhandahålla kompetens samt nivån på kompetensen). Exempel på benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå Kommissionen har åtagit sig att undersöka försöken med benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkoren som medlemsstaterna genomför. Kommissionen och medlemsstaterna har också inlett benchmarking av konkurrenskraften inom ramen för Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad. Det nederländska ekonomiministeriet har bland annat offentliggjort en rapport med titeln "Benchmarking av Nederländernas konkurrenskraft: en undersökning av konkurrenskraften" som undersöker olika tillvägagångssätt av benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkoren. Analysen avsåg sådana områden som arbetet, kapitalet, skatterna, utbildningen och infrastrukturen. Resultaten har fastställt den nederländska ekonomins starka sidor men även de handikapp som hindrar den från att utnyttja hela sin potential. Med detta som underlag har den nederländska regeringen satt igång med reformer för att korrigera dessa handikapp. Dessa korrigeringar kommer att fortsätta under 1997 baserat på genomförandet av benchmarking av konkurrenskraften. Inom ramen för Industrikommittén har OECD inrättat en arbetsgrupp med ansvar för att utvärdera kriterierna för benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå. - 7- OECD har fastställt åtta parametrar med betydelse för industrins konkurrenskraft: infrastruktur för FoU, utbildning och arbetskraft, företagsledning, arbetsregler, arbetskostnader, samt kostnader och infrastrukturer för telekommunikationer. företagsbeskattning, energikostnader, 3. EN GEMENSKAPSRAM Initiativet om åtgärder för benchmarking av konkurrenskraften tillkommer alla aktörerna i det ekonomiska livet. Mervärdet av gemenskapsdimensionen är att förbereda expertis som är kapabel att utveckla och utnyttja de mest utvecklade metoderna, att ta vara på erfarenheterna och att dela på kunskapen om de olika nationella systemen, och samtidigt fungera som en sporre för medlemsstaterna. Det är detta som kommissionen vill genomföra inom området för benchmarking av konkurrenskraft på ramvillkorsnivå genom utvecklingen av pilotprojekt. Dessa pilotprojekt kommer att göra det möjligt att å ena sidan prova samarbetet mellan ett begränsat antal medlemsstater för särskilda ämnen men i gemenskapens samlade intresse och å andra sidan upprätta mekanismerna för samarbete och öppenhet och expertisnätverken på vilka de framtida åtgärderna kommer att baseras. - - Alla medlemsstater har inte nödvändigtvis samma intresse av benchmarking av inverka negativt på de konkurrenskraften. Detta bör emellertid medlemsstater som är intresserade eller på det rådande företagsklimatet i gemenskapen samt dess effektivitet. Därför bör de som är intresserade av benchmarking fa tillgång till den expertis och dialogmöjligheter som finns inom gemenskapen. inte Alla medlemsstater förfogar heller inte nödvändigtvis över en analys- och forskningskapacitet som möjliggör benchmarking av konkurrenskraften så att man kan erhålla lämpliga jämförelsefaktorer och tolkningsmöjligheter för dessa, för att utforma den politik som behövs för att förbättra företagsklimatet. Särskilt inom de ämnen som anges i bilagan kommer kommissionen att införa ett visst antal pilotprojekt, där så är möjligt med budgetbidrag inom ramen för de existerande budgettillgångarna. Detta införande kommer att ske på ett sätt som främjar införandet av en arbetsmetod som garanterar öppenhet, dialog och kunnande. Utifrån denna arbetsmetod kommer annan benchmarking av konkurrenskraften sedan att kunna ske på ramvillkorsnivå, särskilt när det gäller den ofta betungande lagstiftningen för små och medelstora företag, skydd av immateriella tillgångar samt innovation. I den utsträckning som denna åtgärd är avsedd att förbättra det ekonomiska klimatets konkurrenskraft, måste samtliga aktörer kunna avgöra inriktningarna och prioriteringarna för benchmarking av konkurrenskraften. Det är därför som kommissionen kommer att införa en högnivågrupp för benchmarking av konkurrenskraften, för av fackliga organisationer, konsumenter och det civila handelskammare, företagsledare, företrädare bestående - - samhället. Kommissionen kommer att se till att företrädare för samhällets olika intressen och särskilt de små industri- och hantverksföretagen är representerade. Högnivågruppen skall hjälpa kommissionen att fastställa prioriteringar för benchmarking av konkurrenskraften, organisera industrins deltagande i processen, samarbeta med kommissionen för att tolka resultat av betydelse för gemenskapen och styra resultaten i industrins riktning. Ledningsgruppen för industrin kommer att följa upp allt arbete och kommer att garantera den politiska samstämmigheten av tillvägagångssättet. Den kommer att göra det möjligt att från fall till fall bestämma nivån på medlemsstaternas delaktighet i de projekt som fastställs i ledningskommittén. Denna grupp kommer också att bistå kommissionen med att utnyttja de resultat som man får i var och en av studierna för benchmarking av konkurrenskraften. Med utgångspunkt från erfarenheterna från benchmarking av konkurrenskraften för medlemsstaternas ramvillkor kommer kommissionen att uppmana de statliga eller privata ekonomiska forskningscentra som har tillgång till expertis inom detta område att upprätta ett expertisnätverk för att underlätta genomförandet av benchmarking av konkurrenskraften. När det gäller reglerna för de offentliga marknaderna kommer detta nätverk att tas i anspråk för genomförandet baserat på referenstermer som är utarbetade mellan deltagarna i projektet och på samfinansiering. Allteftersom pilotprojekten genomförs kommer detta expertisnätverk att förstärkas genom att befästa dess synlighet och följaktligen dess självständighet att ta initiativ. av konkurrenskraften av benchmarking till förfogande för alla medlemsstater och Resultaten kommer att ställas gemenskapens institutioner samt andra berörda parter. De kommer att hålla de regelbundna debatterna om industriell konkurrenskraft vid liv. I dessa debatter kommer kommissionen att tillkännage sina egna kommentarer och de erfarenheter som den själv drar av dessa resultat. Införandet av denna arbetsmetod bör också medge en kontinuitet i åtgärden. Av försöket kommer att framgå huruvida åtgärdens kontinuitet är förenlig med budgetens ettårsperspektiv eller om man behöver införa ett flerårigt program. BILAGA OMRÅDEN SOM KAN KOMMA I FRÅGA FÖR PILOTPROJEKTEN FÖR BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN Nytt tekniskt och organisatoriskt sammanhang Det nya tekniska och organisatoriska sammanhang som är ett resultat av internationaliseringen och spridningen av ny teknik ställer den europeiska industrin inför en rad utmaningar. Under dessa förhållanden kommer benchmarkingen av konkurrenskraften huvudsakligen att inrikta sig på spridning och användning av ny informations- och kommunikationsteknik i företagen. Denna verksamhet kommer att baseras antingen på existerande fakta eller på nya undersökningar från ett representativt urval av företag. Finansiering av innovationer, särskilt immateriella rättigheter från FoU omsätts Finansieringen av innovationer är ytterst viktigt i den meningen att den möjliggör att resultaten tjänster. Benchmarkingen av i varor och konkurrenskraften inom detta område kommer att utföras i nära samarbete med industrin och de andra ekonomiska aktörerna. Vid ett första påseende borde benchmarkingen av konkurrenskraften inriktas på några huvudindikatorer nämligen tillgången till riskkapital, dess kostnader, dess kvalitet, kostnaden för patentansökan, osv. Logistik och transport Med hänsyn till EU:s tyngd i den internationella handeln och det perifara läget för vissa medlemsstater är logistiken som gäller administrationen av flödet av råvaror, information och produkter mellan leverantörer och kunder en väsentlig faktor för den europeiska konkurrenskraften. Det är svårt att anta ett tillvägagångssätt som är inriktat på benchmarking av konkurrenskraften för detta område som av naturliga skäl är omfattande. Detta borde hellre göras etappvis. Utveckling av mänskliga resurser Inom området for yrkesutbildning kan benchmarking av konkurrenskraften för kvalifikationer bidra till att analysera systemen för yrkesutbildning och därigenom förbättra företagens utbildningspolitik och förvaltning. Pilotprojektet kommer att göra det möjligt att bedöma utformningen av vissa av industrins system för yrkesutbildning, dvs. såväl genomförandet av utbildningen vid företaget som bedömningen av utbildningsbehovet med avseende på ekonomiska och tekniska förändringar. Tyngdpunkten i pilotprojektet kommer att ligga på yrkesutbildning i de små och medelstora företagen. 10- ISSN 1024-4506 KOM(97) 153 slutlig DOKUMENT SV 15 Katalognummer : CB-C0-97-158-SV-C ISBN 92-78-18721-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Verordnung (EG) Nr. 658/97 der Kommission vom 16. April 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1854/96 zur Aufstellung einer Liste von Referenzmethoden für die Analyse und Qualitätsbewertung von Milch und Milcherzeugnissen der gemeinsamen Marktorganisation

eurovoc_concepts:
application of EU law
common organisation of markets
food inspection
milk
milk product
product quality

formats: html pdfa1b print


title: Regolamento (CE) n. 656/97 della Commissione del 16 aprile 1997 che fissa i valori unitari per la determinazione del valore in dogana di talune merci deperibili

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods