title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
cotton
import
natural fibre
third country

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 21. 04. 1997 KOM(97) 160 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING ŒG) om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet (framlagt av kommissionen) Motivering 1) Genom förordning (EG) nr 2208/96 (1) införde kommissionen den 20 november 1996 preliminära antidumpningstullar på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet. 2) Efter det att preliminära tullar införts gavs berörda parter möjlighet att lämna sina synpunkter, och de som så begärde blev hörda. 3) På begäran av ett antal exportörer och importörer undantogs förbandsgas från undersökningen, med hänsyn till dess särskilda fysiska egenskaper och dess mycket specifika slutliga användning. 4) Vissa exportörers krav på ändringar vad gäller fastställandet av dumpningsmarginaler godtogs, och i tillämpliga fall ändrades dumpningsberäkningarna i enlighet därmed. Detta ledde till en allmän sänkning av dumpningsmarginalerna. De slutgiltiga genomsnittsmarginalerna varierar mellan 13 och 15 %. Den största sänkningen av dumpningsmarginalen gjordes för Pakistan, där genomsnittet sjönk från 27,9 % till 14,3 %. 5) Till följd av de synpunkter som lämnats av exportörerna ändrades metoden för beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande för att ta hänsyn till de olika befintliga produkttyperna. Beräkningarna enligt den- nya metoden bekräftade dock förekomsten av betydande prisunderskridande. (1) EGT nr L 295,20. 11. 1996, s. 3. 6) Mot bakgrund av produktens känslighet, dess strategiska läge i tillverkningskedjan och de synpunkter som lämnats av berörda parter gjordes en omfattande undersökning av de aspekter av förfarandet som rör gemenskapens intresse. Analysen bekräftade att åtgärderna skulle ha gynnsamma effekter för gemenskapsindustrin, eftersom de skulle göra det möjligt för denna att öka » tillverkningen, minska kostnaderna och återställa lönsamheten, samtidigt som de inte oskäligt skulle påverka den industri som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan. De preliminära slutsatserna, enligt vilka antidumpningsåtgärder inte strider mot gemenskapens intresse allmänt sett, bekräftades därmed. 7) Kommissionen föreslår därför, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 384/96, att rådet inför slutgiltiga antidumpningstullar på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet. Med hänsyn till skadans omfattning rekommenderas även att de preliminära antidumpningstullarna slutgiltigt tas ut upp till beloppet för de slutgiltiga tullar som införs. -2 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. /97 av den. om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, särskilt artikel 9 i denna, med beaktande av det förslag som lämnats av kommissionen efter samråd med den rådgivande kommitté som avses i ovannämnda förordning, och med beaktande av följande: A. PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER 1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 2208/962 (nedan kallad "den preliminära förordningen") infördes en preliminär antidumpningstuU på import till gemenskapen 1 EGT nr L 56, 6. 3. 1996, s. 1, kallad "grundförordningen". 2 EGT nr L 295, 20. 11. 1996, s. 3. - 3- av oblekta (gråa) bomullsvävnader enligt KN-nummer 5208 11 till 5208 19 och 5209 11 till 5209 19 med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet. B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE 2) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena och genomförde undersökningar på plats hos importörer i gemenskapen som är tillverkare/exportörer i de berörda länderna närstående: - Eurotex Trading Corp. GmbH, Hamburg, Tyskland - Mafatlal Limited, Romaga AG (Förenade kungariket och Schweiz), Lancashire, Förenade kungariket 3) Såsom anges i punkt 13 i den preliminära förordningen undersökte kommissionen vidare om gas borde undantas från detta förfarande och genomförde undersökningar på plats hos följande företag i gemenskapen: - Torval, Torras Valenti S. A. , Navarcles, Barcelona, Spanien - Texpol, Textil Planas Oliveras S. A. , Manresa, Barcelona, Spanien 4) Efter det att de preliminära antidumpningsåtgärdema införts lämnade vissa berörda parter skriftligen sina synpunkter. 5) De parter som så begärde gavs möjlighet att bli hörda av kommissionen. - 4- 6) På begäran underrättades partema om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. Dessutom beviljades en tidsfrist efter utlämnandet av dessa uppgifter inom vilken synpunkter skulle lämnas. 7) De synpunkter som muntligen och skriftligen lämnades av de berörda parterna togs under övervägande och beaktades om det ansågs lämpligt vid de slutgiltiga avgörandena. C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UTREDNING, LIKADAN PRODUKT 8) Det bör erinras om att detta förfarande avser alla flatvävda oblekta (gråa) bomullsvävnader som innehåller minst 85 % bomull. Gråa bomullsvävnader tillverkas i många olika typer eller bindningar, vilka definieras genom en kombination av antalet (eller vikten av) använda garner, antalet trådar för både varp och väft och det sätt på vilket garnerna är flätade. Många tillverkare kan dessutom i allmänhet på begäran tillverka gråa bomullsvävnader i valfri bindning. 9) Mot bakgrund av de uppgifter som fanns tillgängliga i det preliminära skedet ansåg kommissionen att de produkttyper som salufördes på de berörda ländernas hemmamarknader och de typer som exporterades från dessa länder var likadana produkter enligt artikel 1. 4 i grundförordningen, vilket framgår av punkt 12 i den preliminära förordningen. Kommissionen ansåg också att de typer som såldes på Indiens inhemska marknad och de typer som kinesiska företag exporterade var likadana produkter, liksom de produkttyper som exporterades från alla berörda länder och de typer som tillverkades av gemenskapstillverkarna. 5- 10) Efter det att de preliminära avgörandena tillkännagivits begärde flera parter undantag från förfarandet för vissa typer av gråa bomullsvävnader. Det gällde bl. a. vävnader i olika bindningar för olika specifika användningsområden. Dessa typer omfattade bl. a. vissa vävnader för användning vid broderi, vävnader för användning i polerskivor och vävnader för tillverkning av förband, gasbindor o. d. (nedan kallade "gas"). J 1 ) Vad beträffar gas konstaterade kommissionen följande: { •* - Gasvävnacler har p. g. a. sina mycket lätta bindningar andra fysiska egenskaper, '• vilket innebär att de i allmänhet är olämpliga för andra ändamål och därför inte kan ersätta de bindningar som används inom t. e. x beklädnads- och heminredningssektorerna. - Gasvävnader har en specifik hygienisk eller farmaceutisk användning och skiljer sig därigenom från andra vävnader som används inom textilindustrin, eftersom gasvävnader endast kan användas för tillverkning av förbandsgas enligt den av Europarådet fastställda Europeiska farmakopén (KN-nummer 3005 90 31) och måste uppfylla stränga hygienkrav. - Eftersom de omfattas av ett särskilt KN-nummer, 5208 11 10, kan vävnader för tillverkning av förbandsgas tydligt identifieras som en specifik produkt, och de kan därmed undantas utan att eventuella åtgärder förlorar i effekt. Kringgående av åtgärder genom felaktiga produktbeskrivningar skulle vara svårt att genomföra och lätt att upptäcka. -6 Vävnader för tillverkning av förband, gasbindor o. d. enligt KN-nummer 5208 1110 undantas från detta förfarande. Eventuella preliminära antidumpningstullar som debiterats för denna produkt bör följaktligen återställas eller återbetalas. 12) Vad beträffar alla andra typer av vävnader för vilka undantag från detta förfarande begärts bör det betonas att de klart omfattas av definitionen av likadan produkt ovan. De omfattas därför av detta förfarande. D. EXPORTÖRER OCH TILLVERKARE I URSPRUNGSLÄNDERNA 1. Individuell undersökning i samband med stickprov 13) Flera turkiska parter hävdade att det var inkonsekvent att betrakta ett stickprov innehållande endast två företag som representativt för den turkiska tillverkningen och exporten av den berörda produkten och samtidigt neka de företag som så begärde en individuell undersökning. Detta argument innebär en sammanblandning av frågan om stickprovets representativitet i Turkiet med frågan om huruvida en individuell undersökning kan beviljas, vilket är beroende av hur många företag i de länder som omfattas av undersökningen som begär detta. Det bör erinras om att det i punkt 26-28 i den preliminära förordningen faställdes att individuella undersökningar med beaktande av artikel 17. 3 i grundförordningen inte kunde beviljas, eftersom antalet tillverkare/exportörer var så stort (flera hundra exportörer i sex länder) att individuella undersökningar skulle ha blivit orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i tid. 8- E. DUMPNING 1. a) Normalvärde Länder med marknadsekonomi i) Metod med konstruerat normalvärde 14) Två egyptiska tillverkare/exportörer ifrågasatte användningen av ett konstruerat normalvärde när de inhemska priserna hos en annan tillverkare/exportör i stickprovet kunde ha använts för att fastställa normalvärdet för liknande bindningar. Även om vissa produkter hade samma binding bör det noteras att de olika spinnmetoderna, vävstolarnas effektivitet och de olika bomullskvaliteter som används i Egypten orsakade en så stor variation i kostnaden för slutprodukten att det skulle ha varit olämpligt att låta en annan tillverkares/exportörs pris ligga till grund för normalvärdet. 15) Två indiska tillverkare/exportörer hävdade att normalvärdet fastställts felaktigt, eftersom inhemsk försäljning av produkter av lägre kvalitet undantagits vid beräkningen av normalvärdet. Eftersom exporten till gemenskapen utgjordes av produkter av högsta kvalitet måste normalvärdet i enlighet med artikel 1. 2 i grundförordningen beräknas på grundval av en likadan produkt, dvs. produkter av högsta kvalitet som säljs på exportlandets hemmamarknad. 16) Flera parter protesterade mot användningen av två olika tröskelvärden, 5 % och 10%, för att bedöma representativiteten hos inhemsk försäljning respektive lönsamhet. En part hävdade att om den inhemska försäljningen inte ansågs representativ vad beträffar vinsten borde den inte heller anses representativ vad beträffar försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Detta argument tycks grunda sig på en förväxling av de olika tröskelvärden som kommissionen använder för att fastställa i) om inhemska priser bör ligga till grund för beräkning av normalvärdet och ii) om den inhemska försäljningen är lönsam. Här hänvisas till punkt 29-36 i den preliminära förordningen, där den metod som kommissionen tillämpar i överensstämmelse med sedvanlig praxis och med artikel 2 i grundförordningen förklaras närmare. För tydlighetens skull bör det noteras att det faktum att viss försäljning, eller till och med all försäljning, tycks ske med förlust inte innebär att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader är oanvändbara för att konstruera ett korrekt normalvärde. Å andra sidan är det kommissionens praxis att betrakta all inhemsk försäljning som om den inte skett i normal handel om mindre än 10 % av försäljningsvolymen utgörs av lönsam försäljning (se punkt 33 i den preliminära förordningen). Detta tröskelvärde används även för att bestämma om den vinst som gjorts på hemmamarknaden utgör en lämplig grund för beräkning av det konstruerade normalvärdet. ii) Tillverkningskostnader 17) Två egyptiska tillverkare/exportörer motsatte sig kommissionens beslut att höja de rapporterade kostnaderna för inköp av rå bomull. 10- I ett fall gjordes detta därför att tillverkaren/exportören hade underlåtit att ta hänsyn till de faktiska priser som betalats och som återspeglade den exceptionella höjningen av marknadspriset på rå bomull under säsongen 1994/1995 (som utgjorde större delen av undersökningsperioden). I det andra fallet gjordes en justering eftersom rapporteringen av kostnaderna för rå bomull avsåg budgetåret och inte undersökningsperioden. De preliminära avgörandena bekräftas därför. iii) Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader 18) Flera parter protesterade mot att finansieringskostnaderna inkluderades vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet. I detta avseende bör det noteras att kommissionens sedvanliga praxis har varit att vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet inkludera alla kostnader som uppstår vid tillverkning och försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden, även finansieringskostnaderna. Rapporterade finansieringskostnader användes därför vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet. 19) Två indonesiska tillverkare/exportörer med närstående distributörer på hemmamarknaden hävdade att kommissionen felaktigt hade tagit hänsyn till dessa distributörers kostnader och begärde att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader skulle sänkas för att återspegla dessa närstående företags begränsade verksamhet. 11 Det bör i detta sammanhang noteras att det anses normalt att behandla försäljningsföretag och den tillverkare/exportör som dessa har anknytning till som en enda ekonomisk enhet, under förutsättning att de i detta fall berörda försäljningsföretagen på hemmamarknaden bedriver verksamhet som i väsentliga delar är identisk med den verksamhet som bedrivs av ett dotterbolag eller en försäljningsavdelning. Eftersom kommissionen ansåg att ovanstående villkor vad beträffar de närstående distributörerna var uppfyllda i detta fall beräknades deras kostnader i enlighet med artikel 2. 5 i grundförordningen, och dessa kostnader beaktades vid beräkningen av konstruerade normalvärden för de två berörda tillverkarna/exportörerna. iv) Inhemsk vinstmarginal 20) Vad beträffar den vinstmarginal som låg till grund för beräkningen av det konstruerade normalvärdet hävdade vissa tillverkare/exportörer att den inhemska lönsamheten borde ha fastställts enbart på grundval av de bindningar som såldes både på hemmamarknaden och på gemenskapens marknad. Det bör emellertid erinras om att det i artikel 2. 2 i grundförordningen föreskrivs att normalvärdet i allmänhet skall fastställas på grundval av försäljningen av den likadana produkten, avsedd för förbrukning på hemmamarknaden. Därför fastställdes den inhemska vinstmarginalen på grundval av all inhemsk försäljning av den likadana produkten, avsedd för förbrukning på hemmamarknaden, oavsett om bindningen i fråga även exporterades till gemenskapen. - 1 2- 21) De pakistanska tillverkarna/exportörerna hävdade att kommissionen felaktigt undantog vissa transaktioner vid beräkningen av den inhemska vinsten för den enda tillverkaren/exportören med inhemsk försäljning vid normal handel, vilket ledde till en onaturlig höjning av vinstmarginalen. De hävdade dessutom att denna vinstmarginal inte var representativ för den pakistanska marknaden och inte borde ha använts vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet för de andra tre företagen i stickprovet, eftersom inget av dem gjorde någon vinst på sin inhemska försäljning av den berörda produkten. I artikel 2. 3 i grundförordningen föreskrivs att vinsten på lönsam inhemsk försäljning vid normal handel skall ligga till grund för beräkningen av det konstruerade normalvärdet för företag i vilka inhemsk försäljning av den likadana produkten vid normal handel inte förekommer eller är otillräcklig. I detta avseende bekräftas den metod som användes för de preliminära avgörandena. Vid en genomgång av beräkningarna kunde kommissionen emellertid konstatera att vissa transaktioner som undantagits för de preliminära avgörandena i själva verket borde inkluderas i omsättningen. En ny vinstmarginal räknades därför fram och tillämpades vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet för den berörda tillverkaren/exportören samt för de andra tre tillverkare/exportörer hos vilka inhemsk försäljning inte förekom eller var otillräcklig. 13 b) Land som inte har marknadsekonomi: Kina 22) Företrädarna för de kinesiska tillverkarna/exportörerna hävdade att Kina nu var ett land med marknadsekonomi och att det därför var olämpligt att använda ett jämförbart land för att fastställa normalvärdet, eftersom de kinesiska inhemska priserna eller tillverkningskostnaderna borde anses som tillförlitliga. Kommissionen erkänner att ekonomiska reformer pågår i Kina och att Kinas ekonomi håller på att övergå från en helt och hållet statligt kontrollerad planekonomi till en delvis marknadsorienterad ekonomi. I enlighet med artikel 2. 7 i grundförordningen, som är tillämplig i fråga om Kina, kunde begäran emellertid inte godtas, och slutsatserna i punkt 47 i den preliminära förordningen bekräftas därför. 2. Exportpris 23) Vad beträffar den enda importör i gemenskapen som är ett kinesiskt företag närstående hävdades att dumpningsberäkningarna var felaktiga eftersom de inkluderade alla kinesiska produkter som den närstående importören säljer på gemenskapens marknad, och inte endast de produkter som köps från dess närstående tillverkare/exportör som ingick i stickprovet. Det bör i detta avseende noteras att eftersom samtliga tre kinesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet var varandra direkt eller indirekt närstående via kinesiska staten, behandlades all deras export av den berörda produkten som om den kommit från en och samma exportör. Följaktligen ansågs samtliga tre tillverkare/exportörer vara importören i fråga närstående, och alla deras exportpriser rekonstruerades i enlighet därmed. 14 24) Det hävdades även att eftersom den ovannämnda närstående importören i gemenskapen endast agerade som ombud, var den vinstmarginal på 5 % som kommissionen tillämpade för de preliminära avgörandena för hög. Den verksamhet som bedrevs av det närstående företaget befanns vara sådan verksamhet som normalt bedrivs av en importör. För de slutgiltiga avgörandena tillämpades den genomsnittliga vinstmarginal på 4,4 % som konstaterats för två icke närstående importörer i gemenskapen. 25) Två indiska tillverkare/exportörer som ingick i samma grupp och sålde en del av sin tillverkning till gemenskapen via tre närstående handelsföretag hävdade att kommissionen felaktigt konstruerade exportpriser på grundval av vinstmarginaler och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som inte stod i proportion till den verksamhet av uteslutande handelsmässig karaktär som bedrevs av de närstående importörerna. Efter att ha kontrollerat de uppgifter som de tre närstående företagen lämnade konstruerade kommissionen exportpriser på grundval av en ny beräkning av de kostnader som uppstått mellan import och återförsäljning. Denna nya beräkning var nödvändig eftersom de tre närstående företagen inte kunde visa att den kostnadsfördelning som lämnats till kommissionen hade använts tidigare eller att den på ett korrekt sätt återspeglade de kostnader som hängde samman med den berörda produkten. Kommissionen gjorde därför en ny kostnadsfördelning på grundval av omsättningen och en rimlig uppskattning av de kostnader som uppstått för bearbetade och icke bearbetade textilvaror som såldes i gemenskapen. Den vinstmarginal som preliminärt uppskattats till 5 % ändrades till 4,4 % mot bakgrund av de uppgifter som mottagits från oberoende importörer i gemenskapen (se punkt 24). 15- 26) En indisk tillverkare/exportör hävdade att kommissionen borde behandla "ramkontrakt" (master contracts) och inte fakturor som individuella transaktioner, eftersom exportpriserna fastställs i ramkontrakten och de priser som överenskoms i dessa är beroende av det så kallade "ready quota"-system som tillämpas i Indien. Kontrollen visade att 94 ramkontrakt var tillämpliga under undersökningsperioden. Ramkontraktens priser för identiska typer av gråa bomullsvävnader till samma kund varierade i så hög grad mellan ramkontrakten att de var fullständigt otillförlitliga. Dessutom visade en stickprovskontroll att priserna varierade väsentligen mellan fakturor och ramkontrakt. Därför drogs slutsatsen att ramkontrakt inte kunde utgöra en tillförlitlig grund för fastställande av exportpriser, och dessa fastställdes i stället på grundval av de fakturapriser som betalats eller skulle betalas för produkten när den såldes för export till gemenskapen under undersökningsperioden. 3. Jämförelse 27) I enlighet med punkt 54 i den preliminära förordningen beviljades justeringar för att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris endast när en begäran lagts fram inom de tidsfrister som fastställts för detta syfte och när den berörda parten kunde visa vilken effekt den påstådda skillnaden hade på priser och prisers jämförbarhet. 28) Flera tillverkare/exportörer protesterade mot kommissionens vägran att bevilja en justering för handelsled. -16 Enligt artikel 2. 10 d i grundförordningen krävs att det kan visas att olikheten i fråga om handelsled har påverkat prisjämförbarheten, vilket visar sig genom konsekventa och tydliga olikheter i försäljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på exportlandets hemmamarknad. Eftersom ingen underbyggd bevisning för detta framlades avvisades de begärda justeringarna. 29) Samtliga egyptiska tillverkare/exportörer protesterade mot kommissionens vägran att bevilja dem en justering av normalvärdet för kreditkostnader. Som nämns i punkt 57 i den preliminära förordningen fanns det inte några bevis för att betalningsvillkoren skulle ha överenskommits vid tidpunkten för försäljning eller för att hänsyn tagits till kreditvillkoren vid fastställandet av de priser som debiterats. Samtliga tre tillverkare/exportörer erkände också att priserna inte varierade beroende på betalningsvillkoren. Vidare var de begärda justeringarna felaktiga vad gäller antalet dagar och räntesatser, och de preliminära avgörandena bekräftas därmed. 30) Tre indonesiska tillverkare/exportörer hävdade att de borde ha beviljats en justering för försäljning av produkter av lägre kvalitet till gemenskapen. För en av dem togs hänsyn till denna begäran genom beräkning av ett justerat normal värde som var jämförbart med priserna för export av produkter av lägre kvalitet till gemenskapen. -17 För en annan tillverkare/exportör visade undersökningen att exportpriserna för produkter av tryckkvalitet inte uppvisade någon skillnad jämfört med priserna för produkter av högsta kvalitet, och därmed var ingen justering nödvändig. En tredje tillverkare/exportör begärde antingen undantag från dumpningsberäkningen för sin exportförsäljning av produkter av lägre kvalitet eller justering för olikheter i de fysiska egenskaperna. Eftersom dessa produkter av lägre kvalitet omfattades av definitionen av likadan produkt beslutades att transaktionerna i fråga inte skulle undantas från dumpningsberäkningen, utan att en justering av normalvärdet skulle göras. 31) Flera tillverkare/exportörer hävdade att andra tidpunkter, t. ex. dagen för order, kontraktsdagen eller betalningsdagen borde användas i stället för fakturadatum vid dumpningsberäkningen, eftersom, hävdades det, dessa bättre återspeglade de väsentliga försäljningsvillkoren. Det bör noteras att det i artikel 2. 10 j i grundförordningen föreskrivs att fakturadatum normalt skall anses som försäljningsdag, såvida inte dagen för köpekontrakt, köporder eller orderbekräftelse bättre återspeglar de väsentliga försäljningsvillkoren. De berörda tillverkarna/exportörerna kunde inte visa att de väsentliga försäljningsvillkoren bättre framgick av den alternativa tidpunkt de föreslog. Det fanns därför ingen anledning att avvika från sedvanlig praxis, som är att betrakta fakturadatum som försäljningsdag, och de preliminära avgörandena bekräftas därmed. -18 4. a) Dumpningsmarginaler Allmän metod 32) Flera parter hävdade att kommissionens metod för att fastställa de preliminära dumpningsmarginalerna, dvs. jämförelse mellan ett vägt genomsnitt av normalvärdet och priserna för alla enskilda exporttransaktioner till gemenskapen, avvek från normal praxis och var olämplig. De ansåg att kommissionen inte kunde visa att det fanns ett mönster för exportpriserna som väsentligen skiljde sig mellan olika inköpare, regioner och tidsperioder, och inte heller att metoden med jämförelser mellan vägda genomsnitt inte till fullo avspeglade den dumpning som förekommit. 33) Enligt artikel 2. 11 i grundförordningen skall dumpningsmarginalen normalt fastställas på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt pris för alla exporttransaktioner till gemenskapen. Om det finns ett mönster för exportpriserna som väsentligen skiljer sig mellan olika inköpare, regioner eller tidsperioder, och om den metod som nämns ovan inte till fullo avspeglar den dumpning som förekommit, bör dumpningsmarginalen emellertid beräknas på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och priserna för alla enskilda transaktioner till gemenskapen. - 1 9- 34) Till följd av de synpunkter som lämnats av flera tillverkare/exportörer gjorde kommissionen en genomgång av alla dumpningsberäkningar för samtliga undersökta tillverkare/exportörer och kom fram till slutsatsen att fastställande av dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris till fullo avspeglade den dumpning som förekom hos alla tillverkare/exportörer i Egypten, Kina, Pakistan och Turkiet samt vissa tillverkare/exportörer i Indien och Indonesien. De preliminära avgörandena ändrades i enlighet med detta. 35) Vad beträffar alla återstående tillverkare/exportörer i Indien och Indonesien bekräftades att det fanns ett mönster för exportpriserna till gemenskapen som väsentligen skilj de sig mellan olika inköpare, regioner eller tidsperioder. Det fastställdes även att beräkningen av dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normal värde och ett vägt genomsnittligt exportpris inte till fullo avspeglade den dumpning som förekom. För dessa tillverkare/exportörer bekräftas de preliminära avgörandena, nämligen att dumpningsmarginaler bör fastställas på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och priserna för alla enskilda exporttransaktioner till gemenskapen. b) Dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga företag som inte undersöktes 36) Fastställandena i punkt 67 i den preliminära förordningen bekräftas. Dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte undersöktes har baserats på genomsnittet av de enskilda dumpningsmarginaler som beräknats för de tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet, vägda på grundval av exportomsättningen till gemenskapen. 20 c) Resterande dumpningsmarginal 37) Mot bakgrund av den allmänt höga samarbetsnivån i detta förfarande ansågs det lämpligt att ändra de preliminära avgörandena vad beträffar beräkningen av den resterande dumpningsmarginalen och att i fråga om icke samarbetsvilliga tillverkare/exportörer tillämpa den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för tillverkarna/exportörerna i stickprovet. d) Metod for grupper av foretag 38) Samtliga tre egyptiska tillverkare/exportörer ifrågasatte, dock utan att motsätta sig, fastställandena i punkt 72 i den preliminära förordningen, enligt vilka de behandlades som en grupp och omfattades av den allmänna regeln för grupper av företag. På grund av att samtliga tre tillverkare/exportörer som undersöktes hade samma ägare, staten, bekräftades emellertid de preliminära avgörandena, och de tre egyptiska tillverkarna/exportörerna behandlades som en grupp för att förhindra kringgående av antidumpningsåtgärdema genom export till gemenskapen via den tillverkare/exportör som skulle få den lägsta antidumpningstullen. 39) En indisk tillverkare/exportör protesterade mot tiUämpmngen av den allmänna regeln, dvs. beräkning av en enda dumpningsmarginal för företag som hör till samma grupp. Det hävdades att företagen i gruppen, trots att de tekniskt sett var närstående (gemensamt aktieinnehav), var separata ekonomiska och juridiska enheter. För att förhindra att tillverkare/exportörer i gruppen kringgår antidumpningsåtgärdema genom att exportera till gemenskapen via den tillverkare/exportör som har den lägsta antidumpningstullen, tillämpade kommissionen i fråga om den indiska gruppen den allmänna regeln för grupper av företag. - 2 1- 40) En indonesisk tillverkare/exportör begärde att bedömningen av dumpning skulle göras för hela gruppen och inte för varje enskild tillverkare/exportör såsom anges i punkt 69 i den preliminära förordningen. Begäran avvisades emellertid, eftersom det har varit kommissionens sedvanliga praxis att först beräkna en dumpningsmarginal för varje tillverkare/exportör i den grupp som undersöks och sedan använda de konstaterade dumpningsmarginalerna för att beräkna en enda marginal för gruppen som helhet. 41) Den metod som beskrivs i punkt 69 i den preliminära förordningen bekräftas därmed. e) Slutgiltiga dumpningsmarginaler i) Kina 42) Den metod som beskrivs i punkt 70 i den preliminära förordningen bekräftas. 43) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för Kina, utryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 18,9 %. ii) Egypten 44) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för Egypten, utryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 13,0 %. - 2 2- Hi) Indien 45) För de tillverkare/exportörer eller grupper av företag som ingick i stickprovet gäller följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns: Century Textiles & Industries Limited. Coats Viyella India Limited Vardhman Spinning & General Mills Limited Mafatlal Industries 17,2% 12,3% 5,1 % 12,6 % Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing Producer/exporter Ltd. 12,6 % 46) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte undersöktes, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 15,3 %. 47) Den resterande dumpningsmarginalen för Indien, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 17,2 %. iv) Indonesien 48) För de tillverkare/exportörer eller grupper av företag som ingick i stickprovet gäller följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av impörtpriset cif fritt gemenskapens gräns: 23- P. T. Apac Inti Corpora / P. T. Kanindo Prima Perkasa P. T. Argo Pantes P. T. Daya Manunggal P. T. Grand Textile Industries P. T. Eratex Djaja 3,5 % 14,5% 14,5 % 14,5 % 12,8% 49) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte undersöktes, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 13,5 %. 50) Den resterande dumpningsmarginalen för Indonesien, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 14,5 %. v) Pakistan 51) För de tillverkare/exportörer eller grupper av företag som ingick i stickprovet gäller följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns: Diamond Fabrics Ltd Amer Fabrics Ltd Kohinoor Raiwind Mills Ltd Kohinoor Weaving Mills Ltd Lucky Textile Mills Nishat Mills Ltd Nishat Fabrics Ltd 9,0 % 9,0 % 22,9 % 22,9 % 15,5 % 9,2 % 9,2 % 24 52) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte undersöktes, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 14,2 %. 53) Den resterande dumpningsmarginalen för Pakistan, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 22,9 %. vi)Turkiet 54) För de företag som ingick i stickprovet gäller följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns: Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi A. S. 13,6 % Söktas Pamuk ve Tarim Ûrunlerini Degerlendirme Ticaret ve Sanayi A. S. 17,5 % 55) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte undersöktes, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 15,2%. 56) Den resterande dumpningsmarginalen för Turkiet, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 17,5 %. 25 F. GEMENSKAPSINDUSTRIN 57) De kinesiska exportörerna ifrågasatte kommissionens metod för fastställande av gemenskapsindustrins omfattning, eftersom de klagande gemenskapstillverkarnas representativitet hade fastställts på grundval av försäljningen av den likadana produkten enbart på den öppna marknaden, medan, hävdades det, den tillverkning inom EU som var avsedd för internt bruk inom företagen också borde ha beaktats. I så fall skulle det vara nödvändigt att även inkludera exempelvis tillverkning av den likadana produkten i integrerade företag med vävutrustning som används för att tillgodose behoven av vävnader för vidare bearbetning inom företaget. Kommissionen granskade detta argument men kunde inte godta det. Gemenskapens institutioner har som praxis, vilken bekräftats av EG-domstolen, att undanta företagsintern tillverkning vid beräkningen av gemenskapens totala tillverkning, när en tydlig åtskillnad kan göras mellan den "bundna" och den "fria" marknaden. Eftersom de vävnader avsedda för företagsintemt bruk som de kinesiska exportöremas företrädare hänvisar till inte säljs på den öppna marknaden och inte konkurrerar direkt med importen av den likadana produkten, drog kommissionen slutsatsen att tillverkning av vävnader avsedda för företagsintemt bruk inom EU inte bör inkluderas vid beräkningarna för att fastställa om gemenskapens tillverkning är representativ. 26- 58) Efter det att preliminära åtgärder införts gjordes kommissionen uppmärksam på att en klagande tillverkare inte längre stödde klagomålet. Tillverkaren undantogs därför från definitionen av gemenskapsindustrin, vilket ledde till att de klagandes andel av gemenskapstillverkningen minskade till 56%. Efter det att de slutgiltiga avgörandena utlämnats skrev emellertid tillverkaren i fråga till kommissionen och förklarade sig fortfarande stödja klagomålet. Efter att ha granskat tillgänglig bevisning och efter direkta kontakter med tillverkaren beslutade kommissionen att återinföra denne i definitionen av gemenskapsindustrin. Därmed bekräftades att de klagande representerar större delen, ca 70 %, av gemenskapens tillverkning av den berörda produkten. 59) De relevanta uppgifter som gäller skadan har dessutom justerats till följd av att förbandsgas undantagits, såsom anges i punkt 12, och på grundval av ytterligare undersökningar under det slutgiltiga skedet. G. SKADA 5. Inledande anmärkning 60) Till följd av de ändringar av definitionen av likadan produkt som avses ovan har vissa av den preliminära förordningens uppgifter om skadan ändrats i enlighet med följande punkter. Alla uppgifter i den preliminära förordningen som inte specifikt tas upp på nytt skall anses ha bekräftats av kommissionen. - 2 7- 6. Förbrukning i gemenskapen 61) Den synliga förbrukningen i gemenskapen steg från 265 984 ton 1992 till 266 158 ton 1993 och till 304 660 ton 1994 men sjönk med 10 % till 274 282 ton 1995, dvs. under undersökningsperioden. Under perioden 1992-1995 steg förbrukningen i gemenskapen med 3 %. 7. Den dumpade importens volym och marknadsandel 62) Den totala volymen av dumpad import till gemenskapen av den berörda produkten från de länder som omfattades av undersökningen ökade med 16 % mellan 1992 och 1994, från 104 330 ton 1992 till 110 741 ton 1993 och till 121 501 ton 1994. Volymen minskade 1995 med 14 % till 104 987 ton, vilket i stort sett motsvarade utvecklingen av gemenskapens efterfrågan. Importvolymernas utveckling i förhållande till gemenskapens förbrukning medförde att de berörda länderna bibehöll en avsevärd andel av gemenskapens marknad på 39,2 % 1992,41,6 % 1993, 39,9 % 1994 och 38,3 % under undersökningsperioden. 28- 8. Priser för dumpad import 63) Enligt punkt 102 i den preliminära förordningen beräknades prisunderskridande genom en jämförelse mellan gemenskapstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspriser och det vägda genomsnittliga exportpriset för alla transaktioner för varje berörd tillverkare/exportör. De berörda exportörerna ifrågasatte denna metod, eftersom de ansåg att den inte var tillräckligt exakt. För att uppnå större noggrannhet använde kommissionen följande kategorier vid bedömningen av prisunderskridandets omfattning: extra grov (0—10 Ne), grov (11-20 Ne), medelgrov (21-30 Ne), medelfm (31-40 Ne), fin (41-60 Ne) och extra fin (61 Ne och däröver). Prisjämförelsen visade att prisunderskridande förekom för alla undersökta exporterande tillverkare, och för exportörerna i varje land uppgick marginalernas vägda genomsnitt, beräknat på samtliga kategorier, till följande: -Egypten -Indien 37% 42% - Indonesien 49 % -Kina -Pakistan -Turkiet 34% 30% 2 1% 29- 9. a) Gemenskapsindustrins situation Uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet i) Försäljning och marknadsandel för gemenskapsindustrin i dess helhet 64) Gemenskapstillverkamas totala försäljning sjönk med ca 10 % under perioden, från 90 348 ton 1992 till 80 692 ton 1993, till 81 913 ton 1994 och till 81 873 ton under undersökningsperioden. I linje med denna minskning varierade den motsvarande marknadsandelen från 34 % 1992 till 30,3 % 1993, 26,9 % 1994 och 29,9 % under undersökningsperioden, en minskning under hela perioden på sammanlagt 12 %. ii) Nedläggningar av fabriker och minskning av sysselsättning 65) I punkt 106 i den preliminära förordningen behandlas nedläggningar av fabriker och förluster av arbetstillfällen hos tillverkare av den berörda produkten. Det gjordes dock gällande att den förlust av arbetstillfällen som avses även omfattar den som drabbade integrerade tillverkare, vilka, såsom anges i punkt 57 ovan, inte omfattas av undersökningen av skadan. Det finns emellertid inga tillförlitliga uppgifter som skulle göra det möjligt för kommissionen att uppskatta hur stor andel av denna siffra som skulle kunna tillskrivas gemenskapsindustrin såsom denna definieras i punkt 89 i den preliminära förordningen. 30 b) Uppgifter om gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet 66) Undersökningen av skadan gjordes, såsom anges i punkt 89 i den preliminära förordningen, på grundval av ett stickprov. i) Förändringar i produktmixen 67) Som anges i punkt 112 i den preliminära förordningen granskade kommissionen uppgifter avseende fem referensbindningar, som användes för att undvika att förändringar i produktmixen skulle medföra en snedvridning av prisjämförelserna. Fördelen med att även fortsättningsvis använda dessa fem referensbindningar tillsammans med de sex produktkategorier som beskrivs i punkt 63 ovan är att uppgifter för dessa bindningar finns för perioden 1992-1995. Tre av de fem referensbindningarna ingår i kategorierna "grov", "medelgrov" och "medelfm", och de kan betraktas som basbindningar som har lågt mervärde men tillverkas i stora volymer. Dessa tre kategorier står för 80 % av importen från de berörda länderna. Försäljningen av dessa tre referensbindningar visar på en betydande nedgång, avsevärt större än nedgången i den totala försäljningen hos de tillverkare som ingick i stickprovet. Försäljningen av de tre referensbindningarna, som utgjorde 21 % av försäljningen 1992, sjönk med 43 % mellan 1992 och 1995. 3 1- De gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet hävdade att de, till följd av det väsentliga prisunderskridandet i samband med den dumpade importen från de exporterande tillverkarna, tvingats minska tillverkningen av basbindningar och övergå till att tillverka nischprodukter. Nischproduktemas mindre tillverkningsserier innebär mindre volymer, längre maskinstillestånd mellan partierna och därmed högre kostnader per enhet. 10. Slutsatser om skada 68) Slutsatserna ovan och slutsatserna i punkt 116 i den preliminära förordningen bekräftas. H. ORSAKSSAMBAND 11. Effekter av den dumpade importen från berörda länder 69) Exportörerna hävdade att för att skada skall anses föreligga krävs väsentliga förändringar både av importvolymen och av deras marknadsandelar samt en sänkning av exportpriserna för den berörda produkten. Eftersom den berörda produkten omfattas av kvoter och frivilliga exportbegränsningar förekommer inte några väsentliga förändringar av en del av dessa faktorer. Därför gjordes det gällande att det inte kunde föreligga skada. 32- I detta avseende bör det erinras om att det i artikel 3. 2 och 3. 3 i den grundläggande antidumpningsförordningen anges att ingen av de faktorer avseende importvolym, marknadsandelar och priser som anges i denna punkt nödvändigtvis behöver vara avgörande vid en skadeanalys. Ingen betydande ökning av importens volym och marknadsandel ägde rum i detta fall. Situationen måste ses mot bakgrund av att det finns ett kvotsystem för begränsning av importen, som under den period som avses ständigt utnyttjats i stor utsträckning (utnyttjandegradens vägda genomsnitt för de berörda länderna var 1995 95 %). Statistiken visar att vissa exporterande länder till och med har lånat kvantiteter från andra textilkategorier för sin export av den berörda produkten. Mot bakgrund av den absoluta nivån för den berörda importen och nivån för importpriserna har skadan emellertid i detta fall och i överensstämmelse med artikel 3. 2 och 3. 3 i den grundläggande antidumpningsförordningen bestått av otillräcklig lönsamhet till följd av prisdepression och pristryck (se punkt 116 i den preliminära förordningen och punkt 67 i den här förordningen). Dessa prisnivåer förklaras av egenskaperna hos det gällande kvotsystemet, genom vilket företag i de exporterande länderna uppmuntras att konkurrera vid tilldelningen av kvoter och därmed också om exportkunderna. 33 Dessutom anses det att skada kan vållas även vid ökade exportpriser eftersom dessa priser måste beaktas i förhållande till gemenskapstillverkarnas priser. Då det som i detta fall förekommer ett väsentligt prisunderskridande, och med beaktande av att de berörda exportörerna har ungefar 40 % av gemenskapens marknad är det klart att oavsett om priserna för den dumpade importen ökar eller ej så kommer de ändå att orsaka pristryck eller en prisdepression, eller bägge, vilket kan vålla skada. 70) Kommissionens undersökning av basbindningarna i enlighet med punkt 66 ger ytterligare bevis rörande effekterna av den dumpade importen. Av uppgifterna framgår det tydligt att försäljningen av bindningar som mest liknar det* slag som importeras mest minskade mycket mer än den sammanlagda försäljningen, vilket visar på den direkta effekten av det väsentliga prisunderskridande som fastställts för dessa produktslag. 12. Effekten av andra faktorer 71) Olika exportörer och användare av den berörda produkten i senare led i förädlingskedjan har bestridit avgörandena avseende orsakssamband i den preliminära förordningen och anger andra faktorer som orsak till den skada som vållats gemenskapsindustrin. 34 i) Minskad synlig förbrukning 72) En del exportländer hävdade att den minskade förbrukningen av den likadana produkten mellan 1994 och 1995 var den mest betydelsefulla enskilda orsaken till den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin. Kommissionen har undersökt detta argument. Förbrukningen av den berörda produkten minskade med 10 % mellan 1994 och 1995, och även importen minskade. Under perioden 1992-1995 förblev emellertid den dumpade importen från de länder som omfattas av förfarandet relativt stabil med en hög marknadsandel 1995 (omkring 40 %), och den såldes till priser som väsentligt underskred gemenskapstillverkarnas priser. Det står klart att gemenskapsindustrin inte var opåverkad av effekterna av den minskade efterfrågan på den likadana produkten, och därmed vållade den dumpade importen gemenskapstillverkarna väsentlig skada. ii) Import från andra tredje länder 73) Vissa berörda parter hävdade att det var import från tredje land som vållat väsentlig skada, men inga uppgifter lämnades som skulle kunna ändra slutsatserna i punkt 120-123 i den preliminära förordningen. Dessa avgöranden bekräftas därför. -35 Hi) Ökade priser på rå bomull 74) Vissa exportörer ifrågasatte kommissionens avgöranden i punkt 124 i den preliminära förordningen med hänvisning till att höjningen av priset på rå bomull inte hade samma inverkan på hela gemenskapsindustrin då en del påstods påverkas mindre än andra. Dessutom hävdades att prisökningen för rå bomull delvis absorberats av spinnsektorn, som förser gemenskapen med bomullsgarn. (Se punkt 80 för en beskrivning av spinnsektorn. ) Kommissionen har undersökt dessa argument. Även om prisökningen på rå bomull kan ha inverkat olika på olika tillverkare i gemenskapen ansågs det ändå att prisökningen inverkat väsentligt på gemenskapsindustrin som helhet. Denna slutsats stöds av att garnkostnadema för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet ökade med ungefår 50 % mellan 1992 och 1995. Inga bevis för att spinnsektorn delvis skulle ha absorberat prisökningen på rå bomull framlades för kommissionen. 13. Slutsats om orsakssamband 75) De avgöranden som anges i punkt 125 i den preliminära förordningen bekräftas härmed. 36 I. GEMENSKAPENS INTRESSE 14. Undersökning avseende gemenskapens intresse 76) Kommissionen undersökte effekterna av antidumpningsåtgärdema inom de olika sektorerna av gemenskapens bomullstextilindustri på grundval av tillgängliga uppgifter och med hänsyn till eventuella ändringar avseende priser och kvantiteter för den dumpade importen till följd av införandet av slutgiltiga åtgärder. För detta ändamål och för att fa en så klar överblick som möjligt sände kommissionen ett frågeformulär till alla parter (användare, leverantörer, importörer) som hade gett sig till känna under undersökningens gång, till olika branschföreningar som vidarebefordrade dem till sina medlemmar och till andra parter som så begärde. 77) Det är att märka att statistik över bomullsväv som innehåller minst 50 viktprocent bomull använts eftersom det inte finns korrekt statistik över den berörda produkten, som innehåller minst 85 viktprocent bomull. Vävnader som innehåller minst 50 viktprocent bomull kallas nedan "vävnader som huvudsakligen består av bomull". Berörda ekonomiska aktörer i denna undersökning 78) De olika leden i gemenskapens tillverkningskedja för bomullstextilvaror anges i de fyra huvudkategorierna nedan. 79) En väsentlig del av industrin är vertikalt integrerad för att omfatta minst två av momenten i de fyra kategorier som anges nedan. 37 i) Leverantörer 80) Spinnerier: Råvaran rå bomull importeras från tillverkningsländerna och spinns till gam. Spinning är en i hög grad automatiserad process och gemenskapstillverkare av gam har uppnått en hög effektivitetsnivå till stor del beroende på den omfattande användningen av open-end spinning. ii) Gemenskapsindustrin 81) Väverier: Grått (dvs. oblekt) gam vävs till vävnad. Denna gråa duk måste sedan genomgå en ytterligare separat slutbehandlingsfas där den bleks och trycks eller färgas. Hi) Användare 82) Slutbehandlare: Slutbehandlarna bleker, trycker och färgar den oblekta bomullsvävnaden. Först tvättas och bleks den grå duken så att den skall kunna absorbera fårg och tryckfårg och därefter trycks eller färgas den. Oftast men inte alltid utförs alla momenten av samma företag. 83) Tillverkare av fårdiga produkter: Den slutbehandlade duken skärs och sys till kläder, hushållsartiklar eller industrivaror av tillverkare av fårdiga produkter. Detta är den mest arbetsintensiva fasen, särskilt i klädesindustrin där tillverkningsprocessen vanligen inte är automatiserad. - 3 8- iv) Importörer/Bearbetningsföretag 84) Importörer/bearbetningsföretag: De aktörer som förser gemenskapens tillverkare av fårdiga produkter med duk är bearbetningsföretagen vilka köper grå duk som ofta är importerad och vänder sig till slutbehandlarna för att få vävnaden behandlad enligt kraven från tillverkarna av fårdiga produkter. 15. Gemenskapsindustrin a) Gemenskapsindustrins karaktär och struktur 85) Den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten under 1995 var ungefar 94 000 ton. Såsom angivits i punkt 58 svarar gemenskapsindustrin för omkring 70 % av denna tillverkning. 86) Gemenskapsindustrin består huvudsakligen av små och medelstora företag. Tillverkningen är kapitalintensiv och i hög grad automatiserad. Det är att märka att grå bomullsvävnad är ett halvfabrikat som är mycket standardiserat och priskänsligt vad gäller de vanligaste basbindningarna, samtidigt som det är föremål för modeväxlingar, särskilt inom vissa marknadsnischer. 87) Hela bomuUsvävnadsindustrin, inbegripet gemenskapsindustrin och integrerade tillverkare (se nedan) sysselsätter 115 000 personer. Det är inte möjligt att exakt ange hur många personer som är sysselsatta med att tillverka den berörda produkten eftersom den tillvekras av samma foretag och med samma maskiner som vävnader som huvudsakligen består av bomull. -39 b) Gemenskapsindustrins bärkraft 88) Såsom angivits i punkt 108 i den preliminära förordningen rationaliserade den inhemska industrin sin tillverkningsprocess genom att i stor utsträckning byta ut maskinparken under den period som undersökningen avseende skada omfattar. 89) Även om gemenskapsindustrin huvudsakligen inriktar sig på gemenskaps marknaden (mindre än 15 % av den sammanlagda försäljningen av den berörda produkten exporteras) ökade den sin export med 12 % under perioden 1992 - 1995 (från 10 904 ton till 12 247 ton). Kommissionen anser att detta är ett klart tecken på att gemenskapens vävnadsindustri är bärkraftig och internationellt konkurrenskraftig. c) Förväntad inverkan på gemenskapsindustrin av införandet av antidumpningsåtgärder 90) Kommissionen grundade sin undersökning av antidumpningsåtgärdernas inverkan på gemenskapsindustrin på de uppgifter som lämnats av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. 91) För att bedöma verkan av antidumpningsåtgärdema på gemenskapsindustrin är det nödvändigt att först undersöka alla eventuella reaktioner hos de exporterande tillverkarna i de berörda länderna. Detta har skett med utgångspunkt från antagandet om konstant efterfrågan. 92) Priset på den importerade likadana produkten kan förväntas öka till följd av införandet av tullar. Denna prisökning medför en minskning av importvolymen vilket leder till minskat utbud på marknaden. Detta i sin tur möjliggör för gemenskapsindustrin att öka sin tillverkning, särskilt av de basbindningar som är 40- mest utsatta för tryck från den dumpade importen i enlighet med punkterna 67 och 70. Gemenskapsindustrins priser kan förväntas öka i viss grad men inte lika mycket som tullnivån. Volymökningarna skulle emellertid leda till lägre styckekostnader vilket skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att förbättra sitt ekonomiska resultat. d) Synpunkter i) Synpunkter som lämnats av gemenskapsindustrin 93) Gemenskapsindustrin har betonat hur viktig en bärkraftig bomullsvävnadsindustri i gemenskapen är för bomullstextilindustrin i gemenskapen. En sådan skulle göra det möjligt att upprätthålla konkurrensen och sysselsättningsnivån samt att förhindra importberoendet. Hela industrin hävdade att dess fortsatta existens är till gagn för spinneriindustrin i tidigare led i förädlingskedjan genom att säkerställa en betydande efterfrågan på gam. Den hävdade att även sektorer i senare led i förädlingskedjan skulle gynnas tack vare ett diversifierat utbud. 94) Även användare och importörer lämnade många synpunkter på åtgärdemas inverkan på gemenskapsindustrin. Sammanfattningsvis hävdades att åtgärderna inte skulle leda till en väsentligt förbättrad situation för dem. -41 ii) Konkurrens från andra importörer 95) Det hävdades att om antidumpningsåtgärdema leder till minskad efterfrågan vad gäller importen av de dumpade produkterna skulle detta i sin tur leda till en ökad efterfrågan på importerad grå bomullsvävnader från andra tredje länder. 96) Vad gäller import av grå bomullsvävnader från andra tredje länder befanns det att det inte kan uteslutas att införandet av åtgärder kan leda till att denna kan komma att öka inom ramen för befintliga handelsordningar. Import som inte kommer att omfattas av antidumpningsåtgärder svarar för ungefar 30 % av leveranserna till marknaden. Exportörer i dessa länder kommer troligen att försöka öka sin marknadsandel på bekostnad av konkurrenter från de länder som berörs av detta förfarande. En del användare påpekade att andra tredje länder för närvarande inte kan leverera vävnader av samma kvalitet som de som tillverkas av gemenskapsindustrin och de exporterande tillverkarna i de berörda länderna. Även om inga bevis framlades till stöd för detta förefaller det som om importen från andra tredje länder inte kommer att hindra gemenskapsindustrin från att dra fördel av antidumpningsåtgärdema. Hi) Gemenskapsindustrins tillverkningskapacitet och utbudsunderskott 97) Det hävdades att antidumpningsåtgärdema skulle leda till ett utbudsunderskott eftersom gemenskapsindustrin inte har tillräcklig kapacitet för att täcka efterfrågan i gemenskapen på den berörda produkten. 42 98) Kommissionen fastställde att gemenskapsindustrin hade ett högt kapacitetsutnyttjande under perioden ifråga. Emellertid är det att märka att gemenskapsindustrin under denna period minskade sin maximala kapacitet i termer av maskintimmar per år. Detta berodde bland annat på ett minskat antal arbetstimmar vilket innebär att gemenskapens väverier vid en efterfrågeökning kan öka sin kapacitet genom att Öka antalet arbetstimmar. Det bör nämnas att eftersom samma utrustning och arbetskraft används vid tillverkningen av gråa bomullsvävnader som vid tillverkningen av andra vävnader kan gemenskapstillverkarna om införandet av åtgärder leder till en efterfrågeökning ställa om sin tillverkningskapacitet för att tillverka den berörda produkten. iv) Substitution av importen med blekta, färgade och tryckta vävnader 99) Vissa användare hävdade att antidumpningsåtgärdema inte kommer att ha någon verkan eftersom importörerna kommer att importera blekta och slutbehandlade vävnader istället. Emellertid har inga bevis framlagts till stöd för detta påstående. Det är värt att erinra om att även blekta vävnader omfattas av internationella handelsordningar. Vad gäller blekta vävnader har kommissionen endast tillgång till uppgifter från Eurostat enligt vilka importen av blekta vävnader 1995 var försumbar (10 610 ton) i 43 förhållande till hela gemenskapsmarknaden för gråa bomullsvävnader som uppgick till ungefår 464 000 ton. Enligt Eurostats uppgifter uppgick dessutom det genomsnittliga värdet per ton till 6,72 ecu 1995 vilket är nästan dubbelt så mycket som det genomsnittliga importvärdet för oblekta vävnader enligt Eurostats uppgifter. I alla händelser förefaller slutbehandlarna föredra att själva kontrollera blekningsprocessen på grund av kvalitetsskäl. Omställningen till tillverkning av slutbehandlade vävnader tas upp i punkt 130 och följande. e) Verkan av att åtgärder inte införs 100) Om inte slutgiltiga åtgärder införs skulle detta såsom anges i punkt 127 i den preliminära förordningen leda till en fortsatt negativ utveckling för gemenskapsindustrin och till en eventuell nedläggning av denna. De 6 200 personer som är sysselsatta inom gemenskapsindustrin är de som skulle beröras mest direkt av detta. I samband med detta erinras om den sysselsättningsminskning bland de klagande som ingick i stickprovet som anges i punkt 115 i den preliminära förordningen. i) Slutsatser 101) Den förväntade efterfrågeökningen för gemenskapsindustrin skulle göra det möjligt för den att välja en strategi för att återhämta sig från den nuvarande situationen som präglas av ekonomiska förluster. 102) Även om gemenskapsindustrins priser inte kommer att öka lika mycket som tullen / kan gemenskapsindustrin förväntas öka sin försäljningsvolym och återta marknadsandelar för basbindningar. Denna volymökning skulle medföra lägre styckepriser och ökad lönsamhet. -44 103) Sammanfattningsvis visar analysen av gemenskapsindustrin att den är strukturellt bärkraftig och att åtgärder skulle göra det möjligt för industrin att återhämta sig från den skada den vållats (se punkt 130 i den preliminära förordningen). Följaktligen ligger det i gemenskapens intresse att införa åtgärder. 16. Leverantörsindustrin a) Situationen för spinneriindustrin i gemenskapen 104) Gemenskapens spinnerier sysselsatte ungefår 72 000 personer 1994 (uppgiften avser gemenskapen bestående av tolv medlemsstater). Den sammanlagda gamtillverkningen i gemenskapen, inbegripet alla slags fibrer, uppgår till 1,2 miljoner ton. Uppskattningsvis utgörs 25 % av denna tillverkning används för tillverkning av den likadana produkten, vilket skulle innebära att spinning av gam avsett för tillverkning av den berörda produkten sysselsätter 18 000 personer. 105) Under perioden 1992 - 1996 ökade försäljningsvolymen för bomullsgam med 8 % för de undersökta företagen. Tillverkningskapaciteten ökade med 8 % och kapacitetsutnyttjandet, som visserligen minskade något, låg fortfarande på ungefår 81 % 1996. De uppgifter som lämnats var inte tillräckliga för att det skulle vara möjligt att urskilja en trend vad gäller tillverkningskostnaderna, även om det fanns tecken på en ökning av de rörliga kostnaderna 1995. Detta berodde troligen på prisökningarna för rå bomull som anges i skadeanalysen i punkt 124 i den preliminära förordningen och som av vissa parter uppgavs vara den faktor som mest bidrog till instabiliteten. Rå bomull svarar för ungefar 50 % av spinneriemas sammanlagda kostnader. Detta kan även förklara deras dåliga lönsamhet (genomsnittlig vinstmarginal var - 0,31 % 1995 och - 0,93 % 1996). Sysselsättningen minskade med ungefär 9 %. -45 b) Verkan av att infora respektive inte infora åtgärder 106) Om all tillverkning vid bomuUsväveriema i gemenskapen beaktas, inbegripet integrerade tillverkare, utgörs mer än 25 % av spinneriemas tillverkning av gam som används vid tillverkningen av den likadana produkten. Detta innebär att även om spinnerierna kan finna andra avsättningsmöjligheter för sin tillverkning (biandvävnader, stickade produkter osv. ) skulle en kraftigt minskad tillverkning av den berörda produkten i gemenskapen påverka dem väsentligt. 107) Om antidumpningsåtgärder införs kommer den förbättrade situationen för gemenskapsväveriema att gagna spinnerierna genom att dessa bibehåller en viktig försäljningskanal, ökar sin försäljningsvolym och kan förhandla sig till bättre priser. Om åtgärder inte införs riskerar spinnerierna å andra sidan att efterfrågan både från de klagande och de integrerade väverier som behandlas nedan minskar väsentligt. 17. Användare, importörer och tillverkare av färdiga produkter 108) De sektorer i senare led i förädlingskedjan som behandlas nedan utgörs av integrerade tillverkare, bearbetningsföretag/importörer, slutbehandlare och tillverkare av fårdiga produkter. Även om dessa parter återfinns i olika delar av de senare leden i tillverkningskedjan ansågs det lämpligt att undersöka dem samtidigt med hänsyn till industrins integrationsgrad. 46 a) Integrerade tillverkare i) Beskrivning 109) I detta sammanhang avses med integrerade tillverkare sådana tillverkare som väver och slutbehandlar eller tillverkar fårdiga produkter. De använder all eller nästan all sin vävnadstillverkning för internt bruk i senare led i förädlingskedjan eller för försäljning till närstående företag. De säljer sällan till icke närstående kunder. Även om integrerade tillverkare inte ingår i den klagande gemenskapsindustrin eftersom de inte konkurrerar direkt med den dumpade importen kan de anses vara berörda av detta förfarande eftersom även de kan vållas skada genom konkurrens från slutbehandlade vävnader eller fårdiga varor som tillverkats av gråa vävnader som ursprungligen sålts till dumpat pris. 110) Den sammanlagda gemenskapstillverkningen av vävnader som huvudsakligen består av bomull uppgick till 464 000 ton 1995, varav tillverkningen av den berörda produkten utgjorde 325 000 ton enligt industrins uppskattningar. De integrerade tillverkarna svarade för ungefår 72 % av denna volym. ii) Verkan av att införa åtgärder 111) Eftersom de integrerade tillverkarna indirekt berörs av den dumpade importen kan de förväntas indirekt dra fördel av antidumpningsåtgärdema. Konkurrenskraften för deras slutbehandlade vävnader och fårdiga varor förväntas öka i förhållande till varor tillverkade av den dumpade importen. Då priserna på den dumpade importen ökar blir det dessutom mer attraktivt för dem att använda egentillverkad gråa vävnader vilket inverkar positivt på sysselsättning i deras väverier. -47 112) En del integrerade vävare i senare led i förädlingskedjan som huvudsakligen är inriktade på slutbehandling eller tillverkning av fårdiga varor och som till största del använder importerad gråa vävnader i sin tillverkning motsätter sig emellertid införandet av åtgärder. Åtgärdernas inverkan på denna del av industrin beror emellertid på hur beroende varje företag är av import från de berörda länderna, och följaktligen kan inga entydiga slutsatser dras med avseende på inverkan på denna sektor. Med hänsyn till att en stor del av gemenskapsväveriemas tillverkning används för internt bruk (72 %) och mot bakgrund av den stora andel denna tillverkning har av den sammanlagda slutbehandlingen i gemenskapen (48 % såsom anges nedan) kan slutsatsen dras att antidumpningsåtgärdema skulle inverka positivt på de integrerade vävarna. Hi) Verkan av att inte införa åtgärder 113) Om åtgärder inte införs kommer de integrerade tillverkarna fortsatt att ha en kostnadsnackdel jämfört med alla gemenskapskonkurrenter som använder sig av dumpad import. Följaktligen kan deras interna väveri verksamhet upphöra att vara bärkraftig och de kan tvingas att lägga ned denna. I detta avseende är det att märka att den sammanlagda gemenskapstillverkningen av vävnader som huvudsakligen består av bomulle, för internt bruk och för den öppna marknaden, minskade från ungefår 515 600 ton 1992 till 464 000 ton 1995, och under samma period lades 88 väverier ned i Frankrike, Förenade kungariket, Italien, Spanien, Tyskland och Österrike, vilket innebar en förlust av 8 625 arbetstillfällen. Den allmänna nedgången i utvecklingen för sektorn skulle därför fortsätta om åtgärder inte infördes, vilket skulle leda till ytterligare förluster av arbetstillfällen. 48 b) Bearbetningsföretag och slutbehandlare i) Inledning 114) Efter införandet av provisoriska åtgärder mottogs många synpunkter från användare och importörer som upprepade påståendena i punkt 128 i den preliminära förordningen. Åtgärderna påstods inverka allvarligt på konkurrenskraften för gemenskapens slutbehandlare i förhållande till exportörer från tredje land, med väsentligt lägre omsättning och minskad sysselsättning som följd på grund av att import av gråa vävnader som sedan slutbehandlas i EU substitueras med import av slutbehandlade vävnader. Det hävdades att detta till och med skulle kunna leda till att slutbehandlingsindustrin i gemenskapen läggs ned helt och hållet. ii) Strukturen och storleken hos industrin i senare led iförädlings- kedjan 115) Undersökningen avseende användare grundar sig på uppgifter som lämnats av slutbehandlare, både oberoende och integrerade sådana, importörer och bearbetningsföretag samt även på allmänna uppgifter avseende denna sektor. 116) Vid analysen av antidumpningsåtgärdernas inverkan på industrin i senare led i förädlingskedjan måste dess särskilda struktur beaktas. De gråa vävnaderna köps vanligen inte direkt av de som bearbetar den utan av en mellanhand (bearbetningsföretaget) som kan köpa vävnaderna från gemenskapens väverier eller från importörer. Bearbetningsföretaget lämnar sedan vävnaderna till en slutbehandlare som vanligen inte övertar äganderätten utan arbetar på uppdrag. 49- 117) Slutbehandlingsindustrin är kapitalintensiv och mycket konkurrensutsatt vad gäller priser. Jämfört med oblekta vävnader finns emellertid större möjligheter till differentiering för slutbehandlad väv, förädlingsvärdet är högre och ett större kunnande krävs. Även om det finns en del enkla mönster och färger som är relativt standardiserade är produkten modebetonad och utformningen brukar variera år från år. Detta ökar betydelsen av faktorer som snabb leverans och möjlighet för kunden att diskutera och ändra den slutliga produkten. Enligt de upplysningar som lämnats är dessa faktorer jämte priset de faktorer som huvudsakligen avgör valet av slutbehandlare. Dessa faktorer förklarar varför de vävnader som slutbehandlas i gemenskapen till skillnad från gråa vävnader kan förväntas ha en konkurrensfördel jämfört med importerade slutbehandlade vävnader. 118) Uppskattningarna avseende slutbehandlingsindustrins tillverkning gjordes på grundval av den siffra som anges i punkt 110 på 464 000 ton för tillverkningen av vävnader som huvudsakligen består av bomull i EU. Om man lägger till den sammanlagda importen av gråa vävnader (221 000 ton) och blekt väv (10 000 ton) och drar ifrån exporten av gråa vävnader (12 700 ton) trycks och fårgas sammanlagt 682 000 ton vävnader som huvudsakligen består av bomull i EU. Vävnader som innehåller minst 85 viktprocent bomull svarar för 78 % av denna volym. 119) Importen av slutbehandlade vävnader uppgick till 37 700 ton 1995 och ökade under undersökningsperioden (+17 % för EU bestående av tolv medlemsstater under perioden 1992 - 1995), vilket motsvarar en marknadsandel på 5 % av hela marknaden för slutbehandlade varor. 50- 120) Uppskattningsvis var sammanlagt 150 000 personer sysselsatta inom slutbehandlingssektorn 1995. Sysselsättningen minskar inom denna sektor i enlighet med den allmänna utvecklingen i textilindustrin (- 9 % under perioden 1992 - 1994). Med hänsyn till att den berörda produkten endast utgör en del av den sammanlagda slutbehandlingen i gemenskapen och mot bakgrund av storleken på den integrerade slutbehandlingen uppskattas antalet arbetstillfällen inom oberoende slutbehandling av den berörda produkten till ungefår 23 000. 121) Det är inte möjligt att göra en uppskattning av antalet sysselsatta hos importörer och bearbetningsföretag. Med hänsyn till att dessa foretag är handelsföretag och tillhandahåller tjänster och att de inte är kapitalintensiva förefaller sysselsättningsnivån i dessa företag at vara relativt låg. Hi) Antidumpningsåtgärdernas inverkan på priset på slutbehandlade vävnader 122) Antidumpningsåtgärdema förväntas öka försäljningspriset på slutbehandlade vävnader på grund av ökat pris på råvaran. 123)1 punkt 92 anges att gemenskapsindustrins prisökningar troligen inte skulle motsvara tullsatsen. En del importörer och användare hävdade att även priset på gråa vävnader som inte omfattas av antidumpningsåtgärder skulle öka med ett belopp nästan motsvarande tullsatsen till följd av införandet av antidumpningsåtgärder. Detta förefaller dock vara ogrundat eftersom den starka konkurrensen på marknaden för gråa vävnader gör att det inte är särskilt troligt att tillverkare som inte omfattas av åtgärderna (vilka utgör 60 % av marknaden 1995) fritt skulle kunna öka sina priser. Följaktligen dras slutsatsen att den genomsnittliga prisökningen för gråa vävnader kommer att bli väsentligt lägre än den genomsnittliga tullsatsen. -51 124) För att kunna uppskatta åtgärdemas inverkan på priset på de slutbehandlade varorna beräknade kommissionen de gråa vävnademas genomsnittliga andel av tillverkningskostnaden och av priset på den slutbehandlade produkten. Analysen av svaren på frågeformuläret visade på en stor spridning av denna andel beroende på de använda gråa vävnademas vikt och kvalitet och slutbehandlingens kvalitet. Den genomsnittliga andelen beräknades till 45 % med avseende på alla slutbehandlade vävnader för de företag som svarade. Med hänsyn till skillnaden mellan företagen (från 22 till 67 %) och de skiftande produkter som berörs beslutades att kommissionens slutsatser skulle grunda sig på en genomsnitt av 45 % och en siffra från tyska slutbehandlarnas branschorganisation som uppskattar de gråa vävnademas genomsnittliga andel av den sammanlagda kostnaden till 36 %. En vinstmarginal på 6 % lades till vilken uppskattats på grundval av den vinstmarginal som uppgivits av bearbetningsföretagen. 125) Analysen av de uppgifter som lämnats visade för 1995 på en genomsnittlig vinstmarginal på ungefår 15 % för slutbehandlare som arbetade på uppdrag och på ungefår 6 % för bearbetningsföretag. Bägge vinstmarginalerna anses tillfredställande med hänsyn till sektoremas beskaffenhet (en kapitalintensiv industri vad gäller slutbehandlare och en industri för handel och tillhandahållande av tjänster vad gäller bearbetningsföretag) och möjligheterna att om så behövs delvis kunna absorbera kostnadsökningen till följd av införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder. Följaktligen bekräftas inte påståendet att både bearbetningsföretag och slutbehandlare har låga vinstmarginaler och inte kan absorbera kostnader till följd av tullar. -52 126) Olika scenarier som tar hänsyn till olika alternativ vad gäller marknadens reaktioner förutsågs. Ett "maximiscenario" beaktades som förutsätter att alla leverantörer ökar sina priser med motsvarande hela tullen på i genomsnitt 15,7 % och att bearbetningsföretag och slutbehandlare inte absorberar något. Den genomsnittliga prisökningen i detta fall uppskattas till 7,1 % vid en andel på 45 % och till 5,6 % vid en andel på 36 %. 127) Även ett "minimiscenario" förutsågs. Detta grundar sig på antagandet att de leverantörer som inte omfattas av antidumpningstullarna inte ökar sina priser vilket medför att leverantöremas genomsnittliga prisökning sjunker till 6,3 %. Dessutom görs antagandet att både bearbetningsföretag och slutbehandlare absorberar en del av tullen vilket medför en minskning av deras vinstmarginal med 1 % vardera. Den beräknade prisökningen för slutbehandlade vävnader varierar mellan 0,7 och 1,3 % beroende på vilken andel som tillämpas. 128) De bägge beräkningarna ovan anses utgöra ytterlighetsfallen av en rad möjligheter. Kommissionen anser att ett medelscenario är mest troligt vilket innebär att de leverantörer av gråa vävnader som inte omfattas av antidumpningstullarna företar en måttlig ökning av sina priser och att tullarna absorberas med 1 % såsom anges ovan. Gemenskapstillverkarnas genomsnittliga prisökning uppskattades till 2 % på grundval av den minimiprisökning som krävs för att uppväga de förluster som avses i punkt 114 i den preliminära förordningen. För andra exportörer från tredje land som inte antogs vara marknadsledande använde kommissionen en prisökning på 10,2 %, ett vägt genomsnitt av den genomsnittliga antidumpningstullen på 15,7 %, och den uppskattade prisökningen på 2 % för gemenskapstillverkare. -53 Den därav följande prisökningen för slutbehandlad väv uppskattas uppgå till mellan 2 och 3 % beroende på vilken andel av kostnaderna som tillämpas. iv) Effekter för bearbetningsföretag 129) Det är bearbetningsföretagen som direkt bär kostnadsökningen och som måste besluta om de skall vidarebefordra denna till sina kunder eller absorbera den, helt eller delvis. Det hävdades att bearbetningsföretagen med hänsyn till de låga vinstmarginalerna och priskonkurrensen i sektorn kommer att trängas in i ett läge där de varken kan absorbera kostnadsökningen eller vidarebefordra den till sina kunder. Vad gäller möjligheterna att absorbera anges kommissionens synpunkter i punkt 125. Bearbetningsfbretagens tidigare beteende tyder på en betydande förmåga att vidarebefordra kostnadsökningar till sina kunder. För att möta en allmän kostnadsökning lör råvaror och en minskad efterfrågan (kostnaderna för rå bomull ökade med ungelär 15 % samtidigt som gemenskapsväverierna ökade sina priser med 8,6 %) kunde bearbetningsföretagen öka sina priser med 6,66 % under perioden 1994 - 1995. Med hänsyn till förädlingsvärdet i detta skede var ökningen tillräcklig för att uppväga kostnadsökningen och upprätthålla lönsamheten i sektorn trots efterfrågeminskningen. Ett alternativ för bearbetningsföretag kan även vara att istället inrikta sig på verksamhet som inte påverkas av åtgärderna såsom gemenskapstillverkning, import från andra tredje länder eller tillverkning av biandvävnad. De kan även direktimportera slutbehandlade vävnader även om det av analysen nedan framgår att detta inte är troligt. Följaktligen kan slutsatsen dras att antidumpningsåtgärder kan komma att medföra att bearbetningsföretagen måste göra vissa anpassningar men att det inte kan förväntas att de kommer att beröras på ett oskäligt sätt. -54 v) Effekter för slutbehandlare 130) De slutbehandlare som inte direkt kommer att beröras ekonomiskt av åtgärderna eftersom de inte köper den berörda produkten kan ändå tvingas dra ner sin verksamhet om en betydande förändring av efterfrågan sker till förmån för import av slutbehandlad väv (s. k. substitution). 131) På grundval av de uppgifter som lämnats gjorde kommissionen en uppskattning av reaktionen vad gäller efterfrågan på marknaden på en prisökning på vävnader som slutbehandlats i gemenskapen, i syfte att kunna uppskatta möjliga substitutionseffekter. Under perioden 1992 - 1996 ökade volymen vävnader som slutbehandlats av slutbehandlare i gemenskapen enligt index från 100 för 1992 till 108 för 1994 och minskade därefter till 99 för 1995 och till 97 för 1996. Priset på slutbehandlade vävnader som såldes av bearbetningsföretag under samma period ökade från 100 för 1992 till 115 för 1995 och minskade sedan till 99 för 1996. Dessa siffror visar att det inte föreligger något klart samband mellan de priser som betalas och slutbehandlarnas verksamhet. Marknaden reagerade kraftigt på prisökningen 1995, men prisfallet 1996 motsvarades inte av en volymökning. På samma sätt förhindrade inte den måttliga prisökningen 1994 en volymökning på mer än 6 %. 55 132) Vad gäller import av slutbehandlade vävnader från tredje land går det inte att på grundval av de fakta som analyserats påvisa att det finns ett klart samband mellan gemenskapstillverkningen av den berörda produkten och denna import. Importen ökar stadigt vid fallande priser. Å andra sidan utgör de importerade volymerna 5 % av den volym som slutbehandlas i gemenskapen, Dessa siffror stödjer inte påståendena om att substitution troligen föreligger. Kommissionen har inte erhållit några bevis för att det finns betydande outnyttjad slutbehandlingskapacitet i något tredje land och det finns inte heller några tecken på att denna kapital- och kunskapsintensiva industri skulle kunna byggas ut inom den närmaste framtiden. Importen av slutbehandlade vävnader omfattas dessutom även den av kvoter och licensordningar vilket innebär att dess tillväxtmöjligheter för närvarande av nödvändighet är begränsad. Mot denna bakgrund och i strid med påståendena om betydande substitutionseffekter drogs slutsatsen att en prisökning för slutbehandlade vävnader på uppskattningsvis mellan 2 och 3 % inte kunde förväntas leda till att efterfrågan i någon betydande utsträckning skulle svänga från slutbehandling i gemenskapen till import från tredje land. 133) Det hävdades att i en så kapitalintensiv industri som slutbehandlingsindustrin även en måttlig minskning av tillverkningsvolymen kan leda till att styckekostnaderna ökar i en sådan utsträckning att tillverkningen blir olönsam. De slutbehandlare som undersöktes hade emellertid höga vinstmarginaler även då tillverkningsvolymen minskade. De hade en vinstmarginal på 15 % 1995, trots att tillverkningsvolymen minskade med 9,7 %. 56- 134) Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte kommer att leda till att vävnader som slutbehandlats i gemenskapen ersätts med import. Användarnas påståenden om väsentliga skadliga verkningar på gemenskapens slutbehandlingsindustri befanns därmed vara kraftigt överdrivna. vi) Sysselsättningseffekter 135) Mot denna bakgrund förväntas antidumpningsåtgärdema inte få en otillbörlig inverkan på bearbetningsföretagens och slutbehandlarnas verksamhet eller sysselsättningsnivå. Hur kraftiga effekterna blir beror emellertid även på vilken strategi som väljs av bearbetningsföretagen, vilket innebär att om de väljer att i väsentlig utsträckning övergå till att handla med slutbehandlade vävnader skulle detta ha en större inverkan på slutbehandlarna. Men såsom förklaras i punkt 132 - 134 förefaller det inte troligt att bearbetningsföretagen skulle övergå till att importera slutbehandlade vävnader. 136) Emellertid kan de delar av industrin som i högre grad använder sig av dumpad import förväntas tvingas dra ner sin verksamhet i en utsträckning som är svår att förutsäga. Förlusterna är beroende av vilka möjligheter dessa delar av industrin har att absorbera tullen och deras förmåga att använda andra försörjningskällor istället. Å andra sidan förefaller det som om alla förluster för dessa slutbehandlare skulle kunna uppvägas av förbättringar för integrerade slutbehandlare eller sådana som huvudsakligen använder sig av gråa vävnader från gemenskapen, eftersom bägge dessa skulle bli mer konkurrenskraftiga till följd av införandet av slutgiltiga åtgärder. -57 vä) Effekter av att inte införa åtgärder 137)1 det fall antidumpningsåtgärder inte införs skulle vissa användarna fortsatt kunna använda import till dumpade priser, vilket skulle ge dem en konkurrensfördel gentemot dem som använder gemenskapstillverkning eller är integrerade med väverier. Om gemenskapens vävnadsindustri allvarligt skulle skadas skulle detta emellertid skada hela marknaden för slutbehandling eftersom gemenskapstillverkningen av gråa vävnader fortfarande uppfyller behoven hos två tredjedelar av all slutbehandling i gemenskapen. c) Tillverkare av färdiga produkter i) Industrins beskaffenhet 13 8) Tillverkare av fårdiga produkter är den del av bomullsindustrin som har flest antal sysselsatta. På grundval av hela sektoms storlek och mängden bomullsråvara uppskattades att tillverkningen av fårdiga bomullsvaror sysselsätter 390 000 personer. 139) Tillverkningen av fårdiga produkter är det led som i genomsnitt har det högsta förädlingsvärdet, även om det varierar kraftigt från produkt till produkt. Förädlingsvärdet för de slutbehandlade vävnaderna vad gäller sänglinne kan vara mycket lågt (endast 25 % av den sammanlagda kostnaden, inbegripet skärning, fällning och förpackning) men mycket högt för ett klädesplagg såsom en skjorta där det kan uppgå till 70 %. Detta innebär att skillnaden är mycket stor mellan å ena sidan basprodukter som har ett lågt förädlingsvärde, är mycket priskänsliga och för vilka tillverkningen till stor del flyttas till låglöneländer och å andra sidan modevaror som har ett högt förädlingsvärde. - 5 8- ii) Antidumpningsåtgärdernas effekter 140) En del användare har hävdat att de negativa följderna av att införa antidumpningsåtgärder även skulle utsträcka sig till tillverkarna av fårdiga produkter på grund av ökade kostnader vilket leder till försämrad konkurrenskraft i förhållande till importen av kläder och hemtextilier från tredje land. 141) På grundval av de uppgifter som lämnats fastställdes för slutbehandlade vävnader en variabel genomsnittlig kostnadsandel av försäljningspriset på upp till 50 %. Vid den uppskattade genomsnittliga ökningen på 2 till 3 % för slutbehandlade vävnader som anges i punkt 128 skulle priset på dem i värsta fall öka med mindre än 2 %, även utan hänsyn till absorptionsmöjligheten. 142) Mot bakgrund av detta och på grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att antidumpningsåtgärdema inte kommer att inverka negativt på den ekonomiska situationen för gemenskapstillverkarna av fårdiga produkter. 18. Slutsats 143) Uppgifter som lämnats av olika parter och andra tillgängliga uppgifter gjorde det möjligt för kommissionen att göra en helhetsbedömning av alla berörda parters intressen enligt artikel 21. 1 i grundförordningen och den sammanlagda verkan av att införa eller at inte införa antidumpningsåtgärder. Vid denna undersökning tog kommissionen särskild hänsyn till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. -59 144) Vad gäller gemenskapsindustrin kan antidumpningsåtgärdema förväntas leda till att denna ges möjlighet att återställa lönsamheten och att fortsätta sin verksamhet inom sektorn för gråa vävnader vilket medför positiva effekter för sysselsättningen och konkurrensvillkoren på gemenskapsmarknaden. 145) Undersökningsresultatet gav inte fullt stöd för gemenskapsspinneriernas påstående att de är mycket beroende av gemenskapsväverierna. Emellertid kunde det påvisas att alla förbättringar för gemenskapsväverierna kunde förväntas ha en positiv inverkan på spinnerierna. 146) Det bör tilläggas att åtgärdemas positiva inverkan inte endast skulle begränsas till gemenskapsindustrin utan även skulle utsträcka sig till gemenskapens hela vävnadsindustri och den integrerade industri i senare led i förädlingskedjan som sammanhänger med den. 147) Påståendena om skadliga verkningar för industrier i senare led led i förädlingskedjan kunde inte styrkas eller befanns vara överdrivna, särskilt vad gäller de påstådda substitutionseffekterna, även om en del negativa verkningar för en del av slutbehandlingsindustrin inte kan uteslutas. 148) Med beaktande av situationen för alla berörda sektorer och på grundval av de uppgifter som lämnats kan man inte entydigt dra slutsatsen att införande avantidumpningsåtgärder skulle strida mot gemenskapens samlade intresse. 149) Mot bakgrund av detta bekräftas den slutsats avseende gemenskapens intresse som anges i punkt 130 i den preliminära förordningen. 60 J. SLUTGILTIG TULL 150) På grundval av de slutsatser om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse som anges ovan övervägde kommissionen utformningen av och nivån på de antidumpningsåtgärder som skall införas. 151) Med hänsyn till det stora antalet bindningar från de berörda länderna anser kommissionen att en antidumpningsvärdetull är den lämpligaste åtgärden. 152) Vid fastställandet av nivån på den slutgiltiga tullen har hänsyn tagits till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin. 153) Såsom anges i punkt 133 i den preliminära förordningen består skadan huvudsakligen av pristryck, förlust av marknadsandelar och i synnerhet bristande lönsamhet eller förluster, vilket innebär att det för att skadan skall undanröjas krävs att industrin får en situation där priserna kan ökas till lönsamma nivåer. För att åstadkomma detta bör priserna för den berörda importen med ursprung i de länder som omfattas av denna undersökning ökas i motsvarande utsträckning. 154) Kommissionen ansåg att vid beräkningen av den nödvändiga prisökningen de faktiska priserna för denna import bör jämföras med ett försäljningspris som på ett mer korrekt sätt återspeglar gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader med tillägg för en skälig vinst. 61 155) Ett antal exportörer ifrågasatte den vinstmarginal på 8 % av omsättningen som anges i punkt 133 i den preliminära förordningen med hänvisning till att den var för hög i förhållande till de nivåer som förekommit de senaste åren. Den högsta vinstmarginalen nyligen bland de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet uppgick till ungefar 2 %. Kommissionen kan emellertid inte godta detta eftersom 2 % är otillräckligt för att säkerställa den ekonomiska bärkraften i en kapitalintensiv industri. Under förfarandets gång konstaterades vinstmarginaler på 5 % och däröver inom de sektorer av bomullstextilindustrin som inte är kapitalintensiva. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att 8 % är en rimlig vinstmarginal för bomullsväverisektorn. 156) Det vägda genomsnittliga försäljningspriser som under undersökningsperioden togs ut av gemenskapsindustrin för var och en av de sex kategorier som beskrivs i punkt 63 höjdes i syfte att uppnå den sammanlagda minimivinstnivå som är nödvändig. De därav följande priserna jämfördes därefter med de priser för dumpad import som använts för att beräkna prisunderskridandet enligt vad som beskrivs ovan. 157) Skillnaden mellan dessa bägge priser, uttryckt som ett vägt genomsnitt och i procent av priset fritt gemenskapens gräns, var följande: - Egypten 49 % - Indien 34 %-73 % -Indonesien 41 %-81 % - Kina 45 % - Pakistan 46 %-54 % - Turkiet 11 %-25 % 62- 158) I de fall de konstaterade dumpningsmarginalema för en viss exporterande tillverkare underskred de motsvarande exportprisökningar som krävdes för att undanröja skadan, beräknad enligt ovan, får de slutgiltiga tullar som införs inte överskrida den fastställda dumpningsmarginalen. Detta var fallet för alla utom ett av de berörda företagen. Den föreslagna antidumpningstullen för de företag som samarbetade men som inte ingick i undersökningen skall fastställas antingen till den genomsnittliga dumpningsmarginalen för stickprovet eller till den genomsnittliga marginal som krävs för att undanröja skadan, beroende på vilken som är lägst. Antidumpningstullen för företag som inte samarbetade skall antingen motsvara den högsta antidumpningsmarginalen eller den högsta marginal som krävs för att undanröja skadan, beräknad för tillverkarna/exportörerna i stickprovet, beroende på vilken som är lägst. Den högsta dumpningsmarginalen användes för alla länder. K. SLUTBESTÄMMELSER 159) Flera turkiska parter invände mot att Turkiet behandlats som vilket tredje land som helst trots det faktum att landet ingår i en tullunion med gemenskapen. I artikel 44. 2 i beslut 1/95 fattat av Associeringsrådet EG-Turkiet anges att de genomförandebestämmelser för antidumpningsåtgärder som anges i artikel 47 i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet fortfarande är tillämpliga. Förfarandet i artikel 47 i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet tillämpades verkligen, och associeringsrådet och Gemensamma kommittén för tullunionen hölls regelbundet underrättade. - 6 3- 160) Den 18 januari 1996 underrättades associeringsrådet EG-Turkiet formellt om att kommissionen hade mottagit ett klagomål i vilket det hävdades att import av oblekta bomullsvävnader från bl. a. Turkiet dumpades och att den motsvarande gemenskapsindustrin därigenom vållades skada. Den 23 februari 1996 underrättades associeringsrådet EG-Turkiet om inledandet av ett förfarande, och en kopia av den klagandes icke-konfidentiella version överlämnades till associeringsrådet. Associeringsrådet underrättades också om beslutet att tillämpa stickprovsteknik. I enlighet med artikel 47. 1 i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet lämnades den 8 augusti 1996 en formell ansökan till associeringsrådet, efter det att undersökningen visat att de turkiska tillverkarna/exportörerna bedrev dumpning. De senare inbjöds även att om de så önskade göra åtaganden i enlighet med artikel 8 i grundförordningen. Den 20 november 1996, efter utgången av den tremånadersperiod som avses i artikel 47. 2 a i ovannämnda avtal, underrättade kommissionen associeringsrådet om sitt beslut att införa preliminära antidumpningsåtgärder. Dessutom hade Gemensamma kommittén för tullunionen den 19 november 1996 underrättats om kommissionens avsikt att införa antidumpningsåtgärder. Den 21 november 1996 sändes en kopia av den preliminära förordningen till associeringsrådet. 64- 161) Slutligen underrättades associeringsrådet, och samtliga slutgiltiga omständigheter och avgöranden utlämnades i enlighet med artikel 47. 2 i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EG och Turkiet. Gemensamma kommittén för tullunionen underrättades om avsikten att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder. 162) En turkisk part försökte få förstainstansrätten att upphäva inledandet av förfarandet3. I sitt beslut av den 16 december 1996 avslog förstainstansrätten begäran och bekräftade att inledandet av ett förfarande mot Turkiet under de ovan beskrivna förhållandena inte stred mot bestämmelserna i associeringsavtalet. 163)1 sina kommentarer i samband med utlämnandet av de preliminära avgörandena angav flera tillverkare/exportörer att de eventuellt skulle komma att göra åtaganden innan slutgiltiga antidumpningsåtgärder infördes. Eftersom inga åtaganden gjorts är alla tillverkare/exportörer föremål för de antidumpningsåtgärder som föreskrivs i denna förordning. 3 Ärende T-75/96, Söktas mot kommissionen. 65 L. UTTAG AV DE PRELIMINÄRA TULLARNA 164) Med hänsyn till att de konstaterade dumpningsmarginalema för de exporterande tillverkarna och länderna är höga och mot bakgrund av att den skada som vållats gemenskapsindustrin är allvarlig anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar transaktioner avseende den berörda produkten slutgiltigt tas ut på en nivå motsvarande de slutgiltiga tullarna, HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Härmed införs slutgiltiga antidumpningstullar på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader enligt KN-nummer 5208 11 90, 5208 12 till 5208 19 och 5209 11 till 5209 19 med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet. 2. Med undantag för de exportörer som anges i tabellerna 3 och 4 i bilagan till denna förordning skall följande satser gälla för de slutgiltiga antidumpningstullar som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter med ursprung i följande länder: 66 TABELL 1 Egypten Indien Indonesien ~Kmä Pakistan Turkiet Land Tullsats Taric- tilläggsnummer 13,0% 175% 14,5% 18^9% 22,9% Ï7\5% 89ÔÔ 89ÖÖ 89ÖÖ 89ÖÖ 89ÖÖ 89ÖÖ De exportörer som anges i bilagan till denna förordning skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: TABELL 2: Land Tullsats Taric- Indien Indonesien Pakistan Turkiet Ï53% 13,5% 14,2% 155% tilläggsnummer 8909 89ÎÔ 89Î1 89Î2 De företag som anges nedan skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: 67 TABELL 3: Land Tillverkare Tullsats Taric- Indien Coats Viyella India Ltd 12,3% Vardhman Spinning & General Mills Ltd 5,1% Mafatlal Industries Mafatlal Fine Spg. & Mfg. 12,6% 12,6% tilläggsnummer 8914 8915 8916 8917 TABELL 4: Land Tillverkare Tullsats Taric- tilläggsnummer Indonesien P. T. Apac Inti Corpora / P. T. Kanindo 3,5% Prima Perkasa P. T. Eratex Djaja 12,8% 8918 8922 TABELL 5: Land Tillverkare Tullsats Taric- Pakistan Diamond Fabrics Ltd Amer Fabrics Ltd Lucky Textile Mills Nishat Mills Ltd Nishat Fabrics Ltd tilläggsnummer 9,0% 9,0% 15,5% 9,2% 9,2% 8923 8924 8927 8928 8929 68- TABELL 6: Land Tillverkare Tullsats Taric- til läggsnummer Turkiet Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi 13,6% Isletmesi A. S. Söktas Pamuk ve Tarim Degerlendirme 11,4% Ticaret ve Sanayi A. S. 8930 8931 3. Såvida inte annat anges skall gällande tullbestämmelser tillämpas. Artikel 2 1. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 2208/96 skall slutgiltigt tas ut. 2. Belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts utöver den slutgiltiga antidumpningstullsatsen skall frisläppas. 3. De belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts avseende oblekta gasprodukter enligt KN-nummer 5208 1110 skall frisläppas. 69- Artikel 3 I de fall en tillverkare lämnar kommissionen tillräckliga bevis för att han inte under undersökningsperioden exporterat de varor som beskrivs i artikel 1. 1, inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna forordning och att han inte exporterat de berörda varorna efter undersökningsperiodens slut eller ingått ett oåterkalleligt avtalsmässigt åtagande att exportera väsentliga volymer till gemenskapen, kan rådet med enkel majoritet fatta beslut om ett förslag framlagt av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén om att ändra artikel 1. 2 genom att lägga till denna tillverkare till de parter som anges i bilagan. Denna tillverkare omfattas därmed av de tullar som anges i tabell 2 i artikel 1 för tillverkare från Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet, eller de tullar som anges i tabell 1 för tillverkare från Egypten och Kina. Artikel 4 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den. 1997. På rådets vägnar 70- Bilaga Indien A. S. P. G. SubbiahNadar & Sons, Dhalavaipuram All India Handloom Fabrics Marketing Co-operative Society Ltd, Madras Alpha Mills Pvt Ltd, Karur Amex Exports, Karur Anglo French Textiles, Pondicherry Arcot Textile Mill Ltd, Madurai Arun Fabrics, Tirupur Arun Textiles, Rajapalayam Ashima Fabrics, Bombay A. S. Marimuthu, Samusigapuram Atlas Export Enterprises, Karur Ayyappan Textiles Ltd, Madurai B. K. S. Mills, Tirupur B. N. Sardar & Sons, Calcutta Bharat Vijay Mills, Kalol Bhiwani Denim & Apparels Ltd, Faridabad Bonanza Overseas Pvt. Ltd, Bombay Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Bombay Emperor Trading Co. , Tirupur Esskay International, Bombay Forbes Gokak Ltd, Bombay Garden Weaves Pvt. Ltd, Tirupur - 7 1- GDJD Exports, Madras Govindji Trikamdas & Co. , Bombay I A Intercontinental, Madras Ideal Expo Fabrics, Salem Inter Globe Services, Bombay Indra Exports, Jalandhar Kanoria Chemicals & Industries Ltd, Ahmedabad Karamal Garment Exports, Madras Keshavlal Talakchand, Bombay Kishandas Kikani, Bombay Kothari Industrial Corporation Ltd, Madras Loyal Textile Mills Ltd, Kovilpatti M. S. Mathivanan, Komarapalayam M. U. A. Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti Maharashta State Textile Corporation Ltd, Bombay Naatchiar Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti Navnitlal & Producer/exporter, Bombay Niyati Overseas, Madras Nowrosjee Wadia & Sons Ltd. , Bombay K. W. Exports, Bombay Parag Trading Corporation, Bombay Patodia Syntex Ltd, Bombay Piramal Sons Ltd, Bombay Pothys Cotton Products PVT. LTD. , Srivilliputtur Pradeep Investments Pvt. Ltd, Bombay Prathishta Weaving & Knitting Producer/exporter Ltd, Coimbatore -72 Preemier Textile, Tirupur Preeti Impex, Tiruchengodu Premier Enterprises Premier Mills Ltd, Coimbatore Premier Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti R. D. Traders, Bombay Rajnarayan Hosiery Exports Pvt Ltd, Coimbatore Rama Qualitex Ltd, Bangalore Ramkumar Mills Ltd, Bangalore Rawsitasa Exports, New Delhi Rega Textiles, Komarapalayam Ruchi Fabrics Ltd, Indore S. Nikhil, Bombay Sadhaka Exports Sajjan Textiles Mills Ltd, Bombay Sajjan Udyog Export Ltd, Bombay Senthil Textiles, Tirupur Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Bombay Sheela Apparel Exports Pvt. Ltd, Bombay Sheth Exports, Bombay Sheth Investments & Trading Producer/exporter Ltd, Bombay Singhania Exports, Bombay Sitalakshmi Mills Ltd, Madurai Sivakkumar Mills, Palladam Sree Rangsan Textiles Pvt. Ltd, Komarapalayam Sri Adhilakshmi Warping & Sizing Mills, Erode -73 Sri Balaji Fabric, Tirupur Sri Dhavamani Textiles, Erode Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills P. Ltd, Madurai Sri Saravanaa Exports Producer/exporter, Tamil Nadu Srinivasa Textiles, Chatrapatti Standard Industries Ltd, Bombay Sudha Mills (India) Pvt. Ltd, Bombay Supreme Bandages, Chatrapatti Tamarai Mills Ltd, Coimbatore Texcot Exports Pvt Ltd, Bombay The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Bombay The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd, Bombay The Lakshmi Mills Producer/exporter Ltd, Coimbatore The Morarjee Gokuldas Spinning & Weaving Producer/exporter Ltd, Bombay The Ruby Mills Ltd, Bombay The Western India Cottons Ltd. , Kerala Thiagarajar Mills Ltd, Madurai Trident Textile Mills Ltd, Madras Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur Varadhalakshmi Mills Ltd, Madurai Virudhunagar Textile Mills Ltd, Madurai World-Tex Limited, Chaziabad Yam Syndicate Ltd, Calcutta -74 Indonesien PT. Tyfountex Indonesia, Solo PT. Sandratex, Jakarta PT. Batik Keris, Jakarta PT. Danliris, Jakarta PT. Catur Jantra, Jakarta PT. Panca Bintang, Jakarta Gabungan Koperasi Batik Indonesia, Jakarta PT. Primatexco, Jakarta PT. Bina Nusantara Prima, Bandung PT. Batam Textile, Jakarta PT. Tata Adi Pratama, Bandung PT. Pacific Express, Denpasar PT. Bintang Agung, Jakarta PT. Adetcx, Bandung PT. Maha Mujur Textile, Bandung PT. Five Star Industries, Bandung PT. Bandung Djaja Textile Mills, Bandung Pakistan Abdur Rahman Corporation Ltd, Karachi Adamjee Enterprise ACME Mills (Pvt) Ltd, Karachi Ajaz Enterprise Akhtar Textile Industries -75 A I - A / i/ Hosiery International, Taisalabad Al-Karam Textile Mills, Karachi Al-Shahid Weaving Industries Al-Rehmat Traders (Pvt) Ltd, Faisalabad Anjum Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad Arshad Corporation (Pvt) Ltd, Faisalabad Arzoo Textile Mills Ltd, Faisalabad Asjad Textile (Pvt) Ltd Associated Knitwear (Pvt) Ltd, Karachi A y a/ Textile Mills Lid, Lahore Aziz Sons Be Be Jan Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad Bismillah Fabrics (Pvt) Ltd Bismillah Textiles (Pvt) Ltd Chawala Enterprises Chenas Fabrics & Processing Colony Sarhad Textile Mills Ltd, Karachi Cotton Arts (Pvt) Ltd Dawood Textile Printing Indu Decent Industries, Faisalabad Decent Textiles, Faisalabad Elahi Enterprises Limited, Lahore Elahi Spinning & Weaving Mills Ltd, Lahore En Em Industries Ltd Excel Textile Mills, Karachi Fabrics International 76- Fabtex Corporation, Karachi Faizan Shehzad (Pvt) Ltd Falcon Textile Corporation Fazal Abdullah Exports (Pvt) Ltd, Faisalabad Fine Fabrics (Pvt) Ltd First Textile Ltd Ghazi Fabrics International Ltd, Lahore Globe Managements (Pvt) Ltd Gohar Enterprises Gui Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi Gulistan Weaving Mills Ltd, Karachi Gulshan Weaving Mills Ltd, Karachi H. A. Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad H. K. M. Exports (Pvt) Ltd Haj i Khuda Bux Amir Umer Hajra Textiles, Karachi Husein Ind. , Karachi ICC Textiles Ltd, Lahore Image Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Imran Textiles Ishan Yousuf Textile (Pvt) Ltd Ishaq Textile Mills Ltd, Faisalabad J. K. Brothers Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad J. K. Sons (Pvt) Ltd, Karachi Jetex Industries (Pvt) Ltd, Karachi Kam International, Karachi 77 Kausar Textile Industries (Pvt) Ltd LatifHansel(Pvt)Ltd Linox International (Pvt) Ltd Lucky Impex, Karachi Lucky Tex,, Karachi M. A. S. Textiles (Pvt) Ltd M. F. M. Y. Industries Ltd, Karachi M. K. Sons (Pvt) Ltd, Faisalabad M. N. Textiles (Pvt) Ltd, Karachi Mabro Tex Industries Mahmood Textile Mills Ltd, Multan Majeeda Textiles (Pvt) Ltd, Faisalabad Master Textile Mills Ltd, Lahore Megatex Limited, Karachi Mian Textile Industries Ltd, Lahore Modern Textile Mills, Karachi Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi Mohib Exports Ltd, Lahore Mohib Fabric Industries Ltd, Lahore Mohib Textile Mills Ltd, Lahore Mukati Corporation Mutual Trading Corporation, Karachi Nakshbandi Industries Ltd, Karachi Nash Garments (Pvt) Ltd, Karachi Naveed Industries (Pvt) Ltd, Karachi Naveena Industries (Pvt) Ltd, Karachi 78 Nisar Textiles Corporation Nishatex Enterprises Nu-Tex (Pvt) Ltd Oberoi Textile Mills, Lahore Orient Textile Pakistan (Pvt) Ltd Parsons Industries (Pvt) Ltd, Karachi Prosperity Weaving Mills Ltd, Lahore Regency Textiles Ltd, Lahore Reliance Weaving Mills Ltd, Multan Reliance Exports Ltd, Multan Rizwan Enterprises Roomi Enterprises (Pvt) Ltd, Multan S. S. Textiles Saaqis Fabrics Saba Textiles (Pvt) Ltd, Karachi Sadaqat Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad Sadiq Sons Textiles (Pvt) Ltd Sakina Textile Industries (Pvt) Ltd, Karachi Sumin Textiles Ltd, Lahore Saya Weaving Mills (Pvt) Ltd, Karachi Service Fabrics Ltd, Lahore Shahzad Siddique (Pvt) Ltd, Faisalabad Shams Textile Mills Ltd, Karachi Shahraj Fabrics (Pvt) Ltd, Lahore Sharif Textile Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Sitara Textile Industries 79 Sleep & Style, Karachi Sumira Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Suraj Cotton Mills Ltd, Karachi Syncotex Agencies, Karachi Taha Textile (Pvt) Ltd, Karachi Tanveer Weavings (Pvt) Ltd, Lahore Tariq Enterprises Tex Arts, Faisalabad The Cresent Textile Mills Limited, Faisalabad / Karachi United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Worldover Enterprises (Pvt) Ltd, Faisalabad Xebec Textiles, Faisalabad Yakoob Trading Co. , Karachi Yousaf Weaving Mills Ltd, Lahore Yunus Brothers, Karachi Zahidjec Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Zahoor Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Zamzam Weaving & Processing Mills, Faisalabad Zaur Textile Mills, Karachi Zebtex Corporation 80 Turkiet Bossa Ticaret ve Sanayi Isletmeleri T. A. S. , Adana Exsa Export Sanayi Mamulleri Satis ve Arastirma A. S. , Adana Teksmobili Tekstil Sanayi ve Ticaret A. S. , Istanbul Kipas - Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A. S. , Kahramanmaras Kipas Textile Industries Inc. , Kahramanmaras Burdur Mensucat Sanayii ve Ticaret A. S. , Ulus/Ankara Ataç Anteks Dokuma Fabrikasi Hikmet Ataman ve Ortaklari Tic. ve San. A. S. , Yeniköy/Antalya 81 ISSN 1024-4506 KOM(97) 160 slutlig DOKUMENT SV 02 11 Katalognummer : CB-CO-97-148-SV-C ISBN 92-78-18336-9 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 8a