title: 1997 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 894/97 nustatantis tam tikras technines žuvininkystės išteklių apsaugos priemones

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishing area
fishing controls
fishing net
fishing rights
sea fish
sea fishing

text: 156 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. 31997R0894 1997 5 23 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 132/1 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 894/97 1997 m. balandžio 29 d. nustatantis tam tikras technines žuvininkystės išteklių apsaugos priemones EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, tinklų akių dydžiai, priegaudos ir žuvų dydžiai, taip pat apribojimai žvejoti tam tikrose vietose, tam tikrais laiko- tarpiais ir su tam tikrais įrankiais; atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon (1), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), (1) (2) 3094/86, kadangi 1986 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. technines žuvininkystės išteklių apsaugos priemones (3), buvo dažnai ir iš esmės keičiamas; kadangi, siekiant aiškumo ir racio- nalumo, šis reglamentas turėtų būti susistemintas; tam tikras nustatantis siekiant užtikrinti jūros biologinių išteklių kadangi, apsaugą ir subalansuotą žuvininkystės išteklių naudojimą, vartotojų atitinkantį interesus, žuvininkystės turi būti nustatytos techninės priemonės, kuriose, inter alia, nurodomi leistini tiek išteklių apsaugai žvejų, tiek (3) (4) (5) (6) kadangi reikia surasti pusiausvyrą tarp techninių apsaugos priemonių pritaikymo žvejybos būdų įvairovei ir poreikio turėti vienodas, lengviau taikomas taisykles; į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos žvejybos kadangi veiklą Skagerrak ir Kattegat sąsiauriuose reguliuojančios taisyklės, dėl kurių susitarė Bendrija su Norvegija ir Švedija; kadangi atsižvelgiant į mokslinius patarimus, tam tikrai žvejybai Skagerrak ir Kattegat būtina taikyti sezoninius apribojimus; kadangi Tarptautinė Baltijos jūros žuvininkystės komisija turi priimti valdymo priemones, susijusias su žvejyba Bal- tijos jūroje; kadangi pastaruoju metu neleistinai daug prarandama išmetant dalį laimikio; kadangi draudimas žvejoti naudo- jant nepakankamai selektyvias technologijas arba jaunik- lių susitelkimo vietose, taip pat tinklo akių padidinimas ir draudimas naudoti įrankius, dėl kurių daugėja išmetimų, yra pirmieji žingsniai visiškai atsisakant veiklos, nesuderi- namos su išteklių apsauga ir tinkamu naudojimu; kadangi būtina įvesti aiškią valdymo ir naudojimo sistemą, maksi- maliai sumažinančią išmetimą; (1) OL C 362, 1966 12 2, p. 318. (2) OL C 30, 1997 1 30, p. 93. (3) OL L 288, 1986 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3071/95 (OL L 329, 1995 12 30, p. 14). (7) kadangi gaudant kai kurių rūšių žuvis, taip pat priegaudas ir saugomas rūšis, tikslinga apibūdinti žvejybos būdą; 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 157 (8) kadangi daugkartiniai bandymai parodė, kad kvadratinių tinklo akių sekcijos naudojimas užmetant juos priekyje ir virš tralo maišo žymiai padeda sumažinti per mažo dydžio žuvų patekimą į tinklus; (18) kadangi neselektyvus gaubiamųjų tinklų naudojimas tunų būriams ir kitų rūšių žuvims, besilaikančioms kartu arba greta jūros žinduolių, gali sąlygoti nereikalingą tų žinduo- lių gaudymą ir žudymą; (9) kadangi pramoninė žvejyba yra nuolatinė veikla ir kadangi dėl to ją reguliuojančios sąlygos taip pat turėtų būti nekin- tamos; (19) kadangi tais atvejais, kai gaubiamieji tinklai naudojami tei- singai ir atsakingai, jie yra efektyvus tam tikros pasirinktos verslinės rūšies žuvų gaudymo būdas; kadangi laikantis šių sąlygų, šis būdas nekelia grėsmės jūrų žinduolių apsaugai; (10) kadangi kai kurias rūšis, kurios bus perdirbamos į žuvies miltus ir taukus, galima gaudyti tinklais, kurių akys suma- žintos, saugantis, kad tokia žvejyba nedarytų neigiamos įtakos kitiems priedugnio žuvų ištekliams, ypač Atlanto menkėms ir juodadėmėms menkėms; (20) kadangi 1989 m. gruodžio 22 d. Jungtinių Tautų Genera- linė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 44/225 dėl didelės apimties žvejybos pelaginiais dreifuojančiais tinklais ir jos įtakos gyviesiems pasaulio vandenynų ir jūrų ištekliams; (11) kadangi didėja tendencija naudoti vis mažesnes tinklo akis dugniniuose statomuose žiauniniuose tinklose, pinkliuose tinkluose ir sieniniuose tinkluose, o tai žymiai padidina verslinių rūšių jauniklių mirtingumo koeficientą; (21) kadangi Sprendimu 82/72 EEB (1) Taryba pavirtino Kon- venciją dėl Europos gyvūnijos ir natūralių buveinių apsau- gos (Berno Konvencija); (12) kadangi ši tendencija turi būti kontroliuojama, ir statomų įrankių, tokių, kaip dugniniai žiauniniai tinklai, pinklūs tinklai ir sieniniai tinklai, akys turėtų būti apskaičiuojamos taip, kad būtų selektyviai žvejojamos verslinės rūšys arba jų grupės; (22) kadangi Bendrija pasirašė Jungtinių Tautų jūrų teisės kon- venciją, kurioje reikalaujama, kad visos tarptautinės bend- rijos narės bendradarbiautų išsaugant ir valdant atvirų jūrų gyvuosius išteklius; (13) kadangi atitinkamų rūšių žuvų biologoniai parametrai ski- riasi priklausomai nuo geografininių zonų; kadangi šie skirtumai pateisina skirtingų priemonių taikymą tose zonose; (23) kadangi nekontroliuojama ir didėjanti žvejyba dreifuojan- čiais tinklais gali sukelti didelių trūkumų dėl pernelyg intensyvios žvejybos pastangų ir padidėjusių ne verslinių rūšių priegaudų; kadangi dėl šios priežasties reikia suregu- liuoti žvejybą dreifuojančiais tinklais; (14) kadangi siekiant suteikti žvejams galimybę pritaikyti turi- mus įrankius prie naujų reikalavimų, turėtų būti skirtas pakankamas pereinamasis laikotarpis; (24) kadangi, siekiant netrukdyti moksliniams tyrimams, šis reglamentas neturi būti taikomas veiklai, kuri, kad ir pavie- niais atvejais, gali būti reikalinga vykdant tokius tyrimus; (15) kadangi vėžiagyvius ir moliuskus; turėtų būti apibrėžtas būdas, kaip matuoti (25) kadangi tais atvejais, kai apsaugai kyla rimtas pavojus, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama imtis atitinkamų laikinų priemonių; (16) kadangi taisyklės dėl žvejybos 12 mylių priekrantės zonoje turėtų būti sudarytos taip, kad jų būtų galima laikytis; (26) kadangi, priėmus šį reglamentą, papildomos vietinės reikšmės nacionalinės priemonės neturėtų būti paskelbtos negaliojančiomis arba joms neturėtų būti daromos kliūtys; (17) kadangi dėl to valstybių narių pakrančių zonose turėtų būti numatyta atsiganymo plotų apsauga, atkreipiant dėmesį į specifines biologines įvairių zonų sąlygas; (1) OL L 38, 1982 2 10, p. 1. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. 158 (27) kadangi dėl tos priežasties tokios priemonės gali būti palai- komos arba priimamos tik Komisijai įvertinus, ar jos ati- tinka Bendrijos teisės aktus ir bendrąją žuvininkystės poli- tiką; (28) kadangi šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant tam tikrų nacionalinių priemonių, viršijančių jame išdėstytus būtiniausius reikalavimus; (29) kadangi gali prireikti skubių naujų apsaugos priemonių ir išsamių šio reglamento įgyvendinimo taisyklių; kadangi šios priemonės ir taisyklės turėtų būti priimtos 1992 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3760/92, įsteigiančio Bendrijos žuvininkystės ir akvakultūros siste- mą (1), 18 straipsnyje nustatyta tvarka, 5 regionas Visi rytų Atlanto centrinės dalies, apimančios 34. 1. 1, 34. 1. 2, 34. 1. 3 kvadratus ir FAO–CECAF regiono 34 žvejybos zonos 34. 2. 0 parajonį, išskyrus Ispanijos suverenitetui ir jurisdikcijai pri- klausančius vandenis aplink Kanarų salas. 6 regionas Visi Prancūzijos Gvianos departamento priekrantės vandenys. 7 regionas PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: Visi Prancūzijos Martinikos ir Gvadelupos departamento prie- krančių vandenys. 1 straipsnis Zonų apibrėžimai 8 regionas 1. Šis reglamentas taikomas išteklių žvejojimui ir iškrovimui, kuris vyksta visuose jūrų vandenyse, priklausančiuose valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai, išskyrus atvejus, numatytus 6 straipsnio 1 dalyje, 10 straipsnio 17 dalyje ir 11 straipsnio 3 dalyje, ir esančiuose viename iš šių regionų: 1 regionas Visi vandenys, esantys į šiaurę ir į vakarus nuo linijos, nubrėžtos per tašką, kurio koordinatės – 48° šiaurės platumos ir 18° vakarų ilgumos taško; iš ten – tiesiai į šiaurę iki 60° šiaurės platumos, iš ten – tiesiai į rytus iki 5° vakarų ilgumos, iš ten – tiesiai į šiaurę iki 60°30’ šiaurės platumos, iš ten – tiesiai į rytus iki 4° vakarų ilgu- mos, iš ten – tiesiai į šiaurę iki 64° šiaurės platumos, iš ten – tie- siai į rytus iki Norvegijos pakrantės. 2 regionas Visi vandenys į šiaurę nuo 48° šiaurės platumos, regiono ir ICES III b, III c ir III d kvadratų vandenis. išskyrus 1 3 regionas Visi ICES VIII ir IX parajonių vandenys. 4 regionas Visi ICES X parajonio vandenys. Visi Prancūzijos Réuniono departamento priekrančių vandenys. ir „ICES“ raidėmis „NAFO“, reglamente „FAO“ 2. Šiame pažymėtos geografinės zonos yra atitinkamai Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos, Tarptautinės jūros tyrinėjimo tary- bos ir Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos apibrėžtos zonos. Jos apibūdintos atsižvelgiant į visus vėlesnius keitimus, padarytus 1978 m. gruodžio 28 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3179/78 dėl Europos ekonominės bendrijos priimtos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejojant šiaurės vakarų Atlante (2) ir Komisijos komunikatuose Nr. 85/C 335/02 (3) ir Nr. 85/C 347/05 (4). 3. 1 straipsnio dalyje nurodyti regionai, ypač remiantis 2 dalyje pateiktais apibrėžimais, 18 straipsnyje nustatyta tvarka gali būti skirstomi į geografines zonas. 4. Nepaisant šio straipsnio 2 dalies, šiame reglamente Kattegat iš šiaurės ribojamas linija, brėžiama nuo Skagen švyturio iki Tist- larna švyturio, o iš ten – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, ir iš pietų ribojamas linija, brėžiama nuo Hasenore Head iki Gni- ben Point, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg iki Kullen. Skagerrak iš vakarų ribojamas linija, brėžiama nuo Hanstholm ir iš pietų ribojamas linija, švyturio iki Lindesnes švyturio, (2) OL L 378, 1992 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 654/81 (OL L 69, 1981 3 14, p. 1). (1) OL L 389, 1992 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. (3) OL C 335, 1985 12 24, p. 2. (4) OL C 347, 1985 12 31, p. 14. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 159 brėžiama nuo Skagen švyturio ir Tistlarna švyturio, ir iš čia – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško. Šiame reglamente saugomos rūšys apibrėžiamos kaip rūšys, kurių verslinis dydis nurodytas II priede arba kurios atpažįstamos tame priede pagal žvaigždutę prie atitinkamo regiono. 5. Nepaisant šio straipsnio 2 dalies, šiame reglamente Šiaurės jūrai priskiriamas ICES IV parajonis, ICES IIa kvadrato gretima dalis į pietus nuo 64° šiaurės platumos, ir ICES IIIa kvadrato ta dalis, kuriai netaikomas 4 straipsnio dalyje pateiktas Skagerrak apibrėžimas. Šios straipsnio dalies nuostatos nepažeidžia šio straipsnio 2–9 dalyse nustatytų specialių nuostatų. 2. Dragoms šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos. Tačiau, žvejojant dragomis, draudžiama laive turėti arba iškrauti daugiau nei 10 % saugomų rūšių. I ANTRAŠTINĖ DALIS TINKLAI IR JŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS 3. I priede nurodytas procentinis santykis apskaičiuojamas pro- išrūšiuotų ar porcingai visų žuvų, vėžiagyvių arba moliuskų, iškraunamų, svoriui, atsižvelgiant į visą perkrautą kiekį. 2 straipsnis Minimalus akių dydis Nepaisant straipsnio 1 dalies nuostatos, laive laikomų tobinių, sužvejotų tinklais mažesnėmis kaip 16 mm akimis, laimikio pro- centinis santykis gali būti apskaičiuojamas prieš išrūšiavimą. Ši nuostata netaikoma Skagerrak ir Kattegat sąsiauriuose. 1. Visuose I priede nurodytuose regionuose arba geografiniuose rajonuose, atsižvelgiant, jei reikia, į laikotarpį ir variklio galin- gumą, draudžiama naudoti bet kokį tralą, danišką velkamąjį tinklą arba panašų traukiamąjį tinklą, išskyrus tuos, kurių tinklo akių dydis toje tinklo dalyje, kur jos mažiausios, yra lygus arba dides- nis už vieną iš priede išvardytų mažiausių tinklo akių dydį, toliau vadinamą „orientaciniu minimaliu tinklo akių dydžiu“, ir jei tais tinklais sužvejotas ir laive laikomas laimikis apima: — patvirtintų verslinių rūšių procentinį santykį, lygų arba didesnį už I priede nurodytą, — saugomų rūšių procentinį santykį, kuris neviršija nurodyto I priede, kalbant apie orientacinį minimaliu tinklo akių dydį. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies pirmosios įtraukos, minimalų verslinių rūšių procentinį santykį galima apskaičiuoti sudėjus visų sužvejotų verslinių rūšių kiekius, jei: — tai yra verslinės rūšys, tarp kurių saugomos rūšys sudaro dau- giausiai 10 %, — tai yra verslinės rūšys, kurioms minimalus orientacinis tinklo akių dydis yra toks pat arba mažesnis už naudojamo tinklo akių dydį, Procentinį santykį galima apskaičiuoti remiantis vienu arba keliais rinktiniais mėginiais. Mėginių atrankos taisyklės gali būti sudaro- mos 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 4. Rūšiuojama vos ištraukus tinklus. Jei saugomų rūšių sugavimo procentinis santykis viršija nustatytą I priede, jos tuoj pat išmeta- mos į jūrą. 5. Jei to paties reiso metu laimikiai buvo sužvejoti naudojant skir- tingų rūšių tinklus su skirtingų dydžių akimis arba skirtinguose regionuose, geografinėse zonose arba papildomomis skirtingomis sąlygomis (tokiomis kaip skirtingi laikotarpiai) ir jei šios skirtin- gos žvejojimo sąlygos reiškia I priede išvardytų orientacinių mini- malių tinklo akių dydžių pokyčius (su atitinkamais procentais), procentai apskaičiuojami kiekvienam laimikiui atskirai pagal kiek- vieną skirtingą sąlygą. Visi laimikiai laikomi ištrauktais mažiausias akis turinčiu laivo tinklu, jei kitaip nenurodyta laivo žurnale, pildomame laikantis 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendrosios žuvininkystės politikos kontrolės siste- mą (1), 6 straipsnio ir taisyklių, nustatytų įgyvendinant šį straipsnį. — visos saugomos rūšys sudaro ne daugiau kaip 10 % bendro visų verslinių rūšių svorio. (1) OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 2870/95 (OL L 301, 1995 12 14, p. 1). 160 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. 6. Laimikis vertinamas kaip gyvasis svoris. Šiame straipsnyje neišdarinėto norveginio omaro svorio ekviva- lentas apskaičiuojamas jo uodegėlių svorį dauginant iš trijų. 7. Tinklai, kurių akių dydžiai yra mažesni už akis tų tinklų, kurie atitinka šio straipsnio 1 dalies reikalavimus, laivuose nelaikomi, jei jie nėra surišti arba sukrauti taip, kad jų nebūtų galima skubiai panaudoti. Specialios taisyklės dėl įrankių laikymo gali būti suda- rytos 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 8. Variklio galia apibūdinama kaip didžiausia bendra ilgalaikė galia, kurią gali pasiekti kiekvieno variklio smagratis, ir kuri mechaninėmis, elektros energijos, hidraulinėmis ir kitomis priemonėmis gali būti laivo varomąja jėga. Tačiau jei variklyje yra greičių dėžė, galia matuojama prie greičių dėžės išėjimo antbriau- nio. Pagalbinių mechanizmų variklių galia neišskaičiuojama. Variklio galia išreiškiama kilovatais (kW). Ilgalaikė variklio galia nustatoma vadovaujantis reikalavimais, kuriuos priėmė Tarptautinė standartizacijos organizacija ir kurie paskelbti Tarptautiniame standarte ISO 3046/1, 1981 m. spalio mėn. antrajame leidime. Pakeitimai, būtini derinant ketvirtoje pastraipoje numatytus rei- kalavimus su technikos pažanga, priimami 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 9. Draudžiama laikyti laive arba naudoti bet kokį tralą, danišką velkamąjį tinklą arba panašų traukiamąjį tinklą, kurių akių mini- malus dydis – 90 mm arba daugiau, turintį daugiau kaip 100 akių bent tralo maišo sensu stricto apskritimo tinkliniame audinyje be audinio jungčių ir kraštų. Bet kurio tralo, daniško velkamojo tinklo arba panašaus traukia- mojo tinklo, kurio akių dydis yra lygus arba didesnis nei 100 mm, viršutinėje tralo maišo dalyje gali būti įtaisyta kvadratinių tinklo akių tinklinio audeklo sekcija (plokštė arba langas), pritvirtinta prie jungčių ir kraštų, kurios akių dydis – 90 mm arba daugiau. „Kvadratinių akių tinklinis audeklas“ yra tinklinis audeklas, uždėtas taip, kad abi plokštę sudarančių tinklo akių kryptys AB viena kryptimi būtų lygiagrečios tralo maišo sensu stricto išilginei ašiai, o kita kryptimi – stačiu kampu kirstų išilginę ašį. AB kryptis yra kryptis, lygiagreti stulpelio tiesinei sekai, imant kiekvieną greta esančią akį. 10. a) Dugniniai statomi žiauniniai tinklai, pinklūs tinklai ir sie- niniai tinklai, kurių akių dydžiai neatitinka nė vienos V arba VI priede nurodytos kategorijos, draudžiami, ir jų negalima laikyti žvejybos laivuose. Šiame reglamente nurodytas sieninių tinklų akių dydis atitinka tinklo gabalo su mažiausiomis akimis dydį. b) Kai 1 ir (arba) 2 regione žvejojama žvejybos laivais, nau- dojančiais dugninius statomus žiauninius tinklus, pinklius tinklus ir (arba) sieninius tinklus, kurių akių dydžiai ati- tinka vieną iš V priede nustatytų kategorijų, laive gali būti paliekamas ne mažesnis kaip 70 % vienos arba kelių rūšių ar rūšių grupių, nurodytų atitinkamoje tinklo akių dydžio kategorijoje, gyvo svorio procentinis santykis. c) Kai 3 regione žvejojama žvejybos laivais, naudojančiais dugninius statomus žiauninius tinklus, pinklius tinklus ir (arba) sieninius tinklus, kurių akių dydžiai atitinka vieną iš VI priede nustatytų kategorijų, laive gali būti paliekamas ne mažesnis kaip 70 % vienos arba kelių rūšių ar rūšių grupių, nurodytų atitinkamoje tinklo akių dydžio katego- rijoje, gyvo svorio procentinis santykis. d) Šiame reglamente vartojamos tokios sąvokos: i) „dugniniai statomi žiauniniai tinklai arba pinklūs tinklai“: yra bet kokie statomieji, iš vieno tinklinio audeklo gabalo pagaminti tinklai, bet kokiomis priemonėmis pritvirtinti prie jūros dugno; ii) „sieniniai tinklai“ yra bet kokie statomieji tinklai iš dviejų arba kelių tinklo gabalų, lygiagrečiai pakabintų prie vienos pavaros, bet kokiomis priemonėmis pri- tvirtinti prie jūros dugno. e) a, b ir c punktai netaikomi salmonidae ir agnatha laimi- kiams. Išsamios taisyklės dėl šios straipsnio dalies taikymo, taip pat dėl tinklo akių dydžio matavimo priimamos ne vėliau kaip 1997 m. gruodžio 31 d. 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 3 straipsnis Tinklo akių dydžio nustatymas Tinklo akių dydžio nustatymo techninės taisyklės sudaromos 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 161 4 straipsnis — per plačiausią šarvo vietą statmenai šarvo vidurio lini- jai, Priedai prie tinklų Nenaudojama joks įtaisas, dėl kurio bet kurioje tinklo dalyje esanti akis būtų užblokuota arba žymiai sumažinta kitokiu būdu. — per bet kurios iš žnyplių paskutiniųjų dviejų segmentų didžiausią ilgį. Ši nuostata neatmeta galimybės naudoti tam tikrus įtaisus, kurių sąrašas ir techninis aprašymas sudaromas 18 straipsnyje nustatyta tvarka. d) Kaip nurodyta IV priede, didžiojo krabo voro dydis matuo- jamas palei vidurio liniją, nuo kiaukuto krašto tarp rostrumų iki kiaukuto užpakalinio krašto. II ANTRAŠTINĖ DALIS ŽUVŲ, VĖŽIAGYVIŲ IR MOLIUSKŲ VERSLINIS DYDIS e) Kaip nurodyta IV priede, dvigeldžiai moliuskai matuojami skersai per ilgiausią kiaukuto vietą. f) Galvakojų moliuskų dydis matuojamas palei nugaros vidu- rio liniją nuo užpakalinio mantijos galo link priešakinio mantijos krašto, jei tai kalmarai ir sepijos, o jei aštuonkojai – matuojama iki akių lygio. 5 straipsnis 3. Nepakankamo dydžio žuvys, vėžiagyviai ir moliuskai nepalie- kami laive arba neperkraunami, neiškraunami, nevežami, nesandėliuojami, neparduodami, nepateikiami arba nesiūlomi pardavimui, o tuoj pat paleidžiami į jūrą. 1. Nepakankamo dydžio laikomos tos žuvys, vėžiagyviai arba moliuskai, kurių matmenys yra mažesni už II arba III priede nuro- dytuosius, taikomus atitinkamoms rūšims ir regionui arba konk- rečiai geografinei zonai, jei nurodyta. Jei numatyta daugiau nei vienas verslinio dydžio matavimo būdas, verslinio dydžio žuvimi, vėžiagyviu arba moliusku laikomas toks, kurio bent vienas mat- muo yra didesnis už atitinkamą minimalų matmenį. 2. a) Žuvies dydis matuojamas nuo snukio galo iki uodegos peleko galo. Tačiau ši nuostata netaikoma: a) saugomų rūšių laimikiams, sužvejotiems laikantis 2 straipsnio 1 dalyje nustatytų apribojimų, kurios nebuvo atskirtos nuo patvirtintų verslinių rūšių ir kurios nėra parduodamos, patei- kiamos arba siūlomos pardavimui bei skirtos žmonėms var- toti; b) Norveginio omaro ir omarų dydis matuojamas taip, kaip b) toliau nurodytoms rūšims, kai jos sudaro ne daugiau kaip 10 % nurodyta IV priede: bendro šių rūšių laimikio svorio: — per visą kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai arba nuo užpakalinio akiduobių krašto iki kiaukuto išo- rinio krašto, — per visą ilgį, nuo rostrumo galo iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių. Atskirtos norveginių omarų uodegėlės matuojamos nuo uodegėlės pirmojo segmento priekinio krašto iki telsono užpakalinio krašto (be šerelių). c) Valgomųjų krabų dydis matuojamas taip, kaip nurodyta IV priede: — bet kurioje geografinėje zonoje sužvejotoms silkėms, — Šiaurės jūroje sugautoms skumbrėms, — II arba III prieduose išvardytoms rūšims, sugautoms Ska- gerrak arba Kattegat sąsiauriuose; c) stauridėms (Trachurus spp. ), skumbrėms (Scomber spp. ) ir ančiuviams (Engraulis encrasicholus), naudojamiems kaip gyvas masalas. — per visą kiaukuto ilgį, palei vidurinę liniją nuo akiduo- bių iki kiaukuto užpakalinio krašto, Nepakankamo dydžio žuvų, vėžiagyvių ir moliuskų procentinis santykis apskaičiuojamas pagal 2 straipsnio 3–6 dalių nuostatas. 162 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. 4. Omarų, kurie buvo sužvejoti III priede nurodytuose regio- nuose arba geografinėse zonose ir kurių rūšims yra nurodyti vers- liniai dydžiai, nuo kūno atskirtas uodegėles arba žnyples iškrauti draudžiama. — 58° 55′ šiaurės platumos, 5° 00′ vakarų ilgumos, — 58° 55′ šiaurės platumos, 7° 10′ vakarų ilgumos, Galima iškrauti tik neišdarinėtas šukutes (Pecten spp. ). — 58° 20′ šiaurės platumos, 8° 20′ vakarų ilgumos, 5. II arba III priede žvaigždutėmis pažymėtų rūšių verslinis dydis nustatomas 18 straipsnyje nustatyta tvarka. — 57° 40′ šiaurės platumos, 8° 20′ vakarų ilgumos. III ANTRAŠTINĖ DALIS ŽVEJYBOS DRAUDIMAS 6 straipsnis Lašiša ir šlakis 1. Lašiša ir šlakis negali būti laikomi laive arba perkraunami, iškraunami, vežami, sandėliuojami, parduodami, pateikiami arba siūlomi pardavimui, o tuoj pat paleidžiami į jūrą, jei jie buvo sužvejoti: a) vandenyse, esančiuose už 12 mylių ribos, matuojamos nuo valstybių narių bazinių linijų 1, 2, 3 ir 4 regionuose; b) nukrypstant nuo 1 straipsnio 1 dalies, 1, 2, 3 ir 4 regionuose už valstybių narių suverenitetui ir jurisdikcijai priklausančių vandenų ribos; c) žvejojant tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais traukiamaisiais tinklais, kurių akių dydis – mažiau kaip 70 mm. 2. Skagerrak ir Kattegat sąsiauriuose draudžiama žvejoti lašišą ir šlakį toliau kaip per keturias mylias nuo bazinės linijos. 7 straipsnis Silkė 1. Kasmet nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 30 d. draudžiama gau- dyti silkę geografinėje zonoje, kurios ribos brėžiamos linijomis, jungiančiomis šiuos taškus: — Butt of Lewis, — Wrath iškyšulį, — Šiaurės Uist vakarinę pakrantę ties 57° 40′ šiaurės platumos, iš ten – išilgai salos šiaurinės pakrantės iki 57° 40′ 36" šiaurės platumos, 7° 20′ 39" vakarų ilgumos, — 57° 50′ 03" šiaurės platumos, 7° 08′ 06" vakarų ilgumos, — į šiaurės rytus palei Lewis vakarinę pakrantę iki pradinio taško (Butt of Lewis). 2. Laive draudžiama laikyti daugiau nei 5 % silkės nuo bendro svorio žuvų, vėžiagyvių ir moliuskų, sužvejotų toje zonoje per šio straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį. Procentai apskaičiuojami pagal 2 straipsnio 3–6 dalių nuostatas. 3. Nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. draudžiama gaudyti silkę zono- je, kurios ribos apibrėžtos šiomis koordinatėmis: — Danijos vakarine pakrantė ties 55° 30′ šiaurės platumos, — 55° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — Danijos vakarinė pakrantė ties 57° 00′ šiaurės platumos. 4. Nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 30 d. draudžiama žvejoti silkę zonoje tarp 6 ir 12 mylios nuo Jungtinės Karalystės rytinės pakrantės, matuojant nuo bazinės linijos tarp 54° 10′ šiaurės pla- tumos ir 54° 45′ šiaurės platumos, o nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 15 d. – tarp 55° 30′ šiaurės platumos ir 55° 45′ šiaurės platumos. 5. Airijos jūroje (ICES VII a kvadratas) jūros zonoje tarp Škotijos, Anglijos ir Velso vakarinių pakrančių ir linijos, esančios 12 mylių atstumu nuo tų pakrančių bazinių linijų, pietuose brėžiamos iki 53° 20′ šiaurės platumos, o šiaurės vakaruose – iki linijos, brėžiamos tarp Galloway kyšulio (Škotija) ir Point of Ayre (Meno sala), silkės žvejyba draudžiama ištisus metus. 6. Nuo rugsėjo 21 d. iki gruodžio 31 d. silkės žvejyba draudžiama tose Airijos jūros dalyse (ICES VII a rajonas), kurias apibrėžia šios koordinatės: 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 163 a) — Meno salos rytinė pakrantė ties 54° 20′ šiaurės platumos, — Danijos vakarinė priekrantė ties 55° 30′ šiaurės platumos, — 54° 20′ šiaurės platumos, 3° 40′ vakarų ilgumos, — 55° 30′ šiaurės platumos ir 7° 00′ rytų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 3° 50′ vakarų ilgumos, — 57° 00′ šiaurės platumos ir 7° 00′ rytų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 4° 50′ vakarų ilgumos, — Danijos vakarinė priekrantė ties 57° 00′ šiaurės platumos. — Meno salos pietvakarinė pakrantė ties 4° 50′ vakarų ilgu- mos, b) — Šiaurės Airijos rytinė pakrantė ties 54° 15′ šiaurės platu- mos, — 54° 15′ šiaurės platumos ir 5° 15′ vakarų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos ir 5° 50′ vakarų ilgumos, — Airijos rytinė pakrantė ties 53° 50′ šiaurės platumos. b) ICES statistiniame rajone 39E8 nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. Šiame reglamente šis ICES rajonas yra teritorija, kurią riboja linija, einanti tiesiai į rytus nuo Jungtinės Karalystės rytinės pakrantės palei 55° 00′ šiaurės platumos iki taško ties 1° 00′ vakarų ilgumos, iš ten – tiesiai į šiaurę iki taško ties 55° 30′ šiaurės platumos, lygiagre- te, o iš ten – tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės. c) Moray įlankos vidaus vandenyse į vakarus nuo 3° 30′ vakarų ilgumos ir Forth įlankos vidaus vandenyse į vakarus nuo 3° 00′ vakarų ilgumos – nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. Logan įlankoje, kuri apibūdinama kaip vandenys į rytus nuo lini- jos, besitęsiančios nuo Logano kyšulio ties 54° 44′ šiaurės platu- mos ir 4° 59′ vakarų ilgumos iki Laggantalluch Head ties 54° 41′ šiaurės platumos ir 4° 58′ vakarų ilgumos. 7. Nepaisant šio straipsnio 6 dalies, laivams, kurių ilgis neviršija 12,2 m, ir kurie stovi uostuose, esančiuose Airijos ir Šiaurės Airi- jos rytinėje pakrantėje tarp 53° 00′ šiaurės platumos ir 55° 00′ šiaurės platumos, galima žvejoti silkę draudžiamoje zonoje, api- būdintoje šio straipsnio 6 dalies b punkte. Vienintelis patvirtintas žvejojimo būdas yra žvejyba dreifuojančiais tinklais, kurių mini- malus akių dydis yra 54 mm. 9 straipsnis Skumbrė 1. Draudžiama laikyti zonoje, kurios ribos apibrėžtos šiomis koordinatėmis: laive skumbrę, sužvejotą geografinėje — taškas Anglijos pietinėje pakrantėje ties 2° 00′ ties vakarų ilgu- mos, 8. Nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d. draudžiama žvejoti silkę jūros plotuose, esančiuose į šiaurės rytus nuo linijos, jungiančios Kintyre kyšulį ir Corsewall Point. — 49° 30′ šiaurės platumos, 02° 00′ vakarų ilgumos, — 49° 30′ šiaurės platumos, 07° 00′ vakarų ilgumos, 9. Šiame straipsnyje apibūdintos zonos ir laikotarpiai gali būti pakeisti 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 8 straipsnis Šprotai 1. Skagerrak ir Kattegat sąsiauriuose ištisus metus draudžiama gaudyti šprotus tralu, kurio akių dydis mažesnis nei 32 mm. 2. Šprotų žvejyba draudžiama: a) nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. zonoje, kurią riboja per šuos taškus nubrėžtos linijos: — 52° 00′ šiaurės platumos, 07 00′ vakarų ilgumos, — taškas Velso vakarinėje pakrantėje ties 52° 00′ šiaurės platu- mos, jei skumbrės svoris neviršija 15 % visų šioje zonoje sugautų ir laive esančių skumbrės ir kitų rūšių žuvų bendro svorio. 2. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma: a) b) laivams, rankinėmis ūdomis; iš kurių žvejojama žiauniniais tinklais arba laivams, žvejojantiems dugniniais tralais, daniškais velkamai- siais tinklais arba kitais panašiais traukiamaisiais tinklais, jei laive bent 75 % visų laive esančių rūšių žuvies bendro svorio sudaro: 164 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. — norveginis omaras, kai laivuose naudojami tinklai, kurių akių dydis yra nustatytas I priede nurodytiems konkre- tiems geografiniams regionams arba zonoms, — norveginis omaras ir II priede išvardytų rūšių, kai laivuose naudojami tinklai, kurių akių dydis konkrečioms rūšims ir geografiniams regionams arba zonoms yra nustatytas I priede; Ši straipsnio dalis nereiškia, kad laivas, plaukiantis su valstybės narės vėliava arba įregistruotas valstybėje narėje, kuri neturi skumbrės kvotos šioje zonoje arba kurių kvota išeikvota, turi lei- dimą laikyti jei šios skumbrės yra priegauda, sugauta kartu su stauridžių ir sardinių laimikiais, ir skumbrės kie- kis neviršija 10 % laive esančių skumbrių, stauridžių ir sardinių bendro svorio, išskyrus tuos atvejus, kai kapitonas gali įrodyti, jog skumbrė buvo sužvejota kitur. laive skumbrę, c) laivams, kurie vyksta per šią teritoriją tranzitu, su sąlyga, kad visi žvejybos įrankiai yra sukrauti laikantis 2 straipsnio 7 dalyje nustatytų reikalavimų; d) laivams, kurie neturi žvejojimo įrangos ir į kuriuos skumbrės yra perkraunamos. 3. Visa laive esanti skumbrė laikoma sužvejota šio straipsnio 1 dalyje numatytoje zonoje, išskyrus tas, kurios tolesnėse pastrai- pose nurodyta tvarka buvo deklaruotos kaip buvusios laive prieš laivui įplaukiant į tą zoną. Laivo, kuriame laikoma skumbrė ir kuris ketina įplaukti į šią zoną bei jame žvejoti, kapitonas valstybės narės, kurios zonoje jis ketina žvejoti, kontrolės institucijai ne anksčiau kaip 36 valandos ir ne vėliau kaip 24 valandos iki laivui įplaukiant į šią zoną pra- neša apie apskaičiuotą savo atplaukimo laiką ir vietą. Įplaukdamas į zoną, kapitonas atsakingai kontrolės institucijai praneša apie laive turimus skumbrės kiekius ir kurie įrašyti laivo žurnale. Gali būti reikalaujama, kad laivo kapitonas kompetetin- gos kontrolės institucijos nustatytu laiku ir jos nurodytoje vietoje laivo sugavimus ir laivo žurnalą pateiktų patikrinti. Laikas patik- rinimui atlikti negali būti skiriamas vėliau kaip po šešių valandų nuo to momento, kada kompetetinga kontrolės institucija gauna pranešimą apie laive laikomų skumbrių kiekį, o vieta privalo būti kiek įmanoma arčiau to taško, ties kuriuo laivas įplaukia į zoną. į zoną, kad į Laivo, ketinančio įplaukti jį būtų perkrautos skumbrės, kapitonas valstybės narės, kurios zonoje skumbrės per- kraunamos, kompetetingai kontrolės institucijai ne anksčiau kaip 36 valandos ir ne vėliau kaip 24 valandos iki perkrovimo pra- džios praneša apie numatomą operacijos laiką ir vietą. Užbaigus perkrovimą kapitonas kompetetingai kontrolės institucijai nedels- damas praneša apie į jo laivą perkrautos skumbrės kiekį. Atsakingos kontrolės institucijos: — Pranzūzijoje: Mimer, teleksas: Paris 250823, — Airijoje: IV ANTRAŠTINĖ DALIS TAM TIKRŲ ŽVEJYBOS BŪDŲ APRIBOJIMAI 10 straipsnis Apribojimai naudoti tam tikrų rūšių laivus ir įrankius tam tikrais laikotarpiais ir tam tikrose geografinėse zonose žvejojant tam tikrų rūšių žuvis 1. Draudžiama naudoti gaubiamuosius tinklus: a) gaudant silkę ICES VII g–k kvadratuose ir geografinėje zonoje, kurią apibrėžia: — šiaurėje – 52° 30′ šiaurės platumos, — pietuose – 52° šiaurės platumos, — vakaruose – Airijos pakrantė, — rytuose – Jungtinės Karalystės pakrantė; b) žvejojant II priede išvardytas rūšis atitinkamame regione arba geografinėje zonoje. Žvejojant gaubiamaisiais tinklais, draudžiama turėti laive: Department of Marine, teleksas: Dublin 91798 MRNE, — tokį kiekį II priede išvardytų rūšių žuvų, kuris 5 % viršija bendrą laive esančių žuvų, vėžiagyvių ir moliuskų svorį, ir — Jungtinėje Karalystėje: Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, teleksas: London 21274. — žvejojant pirmosios pastraipos pirmoje įtraukoje apibūdintoje zonoje tokį silkės kiekį, kuris sudaro daugiau kaip 5 % bendro laive esančių žuvų, vėžiagyvių ir moliuskų svorio. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 165 Procentai skaičiuojami pagal 2 straipsnio 3–6 dalis. Laivai, kurie gali būti nurodyti šios straipsnio dalies pirmoje pastraipoje minimame sąraše, turi atitikti šiuos kriterijus: 2. a) Laivuose draudžiama turėti arba naudoti sijinius tralus, kurių bendras sijų ilgis, gautas sudėjus kiekvienos sijos ilgius, yra daugiau kaip 24 m arba gali būti dar ilgesnis. — turi būti pradėti eksploatuoti iki 1987 m. sausio 1 d. , b) Sijinius tralus draudžiama naudoti Kattegat sąsiauryje. 3. a) 12 mylių zonoje nuo Prancūzijos, į šiaurę nuo 51° 00′ šiaurės platumos lygiagretės, Belgijos, Nyderlandų, Vokie- tijos pakrančių ir Danijos vakarinės pakrantės iki Hirtshals švyturio, matuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuo- jami teritoriniai vandenys, nežvejojama jokiais laivais, kurių bendras ilgis yra daugiau nei aštuoni metrai, naudojant bet kokias sijas arba dugninį tralą. Nuo balandžio 1 d. iki rugsėjo 30 d. pirmiau minėta zona išplečiama iki geografinės zonos, kuri ribojama linija, jun- giančia šias kordinates: — tašką Danijos vakarinėje pakrantėje ties 57° 00′ šiaurės platumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 15′ rytų ilgumos, — 55° 00′ šiaurės platumos, 7° 15′ rytų ilgumos, — 55° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 54° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 54° 30′ šiaurės platumos, 7° 30′ rytų ilgumos, — 54° 00′ šiaurės platumos, 7° 30′ rytų ilgumos, — 54° 00′ šiaurės platumos, 6° 00′ rytų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 6° 00′ rytų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos, 4° 15′ rytų ilgumos, — 53° 00′ šiaurės platumos, 4° 15′ rytų ilgumos, — išskyrus laivus, kuriais žvejojami vėžiagyviai, jų varik- lio galia turi neviršyti 221 kW, o sumažintos galios variklių atveju – ne didesnė kaip 300 kW iki galios sumažinimo. Sąraše esantis laivas gali būti pakeistas bet kuriuo laivu su nesumažintos galios varikliu, kurio galia neviršija 221 kW ir kurio bendras ilgis, apibūdintas šio straipsnio 13 dalyje, neviršija 24 m. Sąraše esančio laivo variklis gali būti pakeistas tik tokiu varikliu, kurio galia nesumažinta ir neviršija 221 kW. c) Tačiau draudžiama naudoti sijinius tralus, kurių bendras sijų ilgis, gaunamas sudėjus visų sijų ilgius, yra didesnis nei devyni metrai arba gali būti padidintas, kad viršytų devynis metrus, išskyrus tuos atvejus, kai dirbama su įrankiais, sukonstruotais ir naudojamais krevetėms (Crangon spp. ) arba (Pandalus montagui) gaudyti. Tačiau laivuose, kurių pagrindinė paskirtis yra gaudyti kre- vetes (Crangon spp. ), leidžiama naudoti sijas, kurių bendras ilgis yra daugiau nei devyni metrai, kai žvejojami jūrų lie- žuviai, jei tie laivai yra kasmet sudaromuose sąrašuose. d) Nepaisant šio straipsnio 3 dalies a punkto, dugniniai tralai, kurių variklio galia neviršija 221 kW, o sumažintos galios variklių atveju – ne didesnė kaip 300 kW iki galios suma- žinimo, galima žvejoti toje straipsnio dalyje nurodytoje zonoje. e) Nepaisant šio straipsnio 3 dalies a punkto, laivais, kurių variklio galia viršija 221 kW, galima žvejoti toje straipsnio dalyje nurodytoje zonoje dugniniais tralais su sąlyga, kad sužvejota jūrų plekšnė ir jūrų liežuvis bus tuoj pat išlei- džiami į jūrą, jei jie sudarys daugiau kaip 5 % bendro laive esančio laimikio svorio. — tašką Nyderlandų pakrantėje ties 53° 00′ šiaurės platu- mos. Procentai apskaičiuojami laikantis 2 straipsnio 3–6 dalių. b) Nukrypstant nuo šio straipsnio 3 dalies a punkto, laivais, kurių pavadinimai ir techninė charakteristika yra sąraše, sudaromame 18 straipsnyje nustatyta tvarka, leidžiama žvejoti minėtoje zonoje sijiniais tralais tais laikotarpiais, kuriais paprastai sijiniais tralais žvejoti draudžiama. 4. 12 mylių zonoje nuo Jungtinės Karalystės ir Airijos pakrančių, matuojamoje nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys, nežvejojama jokiais laivais, naudojančiais sijinius tra- lus. 166 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Tačiau visų kitų toliau išvardytų kategorijų laivais galima žvejoti minėtoje zonoje naudojant sijinius tralus: Tačiau šiuose vandenyse ir šiuo laikotarpiu tralais žvejojant: — laivais, kuriuos pradėta eksploatuoti iki 1987 m. sausio 1 d. , išskyrus vėžiagyvius žvejojančius laivus, kurių variklių galia neviršija 221 kW, o sumažintos galios variklių atveju – ne didesnė kaip 300 kW iki galios sumažinimo, — laivais, kuriuos pradėta eksploatuoti po 1986 m. gruodžio 31 d. , kurių variklių galia nesumažinta ir neviršija 221 kW ir kurių bendras ilgis, apibrėžtas šio straipsnio 13 dalyje, nevir- šija 24 metrų, — laivais, kurių varikliai po 1986 m. gruodžio 31 d. buvo pakeisti varikliais, kurių galia nebuvo sumažinta ir ji neviršija 221 kW. Tačiau draudžiama naudoti sijinius tralus, kurių sijų bendras ilgis, matuojamas sudedant visų sijų ilgius, yra didesnis nei devyni met- rai, išskyrus tuos atvejus, kai dirbama su įrankiais, sukonstruotais ir naudojamais krevetėms (Crangon spp. ) arba (Pandalus montagui) gaudyti. — giliavandenes krevetes (Pandalus borealis), galima naudoti tink- lus, kurių minimalus akių dydis 30 mm, — gyvagimdes vėgėles (Zoarces viviparas), grundalus (Gobiidae) arba skorpenines žuvis (Cottus spp. ), naudotinas masalui, galima naudoti tinklus su bet kokio dydžio akimis. 10. ICES VII C kvadrate draudžiama žvejoti ančiuvius pelaginiais tralais. 11. Šiame straipsnyje nurodytose zonose, kuriose negalima nau- doti tralų, sijinių tralų, daniškų velkamųjų tinklų arba panašių traukiamųjų tinklų, tokius tinklus draudžiama laikyti laive, jei jie tinkamai nesurišti ir nesukrauti pagal 2 straipsnio 7 dalies reika- lavimus. 12. Draudžiama naudoti žvejybai sprogmenis, nuodingas arba svaiginančias medžiagas bei ginklus. Tačiau tunus ir milžinryklius galima gaudyti žeberklais. 5. Žvejybos leidžiančių laivams, neatitinkantiems kriterijų, įtraukti juos į sąrašus, sudaromus laikantis šio straipsnio 3 ir 4 dalių, draudžiama užsiimti tose straipsnio dalyse nurodyta žve- jybine veikla. Išskyrus tunus ir milžinryklius, Skagerrak ir Kattegat sąsiauriuose draudžiama gaudyti žuvis naudojant elektros srovę. 6. Išsamios šio straipsnio 3 ir 4 dalių įgyvendinimo taisyklės, įtraukiant šio straipsnio 3 dalyje nurodytų sąrašų sudarymo taisyklės, sudaromos 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 7. Variklio galia apibūdinama taip, kaip nurodyta 2 straipsnio 8 dalyje. 13. Laivo ilgis yra bendras ilgis, apibrėžiamas kaip tiesus atstu- mas tarp laivo pirmagalio priekinio taško ir laivagalio paskuti- niojo taško. Laivo pirmagalį sudaro vandeniui nepralaidi korpuso konstruk- cija, priekinis denis, stiebas ir priekinis banglaužis, jei jis yra, bet neįtraukiant baušpritų ir saugos bėgių. 8. Eksploatacijos pradžia laikoma ta diena, kai pirmą kartą buvo išduotas oficialus saugos sertifikatas. Laivagalį sudaro vandeniui nepralaidi korpuso konstrukcija, sker- sinė sija, iškeltinis keltas, tralo rampa ir banglaužis, bet nepriskir- tini saugos bėgiai, lieptai, pagrindinis mechanizmas, vairas ir vai- ravimo įrenginys, narų kopėčios bei platformos. Jei oficialus saugos sertifikatas nebuvo išduotas, eksploatacijos pradžia laikoma diena, kai laivas buvo pirmą kartą įrašytas į ofi- cialų žvejybos laivų registrą. Bendras ilgis matuojamas metrais dviejų ženklų po kablelio tiks- lumu. Tačiau žvejybos laivų, kuriais pradėta žvejoti iki 1986 m. spalio 14 d. , eksploatacijos pradžia laikoma diena, kai jie pirmą kartą buvo įrašyti į oficialų žvejybos laivų registrą. 14. Sijinio tralo ilgis matuojamas nuo vieno labiausiai nutolusio krašto iki kito, įskaitant visus priedus. 9. Nuo liepos 1 d. iki rugsėjo 15 d. vandenyse, esančiuose trijų mylių atstumu nuo Skagerrak ir Kattegat bazinių linijų, drau- džiama žvejoti tralais, kurių akių dydis mažesnis nei 32 mm. 15. a) Nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama žvejoti bet kokiais tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais traukiamaisiais tinklais geografinėse zonose, kurių ribos apibrėžiamos linija, jungiančia šias koordina- tes: 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 167 — kyšulį Ispanijos šiaurinėje pakrantėje, vadinamą Cabo Prior (43° 34′ šiaurės platumos, 8° 19′ vakarų ilgu- mos), 17. Gaudant tunus arba kitų rūšių žuvis, draudžiama apsupti jūrų žinduolių būrius arba grupes gaubiamaisiais tinklais. — 43° 50′ šiaurės platumos ir 8° 19′ vakarų ilgumos, — 43° 25′ šiaurės platumos, 9° 12′ vakarų ilgumos lygiagretes, — kyšulį Ispanijos vakarinėje pakrantėje, vadinamą Cabo Villano (43° 10′ šiaurės platumos, 9° 12′ vakarų ilgu- mos). b) Nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama žvejoti bet kokiais tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba pana- šiais traukiamaisiais tinklais geografinėse zonose, kurių ribos apibrėžiamos linija, jungiančia šias koordinates: — kyšulį Ispanijos vakarinėje pakrantėje, vadinamą Cabo Corrubedo (42° 35′ šiaurės platumos, 9° 05′ vakarų ilgumos), — 42° 35′ šiaurės platumos, 9° 25′ vakarų ilgumos, — 43° 00′ šiaurės platumos, 9° 30′ vakarų ilgumos, — taškas Ispanijos vakarinėje pakrantėje ties 43° 00′ šiaurės platumos. c) Nuo gruodžio 1 d. iki kitų metų paskutinės vasario mėnesio dienos draudžiama žvejoti bet kokiais tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais traukiamai- siais ribos kurių geografinėse apibrėžiamos linija, jungiančia šias koordinates: zonose, tinklais — tašką Portugalijos vakarinėje pakrantėje ties 37° 50′ šiaurės platumos, — 37° 50′ šiaurės platumos, 9° 03′ vakarų ilgumos, — 37° 00′ šiaurės platumos, 9° 06′ vakarų ilgumos, — tašką Portugalijos vakarinėje pakrantėje ties 37° 00′ šiaurės platumos. Nepaisant 1 straipsnio 1 dalies, ši straipsnio dalis taikoma visiems laivams, plaukiojantiems su valstybės narės vėliava arba registruo- tiems valstybėje narėje, esantiems visuose valstybių narių suvere- nitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, taip pat ir už jų ribų. 18. Skagerrak sąsiauryje nuo šeštadienio vidurnakčio iki sekma- dienio vidurnakčio ir Kattegat sąsiauryje nuo penktadienio vidur- nakčio iki sekmadienio vidurnakčio draudžiama žvejoti skumbres, šprotus ir silkes tralais ir gaubiamaisiais tinklais. 19. Gaubiamieji tinklai nenaudojami gaudyti tropinius tunus (melsvąjį šedą, raudonuosius rifų ešerius ir tunus ilgapelekius) Por- tugalijos suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vande- nyse, ICES X kvadrate į šiaurę nuo 36° 30′ šiaurės lygiagretės arba CECAF zonose į šiaurę nuo 31 šiaurės platumos ir į rytus nuo 17° 30′ vakarų ilgumos. 11 straipsnis Dreifuojančių tinklų naudojimo apribojimai 1. Jokiame laive negalima laikyti arba naudoti žvejybai dreifuo- jančių tinklų, kurių individualus arba bendras ilgis yra 2,5 km. 2. Šio straipsnio 1 dalyje minimos žvejybos metu tinklas turi būti pritvirtintas prie laivo, jei jis yra ne daugiau kaip vieno kilometro ilgio. Tačiau 12 mylių priekrantės juostoje laivas gali atsiskirti nuo tinklo su sąlyga, kad tinklas bus nuolatos stebimas. 3. Nepaisant 1 straipsnio 1 dalies, šis straipsnis taikomas visiems žvejybos laivams, plaukiojantiems su valstybių narių vėliavomis arba registruotais valstybėje narėje, esantiems visuose valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, išskyrus Baltijos jūrą, Beltų ir Zundo sąsiaurius, taip pat ir už jų ribų. 16. Laivuose, kuriuose naudojami gaubiamieji tinklai arba trau- kiamieji įrankiai, kurių akių dydis yra leistinas tik skumbres, sil- kes ir staurides žvejoti, draudžiama turėti automatinę rūšiavimo įrangą. 12 straipsnis Nepaisant ankstesnės pastraipos, laivams-šaldikliams suteikiama teisė gabenti automatinę rūšiavimo įrangą, jei jos pagrindinė funk- cija yra visos sugautos ir šaldymui skirtos žuvies komercinis rūšia- vimas. Automatinė rūšiavimo įranga instaliuojama taip, kad išrū- šiuotas laimikis tuoj pat būtų užšaldytas prekybai ir jo nebūtų galima lengvai išmesti į jūrą. Jokie laivai negali naudoti dreifuojančių tinklų gaudyti tunus Ispa- nijos arba Portugalijos suverenitetui ar jurisdikcijai priklausan- čiuose vandenyse, ICES VIII, IX arba X pakvadračiuose, arba, nepaisant 1 straipsnio, Ispanijos suverenitetui ar jurisdikcijai pri- klausančiuose vandenyse esančiose Cecaf zonose už Kanarų salų. 168 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. 13 straipsnis V ANTRAŠTINĖ DALIS Apdorojimo operacijos BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS Žvejybos laivuose draudžiama atlikti bet kokį fizinį arba cheminį žuvies apdorojimą, susijusį su žuvies miltų, taukų ar panašių pro- duktų gamyba. Šis draudimas netaikomas subproduktų perdirbi- mui. 14 straipsnis Moksliniai tyrimai Šis reglamentas netaikomas, kai žvejojama atliekant mokslinius tyrinėjimus, kuriems išduotas atinkamos valstybės narės arba vals- tybių narių leidimas arba įgaliojimas, ir kai apie juos Komisijai bei valstybei narei arba valstybėms narėms, kurių vandenyse tyrinėjimai atliekami, iš anksto pranešama. 16 straipsnis 1. Jeigu dėl žuvų, vėžiagyvių arba moliuskų išteklių apsaugos rei- kia imtis neatidėliotinų veiksmų, Komisija, papildydama arba nukrypdama nuo šio reglamento, 18 straipsnyje nustatyta tvarka gali priimti visas reikalingas priemones. 2. Jeigu tam tikrų rūšių arba žvejybos plotų apsaugai iškyla didelė grėsmė ir jeigu delsiant bus padaryta žala, kurią būtų sunku ati- taisyti, valstybė narė, jos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, gali imtis atitinkamų nediskriminacinių apsaugos priemonių. 3. Pranešimas apie straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones kartu su paaiškinamuoju dokumentu Komisijai ir kitoms valstybėms narėms perduodamas šias priemonės priėmus. Šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytu tikslu sugautas žuvis, vėžiagyvius ir moliuskus galima parduoti, sandėliuoti, pateikti arba pasiūlyti pardavimui, jei: 4. Komisija, gavusi nurodytą pranešimą, per 10 darbo dienų apie straipsnio 2 dalyje nurodytaspriemones patvirtina arba reikalauja jas atšaukti, arba pakeisti. Apie Komisijos sprendimą nedelsiant pranešama valstybėms narėms. — jūros gyvūnai atitinka šio reglamento XII priede nustatytus standartus ir prekybos standartus, priimtus laikantis 1992 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3759/92 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos orga- nizavimo (1) 2 straipsnio, arba 5. Valstybės narės, gavusios Komisijos sprendimą, nurodytą straipsnio 4 dalyje, per 10 darbo dienų gali perduoti jį Tarybai. 6. Taryba kvalifikuota dauguma per vieną mėnesį gali priimti kitokį sprendimą. — jūros gyvūnai parduodami tiesiogiai kitais tikslais nei žmonėms vartoti. 17 straipsnis 15 straipsnis Dirbtinis išteklių atkūrimas ir perkėlimas Šis reglamentas netaikomas, kai žvejojama siekiant dirbtinai atkurti arba perkelti žuvų, vėžiagyvių arba moliuskų išteklius. 1. Valstybės narės gali imtis priemonių ištekliams apsaugoti ir valdyti: a) dėl išimtinai vietinės reikšmės išteklių, kuriais suinteresuoti tik atitinkamos valstybės narės žvejai; arba b) nustatydamos sąlygas ar išsamius susitarimus, skirtus riboti žvejybą techninėmis priemonėmis: i) papildydamos Bendrijos žuvininkystės teisės aktus; arba Šio straipsnio pirmoje pastraipoje nustatytu tikslu sužvejotas žuvis, vėžiagyvius ir moliuskus galima parduoti žmonėms vartoti tik tuo atveju, jei laikomasi kitų šio reglamento nuostatų. ii) keisdamos būtiniausius reikalavimus, nustatytus minėtuose teisės aktuose; (1) Draudžiama turėti laive bet kokį tralą arba tinklą, kurio akių dydis mažesnis nei 90 mm. jeigu šios priemonės, taikomos tik atitinkamos valstybės narės žvejams, atitinka Bendrijos teisės aktus ir bendrąją žuvininkystės politiką. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 169 2. Komisijai pranešama apie visus ketinimus nustatyti ar keisti nacionalines technines priemones taip, kad Komisija turėtų laiko pateikti savo pastabas. Jeigu per mėnesį nuo šio pranešimo įteikimo Komisija to reika- lauja, atitinkama valstybė narė numatytų priemonių įsigaliojimą atideda trims mėnesiams, skaičiuojant nuo nurodyto pranešimo įteikimo tam, kad per šį laikotarpį Komisija galėtų nuspręsti, ar aptariamos priemonės atitinka 1 straipsnio dalies nuostatas. Jeigu Komisija sprendime, kuris perduodamas visoms valstybėms narėms, nustato, kad numatomos priemonės neatitinka 1 straips- nio dalies nuostatų, atitinkama valstybė narė, neatlikusi reikalingų pakeitimų, jų taikyti negali. 18 straipsnis Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės priimamos Regla- mento (EEB) Nr. 3760/92 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 19 straipsnis Reglamentas (EEB) Nr. 3094/86 panaikinamas. Atitinkama valstybė narė, atlikusi visus reikalingus pakeitimus, apie priimtas priemones nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Nuorodos į minėtą reglamentą laikomos nuorodomis į šį regla- mentą ir skaitomos atsižvelgiant į VII priedo A dalyje pateiktą koreliacinę lentelę. 3. Komisijos prašymu valstybės narės jai pateikia visus aprašus, reikalingus įvertinti, ar nacionalinės techninės priemonės atitinka 1 straipsnio dalies nuostatas. 4. Komisijos iniciatyva arba valstybės narės prašymu dėl klausi- mo, ar nacionalinės techninės priemonės atitinka šio straipsnio 1 dalies nuostatas, 18 straipsnyje nustatyta tvarka gali būti priim- tas sprendimas. Jeigu šis sprendimas priimamas, mutatis mutandis laikomasi 2 straipsnio dalies 3 ir 4 pastraipų nuostatų. 20 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialia- jame leidinyje dieną. 5. Apie priemones, skirtas žvejybai nuo kranto, atitinkamos valstybės narės Komisiją tik informuoja. Tačiau 2 straipsnio 10 dalies nuostatos ir V bei VI priedų nuosta- tos įsigalioja 1997 m. gruodžio 31 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1997 m. balandžio 29 d. Tarybos vardu Pirmininkas H. VAN MIERLO 170 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. I PRIEDAS Regionas Geografinė zona Papildomos sąlygos Minimalus akių dydis (mm) Patvirtintos verslinės rūšys Minimalus versli- nių rūšių procen tinis santykis Maksimalus saugomų rūšių procentinis santykis 1 ir 2 Visas regionas 100 rombinės (1) Visos Šiaurės jūra, į pietus nuo 55° šiaurės platumos Vakarų Škotija irRockall [ICES VI pakvadra- tis] (3) ICES VII pakvad- ratis Visas regionas (5) ICES II, IV, V ir VI pakvadračiai į šiaurę nuo 56° šiaurės platumos Visas regionas, išskyrus Skager- rak ir Kattegat Visas regionas, išskyrus Skager- rak ir Kattegat Skagerrak ir Kat- tegat Visas regionas Visas regionas, išskyrus Skager- rak ir Kattegat 80 (2 )Paprastasis (europinis) jūrų liežu- vis (Solea vulgaris) 5 80 Visos 80 70 (6) Visos Norveginis omaras (Nephrops nor- vegicus) Paprastasis merlangas (Merlangius merlangus) 30 70 (7) 100 100, iš kurių ne daugiau kaip 10 % sudaro Atlanto menkė, juodadėmė menkė ir ledjūrio menkė 100 100 60 100, iš kurių ne daugiau kaip 10 % Atlanto sudaro menkė, juodadėmė menkė ir ledjūrio menkė ir ne dau- giau kaip 10 % – jūrų plekšnė 32 Skumbrė (Scomber scombrus) Paprastoji stauridė (Trachurus tra- churus) Atlantinė silkė (Clupea harengus) Pelaginiai cefalopodai Europinė sardinė (Sardina pilchardus) Šiaurinis (Micromesistius poutassou) žydrasis merlangas (4) Krevetės (Pandalus spp. , išskyrus Pandalus montagui) Atlantinė silkė (Clupea harengus) Šprotai (Sprattus sprattus) Argentinos (Argentina spp. ) Krevetės (Pandalus montagui ir Crangon spp. ) 35 32 30 20 50 50 50 50 50 50      Arba kartu 80      30 50 50 30 10 50 10 10 50 (1) Tralo maišo viršutinėje dalyje gali būti tinklinio audinio iš kvadratinių akių, kurių dydis yra lygus 90 mm arba didesnis, sekcija (plokštė arba langas), pritvirtinta prie kraštų ir sujungimų. (2) Laive draudžiama laikyti bet kokį tralą arba tinklą, kurio akių dydis mažesnis nei to tinklo, kuriuo žvejojama. (3) Į pietus nuo linijos, vedančios į vakarus nuo Sound of Jura rytinės pakrantės ties 56° 00′ šiaurės platumos. (4) Šiaurinis žydrasis merlangas nėra patvirtinta verslinė rūšis zonoje, kuri šiaurėje ribojasi 52° 30′ šiaurės platumos, o į rytus – 7° 00′ vakarų ilgumos. (5) Visi laimikiai bus laikomi sužvejoti tais laive rastais tinklais, kurių akys mažiausios. Sugautų ir laive turimų rūšių paskirstymas po išrūšiavimo arba perkėlimo ar iškrovimo metu turi būti atliekamas laikantis atitinkamam minimaliam akių dydžiui taikomų nuostatų. Tuo atveju, kai laivai traukia tinklą kartu, kiekviename laive esančio laimikio sudėtis turi atitikti to laivo tinklą su mažiausiomis akimis. (6) Draudžiama turėti laive bet kokį tralą arba tinklą, kurio akių dydis mažesnis nei 90 mm. (7) Apskaičiuojant merlangų procentinį santykį, atsižvelgiama į visus sugautus merlangus, juodadėmes menkes, ledjūrio menkes ir menkes. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 171 Regionas Geografinė zona Papildomos sąlygos Minimalus akių dydis (mm) Patvirtintos verslinės rūšys Minimalus versli- nių rūšių procen tinis santykis Maksimalus saugomų rūšių procentinis santykis 1 ir 2 (tęsinys) Visas regionas, išskyrus Skager- rak ir Kattegat 16 Šprotai (Sprattus sprattus) 16 35 16 16 16 16 Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Krevetės (Crangon spp. ir Palaemon adspersus) Krevetės (Crangon spp. ir Palaemon adspersus) Jūrų drakonas (Trachinus draco) Moliuskai, išskyrus paprastąją sepiją (Sepia officinalis) Paprastoji vėjažuvė, vėjo tobis (Be- lone belone) Pilkasis jūrų gaidys (Eutrigla gumar- dus) Šiaurinis žydrasis merlangas (Mic- romesistius poutassou) Tobinės (Ammodytidae)      16 Tobinės (Ammodytidae) — 16 Tobinės (Ammodytidae) Norveginė stintmenkė (Trisopterus esmarkii) Nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario dienos Nuo rugpjūčio 1 d. iki paskutinės vasario dienos Nuo kovo l d. iki liepos 31 d. Nuo lapkričio l d. iki paskutinės vasario dienos Nuo kovo 1 d. iki spalio 31 d. 16 Tobinės (Ammodytidae) — — Tobinės (Ammodytidae) Tobinės (Ammodytidae) Visas regionas Skagerrak ir Kat- tegat, už keturių mylių nuo bazi- nių linijų ribos Skagerrak ir Kat- tegat, keturių mylių nuo bazi- nių linijų ribose Skagerrak ir Kat- tegat Skagerrak Kattegat Visas regionas, išskyrus sektorių, kuriame žvejo- jama Norveginė stintmenkė (1) Šiaurės Jūra Visas regionas, išskyrus Šiaurės jūrą bei Skager- rak ir Kattegat 50 20 20 20 50 50 50 50 50 50 50 50 50 10 10 50 50 10 10 10 10 10      15, iš kurių ne dau- giau kaip 5 % sudaro Atlanto ir menkė juodadėmė menkė 10 10 10 (1) Norveginės stintmenkės žvejybos sektorius suprantamas kaip Šiaurės jūros dalis, priklausanti valstybės narės suverenitetui arba jurisdikcijai, į pietus apribota linija, kuri pra- sideda rytinėje Škotijos pakrantėje, taške ties 56° šiaurės platumos ir baigiasi 2° rytų ilgumos, toliau eina į šiaurę iki 58° šiaurės platumos ir į vakarus iki 0° 30′ vakarų ilgu- mos, į šiaurę iki 59° 15′ šiaurės platumos, į rytus iki 1° rytų ilgumos, į šiaurę iki 60° šiaurės platumos, į vakarus iki 0° 00′ vakarų ilgumos, iš čia į šiaurę iki 60° 30′, į vakarus iki Šetlando salų pakrantės, tada į vakarus nuo 60° šiaurės platumos Šetlando salų vakarinėje pakrantėje iki 3° vakarų ilgumos, į pietus iki 58° 30′ šiaurės platumos ir pagaliau į vakarus iki Škotijos pakrantės. 172 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Regionas Geografinė zona Papildomos sąlygos Minimalus akių dydis (mm) Patvirtintos verslinės rūšys Minimalus versli- nių rūšių procen tinis santykis Maksimalus saugomų rūšių procentinis santykis 1 ir 2 (tęsinys) Skagerrak Katte- gat 3 Visas regionas 90 70 35 32 65 40 Visos Merlangas (Merlangius merlangus) Paprastoji šiaurinė krevetė (Panda- lus Atlantinė skumbrė (Scomber scombrus)borealis) Paprastoji stauridės (Trachurus tra- churus) Selektyviniai tinklai Visos 50 20 50 100 30 išskyrus mer- langus Skumbrė (Scomber spp. ) Šiaurinis žydrasis merlangas (Mic- romesistius poutassou) VisoAtlantinė silkė (Clupea haren- gus) Pelaginis celalopoidas Stauridė (Trachurus spp. ) 50 50 50 50 50      arba 80 kartu      Selektyviniai tink- lai 65 (1) 50 (1 )Norveginis omaras (Nephrops nor- vegicus) Kadiso įlanka (3) Visas regionas Neselek–tyviniai tinklai 12 mylių ribose nuo valstybių narių bazinės linijos 55 55 40 20 20 Norveginis omaras (Nephrops nor- vegicus) Giliavandenė rožinė krevetė (Para- penaeus longirostris, Aristeus anten- natus ir Aristaeomorpha foliacea) Visos rūšys, išskyrus II priede išvardytas 3 regiono Europinė sar- dinė (Sardina pilchardus) rūšis Europinė sardinė (Sardina pilchar- dus) Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Paprastoji krevetė (Crangon spp. ir Palaemon spp. ) 16 Tobinės (Ammodytidae) Atlanto šprotas (Sprattus sprattus) Europinis ančiuvis (Engraulis encra- sicholus) 30 (2) 30 (2) 30 50 50 30 50 50 10 100 10 60 60 50 10 10 50 10 (1) Selektyviniuose traluose turi būti paviršinis tralo maišas, kurio minimalus akių dydis yra 65 mm, ir dugninis tralo maišas, kurio minimalus akių dydis – 50 mm, atskirtus horizontalia tinklo plokšte. (2) Laikotarpyje nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. – 25 %. (3) Kadiso įlanka apibrėžiama kaip ICES IX kvadratui priklausanti zona, esanti į rytus nuo linijos, išvestos tiesiai į pietus nuo taško Portugalijos pietinėje pakrantėje ties 7° 52′ vakarų ilgumos. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 173 Regionas Geografinė zona Papildomos sąlygos Minimalus akių dydis (mm) Patvirtintos verslinės rūšys Minimalus versli- nių rūšių procen tinis santykis Maksimalus saugomų rūšių procentinis santykis 4 5 6 7 8 Visas regionas Visas regionas Visas regionas Visas regionas Visas regionas 65 40 20 100 45 Visos Skumbrė (Scomber spp. ) ir stauridė (Trachurus spp. ) Dryžasis jūrų karosas (Boops boops) Europinė sardinė (Sardina pilchar- dus) Visos Krevetės (Penaeus subtilis, brazilinė krevetė (Penaeus brasiliensis), Atlanto ūsuotoji krevetė (Xiphope- naeus kroyeri) 80 50 30 100 10 10 100 50 174 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Versliniai saugomų rūšių dydžiai, nustatyti 2 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnyje II PRIEDAS Rūšis regionas 1 regionas2 Išskyrus Skagerrak ir Kattegat Skagerrak ir Kattegat (cm) regionas 3 regionas 4 regionas 5 Sturys, atlanto eršketas (Acipenser sturio) Alsės, perpelės (Alosa spp. ) Atlanto lašiša (Salmo salar) Šlakys, jūrinis upėtakis (Salmo trutta) Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Atlantinis jūrų ungurys (Conger conger) Atlanto menkė (Gadus morhua) Paprastoji molva (Molva molva) Melsvoji molva (Molva dypterygia) Juodadėmė menkė, pikša (Melanogrammus aeglefinus) Amerikinis polakas, ledjūrio menkė (Pollachius virens) Polakas, sidabrinė saida (Pollachius pollachius) Merlangas (Merlangius merlangus) Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluccius) Kefalės (Mugil spp. ) Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) Raudonpelekis pagelas (Pagellus bogaraveo) Daugiadantis karosas (kantaras) (Spondyliosoma cantharus) Auksinė dorada (Sparus aurata) Viduržemio jūros barzdotė (Mullus surmuletus) Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) Raudonoji (atlantinė ilgoji) plekšnė (Glyptocephalus cynoglossus) Paprastoji limanda (Gelsvapelekė plekšnė) (Limanda limanda) Europinė mažažiotė plekšnė (Microstomus kitt) Upinė plekšnė (Platichthys flesus) Paprastasis jūrų liežuvis (Solea vulgaris) Paprastasis jūrų liežuvėlis (Dicologoglossa cuneata) Megrimai (Lepidorhombus spp. ) Rombas (Scolphthalmus rhombus) Paprastasis otas, akmenbutė (Psetta maxima) Europinis jūrų velnias (Lophius piscatorius, Lophius budegassa) Sepija (Sepia spp. ) (*) Dydį reikia nustatyti (žr. 2 straipsnio 1 dalį). (1) Išskyrus Šiaurės jūrą, kur verslinis dydis – 27 cm. (2) Išskyrus Šiaurės jūrą, kur verslinis dydis – 23 cm. — — — — — — 35 — — 30 35 — 27 30 — — — — — — 25 28 15 25 — 24 — 25 30 30 — (*) — 30 (*) (*) (*) 58 35 (*) 70 30 35 30 23 30 20 36 25 23 — 15 25 (1) 28 15 (2) 25 25 24 — 25 30 30 (*) (*) — — (*) (*) (*) — 30 — — 27 30 — 23 30 — — — — — — 27 28 23 25 20 24 — 5 30 30 — — 145 30 50 25 (*) 58 35 63 70 30 35 30 23 27 20 36 25 23 19 15 25 28 23 25 25 24 15 20 30 30 (*) (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — (*) — — — — (*) (*) (*) (*) (*) — — (*) (*) — (*) (*) (*) (*) — (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — — — (*) — (*) — — — — — (*) (*) (*) (*) — — (*) (*) — — — — (*) — (*) — (*) (*) (*) 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 175 III PRIEDAS Verslinis dydis, nustatytas 5 straipsnyje Rūšis Regionas Geografinė zona Verslinis dydis Atlanto silkė (Clupea harengus) ICES V b rajonas (EB zona) Išskyrus Skagerrak ir Kattegat Skagerrak ir Kattegat 1 2 3 Skumbrė (Scomber spp. ) 1, 2, 3 ir 5 Išskyrus Šiaurės jūrą Skumbrė (pramonei) Prancūzinė stintmenkė (Trisopte- rus luscus) Europinis ančiuvis (Engraulis enc- rasicholus) Europinė sardinė (Sardina pil- chardus) Šiaurės jūra Tik Skagerrak ir Kattegat Išskyrus ICES IX a rajoną ICES IX a rajoną 2 2 3 3 3 3 Stauridė (Trachurus spp. ) 1, 2, 3 ir 5 20 cm 20 cm 18 cm 20 cm 20 cm 30 cm 30 cm (*) 12 cm 10 cm (*) 15 cm norveginiai Visi (Nephrops norvegicus) omarai Norveginio omaro uodegėlės (*) Dydį reikia nustatyti. 2 2 2 3 2 2 2 3 Tik Skagerrak ir Kattegat Kiaukuto ilgis – 40 mm Visas ilgis – 130 mm Išskyrus Vakarų Škotiją ir Airi- jos jūrą (ICES VI a ir VII a rajo- nus) ir Skagerrak bei Kattegat Kiaukuto ilgis – 25 mm Visas ilgis – 85 mm Vakarų Škotija ir Airijos jūra (ICES VI a ir VII a rajonai) Kiaukuto ilgis – 20 mm Visas ilgis – 70 mm Šarvo ilgis – 20 mm Visas ilgis –70 mm Tik Skagerrak ir Kattegat Išskyrus Vakarų Škotiją ir Airi- jos jūrą (ICES VI a ir VII a rajo- nus) ir Skagerrak bei Kattegat Vakarų Škotija ir Airijos jūra (ICES VI a ir VII a rajonus) 72 mm 46 mm 37 mm 37 mm 176 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Rūšis Regionas Geografinė zona Verslinis dydis Išskyrus Skagerrak ir Kattegat Tik Skagerrak ir Kattegat Kiaukuto ilgis – 85 mm Visas ilgis – 24 cm Kiaukuto ilgis – 78 mm Visas ilgis – 22 cm Omaras (Homarus gammarus) Didysis krabas voras (Maia squi- nado) Paprastasis krabas miegalius (Cancer pagurus) 2 2 2 3 2 3 Didžiosioji šukutė (Pecten maxi- mus) 2 ir 3 Išskyrus ICES VII d rajoną ICES VII d rajonas Tik ICES VII d ir VII e rajonai 2 2 3 Moliuskai (Venus verrucosa) Paprastasis kalmaras (Loligo vul- garis) (*) Dydį reikia nustatyti. plotis (*) ilgis (*) žnyplės (*) plotis (*) ilgis (*) žnyplės (*) 120 mm 120 mm 100 mm 110 mm 40 mm (*) 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 177 IV PRIEDAS Vėžiagyvių ir moliuskų dydžio nustatymo būdas (Homarus) Omaras (Nephrops) Norveginis omaras a) Kiaukuto ilgis b) Visas ilgis (Venus verruscosa) Moliuskas a) Maksimalus kiaukuto ilgis 178 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. (Cancer pagurus) Paprastasis krabas miegalius (Maia squinado) Didysis krabas voras a) Maksimalus kiaukuto plotis b) Kiaukuto ilgis c) Žnyplių ilgis 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 179 V PRIEDAS 1 ir 2 regionai Rūšis/akių dydis 10–30 mm 50–70 mm 90–99 mm 100–119 mm 120–219 mm ≥ 220 mm Europinė sardinė (Sardina pilchardus) Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) Atlanto šprotas (Sprattus sprattus) * * * Paprastoji stauridė (Trachurus trachurus) Atlanto silkė (Clupea harengus) Atlantinė skumbrė (Scomber scombrus) Barzdotės (Mullidae) Paprastoji vėjažuvė, vėjo tobis (Belone spp. ) Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) Kefalės (Mugilidae) Paprastoji limanda, gelsvapelekė plekšnė (Limanda limanda) Juodadėmė menkė, pikša (Melanogrammus aeglefinus) Paprastasis merlangas (Merlangius merlan- gus) (2) Paprastoji upinė plekšnė (Platichthys flesus) Paprastasis jūrų liežuvis (Solea vulgaris) Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) Sepija (Sepia spp. ) Atlanto menkė (Gadus morhua) Polakas, sidabrinė saida (Pollachius polla- chius) (3) Paprastoji molva (Molva molva) Amerikinis polakas, ledjūrio menkė (Polla- chius virens) Europinė paprastoji jūrų lydeka (Merluccius merluccius) (3) Paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias) Paprastieji katrykliai (Scyliorhinus spp. ) Megrimai (Lepidorhombus spp. ) Ciegorius, jūrų gegužės (Jūrų rupūžė, kiš- kiai, žvirbliai) (Cyclopterus lumpus) Kitos * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) (1) Jūrų velnio (Lophius spp. ) laimikiai, sugauti ICES VI ir VII rajonuose ir viršijantys 30 % visų laive esančių laimikių, sugautų šiose zonose, turi būti sugautos tinklu, kurio minimalus akių dydis 250 mm arba daugiau. (2) Dvejus metus po šio reglamento įsigaliojimo ICES VIIe ir VIId rajonuose minimalus akių dydis bus 90 mm. (3) Dvejus metus po šio reglamento įsigaliojimo ICES VIIe ir VIId rajonuose minimalus akių dydis bus 110 mm. 180 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. VI PRIEDAS regionas3 Rūšis/akies dydis < 40 mm 40–49 mm 50–59 mm 60–79 mm 80–99 mm ≥ 100 mm Europinė sardinė (Sardina pilchardus) Krevetės (Palaemon spp. ) Paprastasis jūrų junkeris, koris (Coris julis) Dryžasis jūrų karosas (Boops boops) * * * * Krevetės (Penaeus spp. ) Vėžys maldininkas (Squilla mantis) Kefalės (Mullidae) Paprastasis jūrų liežuvėlis (Dicologoglossa cuneata) Lūpažuvinės (Labridae) Paprastoji stauridė (Trachurus trachurus) Dėmėtoji skumbrė (Scomber scombrus) Prancūzinė stintmenkė (Trisopterus luscus) Sepija (Sepia spp. ) Jūrgaidžiai (Triglidae) Jūrų karosai, sparinės (Sparidae) Skorpeninės, skorpioninės (Scorpaenidae) Spygliuotasis jūrų liežuvis (Microchirus acevia) Kalmarai (Ommastrephidae) Atlantinis jūrų ungurys (Conger conger) Siūlapelekės vėgėlės (Phycis spp. ) Rombas (Scophtalmus rhombus) Drakoniukinės, jūrų drakoniukai (Trachinidae) Smaridinės (Centracanthidae) Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) Paprastasis merlangas (Merlangius merlan- gus) Paprastasis otas, otas, akmenbutė (Psetta maxima) Polakas, sidabrinė saida (Pollachius polla- chius) Jūrinės plekšnės (Pleuronectidae) Paprastasis (europinis) jūrų liežuvis (Solea vulgaris) (1) Europinė paprastoji jūrų lydeka (Merluccius merluccius) (1) Kitos (2) * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * (1) ICES VIIIc ir IX kvadratuose minimalus akių dydis – 80–99 mm. Tačiau dvejus metus po šio reglamento įsigaliojimo minimalus akių dydis bus 60 mm. (2) Jūrų velnio (Lophius spp. ) laimikiai, esantys laive ir viršijantys 30 % visų laive esančių laimikių, turi būti sugauti tinklu, kurio mini- malus akių dydis 220 mm ar daugiau. 04/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 181 VII PRIEDAS A DALIS Koreliacinė lentelė Reglamentas (EEB) Nr. 3094/86 Šis reglamentas 1 straipsnis 2 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 2 dalis 2 straipsnio 3 dalis 2 straipsnio 4 dalis 2 straipsnio 5 dalis 2 straipsnio 6 dalis 2 straipsnio 7 dalis 2 straipsnio 10 dalis 2 straipsnio 11 dalis 2 straipsnio 12 dalis 3 straipsnis 4 straipsnis 5 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 2 dalis 5 straipsnio 3 dalies a punktas 5 straipsnio 3 dalies b punkto pirmoji įtrauka 5 straipsnio 3 dalies b punkto antroji įtrauka 5 straipsnio 3 dalies b punkto trečioji įtrauka 5 straipsnio 3 dalies b punkto ketvirtoji įtrauka 5 straipsnio 3 dalies c punktas 5 straipsnio 4 dalis 5 straipsnio 5 dalis 6 straipsnis 7 straipsnis 7a straipsnis 8 straipsnis 9 straipsnio 1 dalis 9 straipsnio 2 dalis 9 straipsnio 3 dalis 9 straipsnio 4 dalis 9 straipsnio 4a dalis 9 straipsnio 5 dalis 9 straipsnio 6 dalis 9 straipsnio 7 dalis 9 straipsnio 8 dalis 9 straipsnio 9 dalis 9 straipsnio 10 dalis 9 straipsnio 11 dalis 9 straipsnio 12 dalis 9 straipsnio 13 dalis 9 straipsnio 15 dalis 9 straipsnio 16 dalis 9 straipsnio 17 dalis 9 straipsnio 18 dalis 9 straipsnio 19 dalis 9a straipsnio 1 dalis 9a straipsnio 2 dalis 9a straipsnio 3 dalis 9a straipsnio 4 dalis 9b straipsnis 10 straipsnis 11 straipsnis 12 straipsnis 13 straipsnis 14 straipsnio 1 dalis 14 straipsnio 2 dalis 14 straipsnio 3 dalis 14 straipsnio 4 dalis 1 straipsnis 2 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 2 dalis 2 straipsnio 3 dalis 2 straipsnio 4 dalis 2 straipsnio 5 dalis 2 straipsnio 6 dalis 2 straipsnio 7 dalis 2 straipsnio 8 dalis 2 straipsnio 9 dalis 2 straipsnio 10 dalis 3 straipsnis 4 straipsnis 5 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 2 dalis 5 straipsnio 3 dalies a punktas 5 straipsnio 3 dalies b punkto pirmoji įtrauka 5 straipsnio 3 dalies b punkto antroji įtrauka 5 straipsnio 3 dalies b punkto trečioji įtrauka — 5 straipsnio 3 dalies c punktas 5 straipsnio 4 dalis 5 straipsnio 5 dalis 6 straipsnis 7 straipsnis 8 straipsnis 9 straipsnis 10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalis 10 straipsnio 3 dalis 10 straipsnio 4 dalis 10 straipsnio 5 dalis 10 straipsnio 6 dalis 10 straipsnio 7 dalis 10 straipsnio 8 dalis 10 straipsnio 9 dalis 10 straipsnio 10 dalis 10 straipsnio 11 dalis 10 straipsnio 12 dalis 10 straipsnio 13 dalis 10 straipsnio 14 dalis 10 straipsnio 15 dalis 10 straipsnio 16 dalis 10 straipsnio 17 dalis 10 straipsnio 18 dalis 10 straipsnio 19 dalis 11 straipsnio 1 dalis — 11 straipsnio 2 dalis 11 straipsnio 3 dalis 12 straipsnis 13 straipsnis 14 straipsnis 15 straipsnis 16 straipsnis 17 straipsnio 1 dalis 17 straipsnio 2 dalis 17 straipsnio 3 dalis 17 straipsnio 4 dalis 182 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 04/3 t. Reglamentas (EEB) Nr. 3094/86 Šis reglamentas 14 straipsnio 5 dalis 14 straipsnio 6 dalis 14 straipsnio 7 dalis 15 straipsnis — — I PRIEDASI PRIEDAS — (1) išnaša I PRIEDAS — (2) išnaša I PRIEDAS — (3) išnaša I PRIEDAS — (4) išnaša I PRIEDAS — (5) išnaša I PRIEDAS — (6) išnaša I PRIEDAS — (7) išnaša I PRIEDAS — (8) išnaša I PRIEDAS — (9) išnaša I PRIEDAS — (10) išnaša I PRIEDAS — (11) išnaša I PRIEDAS — (12) išnaša I PRIEDAS — (13) išnaša II PRIEDAS — (2) išnaša II PRIEDAS — (3) išnaša II PRIEDAS — (4) išnaša II PRIEDAS — (5) išnaša II PRIEDAS — (6) išnaša II PRIEDAS — (*) išnaša PRIEDAS III PRIEDAS IV PRIEDAS VI VII PRIEDAS V PRIEDAS — — 17 straipsnio 5 dalis 18 straipsnis 19 straipsnis 20 straipsnis I PRIEDAS I PRIEDAS — (1) išnaša I PRIEDAS — (2) išnaša I PRIEDAS — (3) išnaša I PRIEDAS — (4) išnaša I PRIEDAS — (5) išnaša I PRIEDAS — (6)išnaša I PRIEDAS — (7) išnaša — I PRIEDAS — (8) išnaša — I PRIEDAS — (9) išnaša I PRIEDAS — (10) išnaša I PRIEDAS — (11) išnaša — — — II PRIEDAS — (1) išnaša II PRIEDAS — (2) išnaša II PRIEDAS — (*) išnaša PRIEDAS III PRIEDAS IV PRIEDAS V VI PRIEDAS VII PRIEDAS Reglamentai, iš dalies keičiantys panaikintą Reglamentą (EEB) Nr. 3094/86 B DALIS Reglamentas (EEB) Nr. 4026/86 Reglamentas(EEB) Nr. 2968/87 Reglamentas (EEB) Nr. 3953/87 Reglamentas (EEB) Nr. 1555/88 Reglamentas (EEB) Nr. 2024/88 Reglamentas (EEB) Nr. 3287/88 Reglamentas(EEB) Nr. 4193/88 Reglamentas (EEB) Nr. 2220/89 Reglamentas (EEB) Nr. 4056/89 Reglamentas (EEB) Nr. 3500/91 Reglamentas (EEB) Nr. 345/92 Reglamentas (EEB) Nr. 1465/92 Reglamentas (EEB) Nr. 2120/92 Reglamentas (EEB) Nr. 3034/92 Reglamentas (EEB Nr. 3919/92 Reglamentas (EB) Nr. 1796/94 Reglamentas (EB) Nr. 1173/95 Reglamentas (EB) Nr. 1909/95 Reglamentas (EB) Nr 2251/95 Reglamentas (EB) Nr. 3701/95 Nr. L 376 L 280 L 371 L 140 L 179 L 292 L 369 L 211 L 389 L 331 L 42 L 155 L 213 L 307 L 397 L 187 L 118 L 184 L 230 L 329 Oficialusis leidinys Puslapis Data 1 1 9 1 1 5 1 6 75 2 15 1 3 1 1 1 15 1 11 14 1986 12 31 1987 10 3 1987 12 30 1988 6 7 1988 7 9 1988 10 26 1988 12 31 1989 7 22 1989 12 30 1991 12 3 1992 2 18 1992 6 6 1992 7 29 1992 10 23 1992 12 31 1994 7 22 1995 5 25 1995 8 3 1995 9 27 1995 12 30


title: Forschung und Entwicklung in der Europäischen Union.

eurovoc_concepts:
EU Member State
research and development
research expenditure (EU)
research staff
statistics


title: Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo

eurovoc_concepts:
Cambodia
cooperation agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 146 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 21999A1019(01) 19. 10. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 269/18 SPORAZUM O SODELOVANJU med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo SVET EVROPSKE UNIJE na eni strani in VLADA KRALJEVINE KAMBODŽE na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE OB NAKLONJENOSTI povečanju trgovine in sodelovanja med Evropsko skupnostjo, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, in Kraljevino Kambodžo, v nadaljnjem besedilu „Kambodža“; OB PRIZNAVANJU odličnih odnosov in prijateljskih vezi ter sodelovanja med Skupnostjo in Kambodžo; OB POTRDITVI pomembnosti nadaljnje krepitve vezi med Skupnostjo in Kambodžo; OB PRIZNAVANJU pomembnosti, ki jo pogodbenici pripisujeta načelom Ustanovne listine Združenih narodov, Splošni deklaraciji človekovih pravic, Dunajski deklaraciji iz leta 1993 in programu dela Svetovne konference o človekovih pravicah, Kopenhagenski deklaraciji o socialnem razvoju iz leta 1995 in z njo povezanemu programu dela ter Pekinški deklaraciji iz leta 1995 in programu dela Četrte svetovne konference o ženskah; OB PRIZNAVANJU skupne želje po utrditvi, poglobitvi in razširitvi odnosov med pogodbenicama na področjih skupnega interesa na podlagi enakosti, nediskriminacije, skupne koristi in vzajemnosti; OB PRIZNAVANJU želje pogodbenic po ustvarjanju ugodnih pogojev za razvoj trgovine in naložb med Skupnostjo in Kambodžo ter potrebe po zavezanosti načelom mednarodne trgovine, česar namen je stabilno, pregledno in nediskriminatorno spodbujanje liberalizacije trgovine; OB UPOŠTEVANJU potrebe po podpori trenutnega procesa gospodarske reforme, da bi zagotovili prehod v tržno gospodarstvo, z ustreznim upoštevanjem pomembnosti socialnega razvoja, ki ga mora spremljati gospodarski razvoj in skupna zaveza spoštovanju socialnih pravic; OB UPOŠTEVANJU potrebe po podpori prizadevanj kamboške vlade za izboljšanje življenjskih pogojev najrevnejših in najbolj prikrajšanih delov prebivalstva, s posebnim poudarkom na statusu žensk; OB UPOŠTEVANJU pomembnosti, ki jo pogodbenici pripisujeta varstvu okolja na vseh ravneh in trajnostnemu upravljanju z naravnimi viri, upoštevaje povezave med okoljem in razvojem; ODLOČILA SKLENITI ta sporazum in v ta namen imenovala svoje pooblaščence: SVET EVROPSKE UNIJE: Hans van MIERLO namestnik ministrskega predsednika in minister za zunanje zadeve Nizozemske, predsednik Sveta Evropske unije, Manuel MARÍN podpredsednik Komisije Evropskih skupnosti, KRALJEVA VLADA KAMBODŽE: KEAT CHHON Ministre d’Etat, minister za gospodarstvo in finance, KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki DOGOVORILI NASLEDNJE: 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 147 Člen 1 Temelj Spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, ki jih določa Splošna deklaracija o človekovih pravicah, navdihuje notranjo in mednarodno politiko Skupnosti in Kambodže ter je bistvena sestavina tega Sporazuma. Člen 2 Cilji (EGS) 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči azijskim in latinskoameriškim državam v razvoju ter gospodarskem sodelovanju z njimi. V skladu z omenjeno uredbo bo pomoč osredotočena predvsem na obnovo države in na najrevnejše prebivalstvo. V sodelovanju bodo prednost imeli programi, katerih namen je zmanjševanje revščine, in zlasti tisti, pri katerih obstaja verjetnost ustvarjanja ravni delovnih mest, pospeševanja prebivalstva in spodbujanja vloge žensk v razvoju. Pogodbenici bosta tudi spodbujali sprejem ustreznih ukrepov za preprečevanje AIDS-a in boj proti njemu ter ukrepe za pospešitev razvoja na osnovni ravni prebivalstva, povečanje osveščenosti o AIDS-u in povečanje operativne zmogljivosti zdravstvenih storitev. razvoja na osnovni Glavni cilj tega sporazuma je zagotoviti okvir za krepitev sodelo- vanja med pogodbenicama znotraj svojih pristojnosti z nasled- njimi cilji: Sodelovanje med pogodbenicama bo obravnavalo tudi problem drog, da bi spodbudili in okrepili usposabljanje, izobraževanje, zdravljenje in rehabilitacijo odvisnikov. (a) druga drugi odobriti obravnavo po načelu največjih ugodnosti v blagovni menjavi na vseh področjih, ki jih pokriva jih katera koli Sporazum, razen kar zadeva prednosti, ki pogodbenica podeli v okviru carinskih unij ali območij proste trgovine, trgovinskih dogovorov s sosednjimi državami ali posebnih obveznosti na podlagi mednarodnih sporazumov o bazičnih proizvodih; (b) pospeševati in krepiti trgovino med pogodbenicama ter spodbujati enakomerno širitev trajnostnega gospodarskega sodelovanja v skladu z načeloma enakosti in medsebojne koristi; (c) krepiti tesno povezanih z gospodarskim napredkom in koristnih za obe pogodbenici; sodelovanje na področjih, (d) prispevati k prizadevanjem Kambodže za izboljšanje kakovo- sti življenja in življenjskega standarda najrevnejšega prebival- stva skupaj z ukrepi za obnovo države; (e) spodbujati ustvarjanje delovnih mest v Skupnosti in Kambo- dži, pri čemer imajo prednost programi in dejavnosti, ki bi glede tega lahko imeli ugoden učinek. Pogodbenici si prav tako izmenjata mnenja in informacije o svojih pobudah na tem področju, okrepita in razširita medsebojne gospodarske povezave in ustvarita ugodne pogoje za ustvarjanje delovnih mest; (f) sprejeti potrebne ukrepe za zaščito okolja in trajnostno uprav- ljanje naravnih virov. Pogodbenici se zavedata pomembnosti razvoja človeških virov, socialnega razvoja, izboljšanja življenjskih in delovnih pogojev, razvoja znanja in spretnosti ter zaščite najbolj izpostavljenega dela prebivalstva. Človeški viri in socialni razvoj morajo biti sestavni del gospodarskega in razvojnega sodelovanja. Zato se ustrezna pozornost namenja ciljem usposabljanja kot odzivu na institucionalne potrebe ter posebnim dejavnostim poklicnega usposabljanja, usmerjenim v povečanje znanja in spretnosti lokalne delovne sile. Skupnost bo glede na svoj velik prispevek k programom odstranjevanja min v Kambodži s prihodnjimi obvezami nadaljevala osredotočanje na dogovorjene prednostne naloge, da bi zagotovila učinkovito in trajno pomoč. Sodelovanje Skupnosti bo na vseh področjih osredotočeno na dogovorjene prednostne naloge, s katerimi se bo zagotovila učinkovita in trajna pomoč. Skupne dejavnosti za razvoj so združljive z razvojnimi strategijami pod okriljem ustanov Brettonwoodskega sporazuma. Člen 4 Trgovinsko sodelovanje 1. Pogodbenici potrjujeta svojo odločenost, da: (a) sprejmeta vse ustrezne ukrepe za oblikovanje ugodnih razmer za medsebojno trgovino; Člen 3 Razvojno sodelovanje smislu njene diverzifikacije; (b) si po najboljših močeh prizadevata izboljšati svojo trgovino v Skupnost priznava potrebo Kambodže po razvojni pomoči in je pripravljena okrepiti svoje sodelovanje, da bi prispevala k prizadevanjem države za doseganje trajnostnega gospodarskega razvoja in socialnega napredka prebivalcev s konkretnimi projekti in programi v skladu s prednostnimi nalogami iz Uredbe Sveta (c) skušata odpraviti trgovinske ovire in sprejeti ukrepe za pove- čanje preglednosti, zlasti s pravočasno odpravo netarifnih ovir, v skladu z delom, ki ga s tem v zvezi opravljajo druge mednarodne ustanove, pri tem pa zagotovita ustrezno zaščito osebnih podatkov. 148 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 2. V medsebojnih trgovinskih odnosih si pogodbenici odobrita obravnavo po načelu največjih ugodnosti v vseh zadevah glede: (a) carin in dajatev vseh vrst, vključno s postopki za njihovo pobiranje; (b) predpisov, postopkov in formalnosti, ki urejajo carinjenje, tranzit, skladiščenje in pretovarjanje; (c) davkov in drugih notranjih dajatev, obračunanih neposredno ali posredno pri uvozu ali izvozu; (d) upravnih formalnosti za izdajo uvoznih ali izvoznih dovo- ljenj. 3. Pogodbenici pristojnosti: se zavezujeta, da bosta v okviru svojih (a) iskali načine oblikovanja sodelovanja na področju pomor- skega prometa, ki bo vodilo k dostopu do trga na tržni in nediskriminatorni osnovi, pri tem pa bosta upoštevali delo, ki so ga v zvezi s tem opravile druge mednarodne ustanove; (b) izboljšali sodelovanje med svojimi carinskimi organi, predvsem glede poklicnega usposabljanja, poenostavitve in uskladitve carinskih postopkov in upravne pomoči pri carin- ski goljufiji; Člen 5 Okoljsko sodelovanje Pogodbenici se zavedata, da je varstvo okolja mogoče izboljšati z uvedbo in učinkovito uporabo ustrezne okoljske zakonodaje ter z njeno vključitvijo v druge politike. Glavni cilj okoljskega sodelovanja je izboljšati možnosti traj- nostne gospodarske rasti in socialnega razvoja, in sicer s poudar- kom na spoštovanju naravnega okolja, ki vključuje: (a) sestavitev osnutka učinkovite okoljevarstvene politike z ustreznimi zakonodajnimi ukrepi in sredstvi, ki so potrebna za njihovo izvajanje. Pravilno izvajanje teh ukrepov je ključ- nega pomena pri zatiranju nezakonite sečnje. Takšna politika obsega usposabljanje, večanje zmogljivosti in prenos ustrezne okoljske tehnologije; (b) sodelovanje pri razvoju trajnostnih in ekoloških energetskih virov ter reševanje težav urbane in industrijske onesnaževa- nja; (c) vzdržati se dejavnosti, ki škodujejo okolju, predvsem v regi- jah z občutljivimi ekosistemi, medtem ko se kot trajnosten vir dohodka razvija turizem; (d) presoja vplivov na okolje, ki je ključni del priprave in izvaja- nja katerega koli sanacijskega ali razvojnega projekta; (c) izmenjevali informacije o obojestransko koristnih priložno- stih, zlasti na področju turizma in sodelovanja pri statističnih zadevah. (e) tesno sodelovanje pri uresničevanju ciljev okoljskih sporazu- mov, ki sta jih podpisali obe pogodbenici; 4. Odstavka 2 in 3(a) se ne uporabljata za: (f) posebna prednostna obravnava in pobude za varstvo primar- nih gozdov in trajnostni razvoj novih gozdnih virov. (a) ugodnosti, ki jih je ena od pogodbenic odobrila državam, s katerimi je v carinski uniji ali v območju proste trgovine; (b) ugodnosti, ki jih je ena od pogodbenic odobrila sosednjim državam za olajšanje obmejne menjave; (c) ukrepe, ki jih pogodbenici lahko sprejmeta za izpolnitev svo- jih obveznosti na podlagi mednarodnih sporazumov o bazičnih proizvodih. 5. Kambodža izboljša pogoje za primerno in učinkovito zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne, industrijske in poslovne last- nine skladno z najvišjimi mednarodnimi standardi. V ta namen Kambodža pristopi k ustreznim mednarodnim konvencijam o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini (1), katerih še ni izpolniti omenjene pogodbenica. Da se Kambodži omogoči zahteve, se lahko predvidi tehnična pomoč. 6. V okviru svojih pristojnosti in kolikor to dovoljujejo njihova pravila in predpisi, se pogodbenici dogovorita, da se medsebojno posvetujeta glede vseh vprašanj, problemov ali sporov, ki nasta- nejo v zvezi s trgovino. Člen 6 Gospodarsko sodelovanje V okviru svojih pristojnosti pogodbenici sodelovanje, ki bo koristno za obe. zavezujeta, da bosta in finančnih zmogljivosti se gospodarsko razvijali To sodelovanje bo usmerjeno k naslednjim ciljem: (a) razvoj gospodarskega okolja v Kambodži z lažjim dostopom do znanja in izkušenj ter tehnologije Skupnosti; (b) omogočanje stikov med gospodarskimi subjekti in drugi ukrepi za pospeševanje trgovine; (c) spodbujanje, v skladu z lastno zakonodajo, pravili in politi- kami, naložbenih programov v javnem in zasebnem sektorju, da bi okrepili gospodarsko sodelovanje, vključno s sodelova- in njem med podjetji, prenosi podpogodbeno oddajo del; tehnologije, licencami (1) Glej Prilogo II. (d) omogočanje izmenjave informacij in sprejemanje pobud, s čimer bi se razvijala podjetniška politika, zlasti glede izbolj- ševanja poslovnega okolja in spodbujanja tesnejših stikov; 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 149 (e) krepitev obojestranskega razumevanja gospodarskega okolja (b) spodbujanje trgovine znotraj regij; pogodbenic kot temelj učinkovitega sodelovanja. Glavni cilji na omenjenih področjih so: — pomagati Kambodži za prestrukturiranje gospodarstva z ustvarjanjem pogojev za primerno gospodarsko okolje in poslovno ozračje, prizadevanjih njenih pri — spodbujati sinergijo med gospodarskimi sektorji pogodbenic in zlasti med njenima zasebnima sektorjema, — v okviru pristojnosti pogodbenic in v skladu z njenima zakonodajama, pravili in politikami vzpostaviti ozračje, ugodno za zasebne naložbe zaradi izboljšanja pogojev za pre- nos kapitala in, kjer je primerno, podpiranja sklenitve spora- zumov med državami članicami Skupnosti in Kambodžo o spodbujanju in zaščiti naložb. Pogodbenici v obojestransko korist skupaj določita področja in prednostne naloge za programe in dejavnosti gospodarskega sodelovanja. Člen 7 Kmetijstvo Pogodbenici se zavezujeta, da bosta v duhu razumevanja sodelo- vali v kmetijskem sektorju in preučili: (a) ukrepe za razvijanje trgovine s kmetijskimi proizvodi; (b) sanitarne, fitosanitarne in okoljske ukrepe in njihove rezul- tate, skupaj s pomočjo pri odpravljanju trgovinskih ovir, pri čemer se upošteva zakonodaja pogodbenic; (c) možnost pomoči pri prizadevanjih vlade Kambodže za diver- zifikacijo izvoza kmetijskih proizvodov. Člen 8 Energetika Pogodbenici se zavedata pomembnosti energetskega sektorja za gospodarski in socialni razvoj in sta pripravljeni z dialogom pospešiti sodelovanje na področju energetske politike. Ta dialog bo upošteval glavni cilj, namreč zagotoviti trajnosten razvoj kamboških energetskih virov. Člen 9 Regionalno sodelovanje Sodelovanje med pogodbenicama se lahko razširi na dejavnosti iz sporazumov o sodelovanju ali povezovanju z drugimi državami v isti regiji, pod pogojem, da so omenjene dejavnosti združljive s temi sporazumi. Ne da bi dejavnosti obravnavati posebno: izključili katerega od področij, se smejo naslednje (c) podpora regionalnim ustanovam, projektom in pobudam, za katere so odgovorne regionalne organizacije; (d) raziskave o regionalnih povezavah, prometu in zvezah. Člen 10 Znanost in tehnologija Pogodbenici bosta skladno s svojima politikama, obojestranskimi interesi in v okviru svojih pristojnosti pospeševali znanstveno in tehnološko sodelovanje. Sodelovanje bo vključevalo naslednje: — izmenjava informacij ravni (Evropa–Jugovzhodna Azija), predvsem glede izvajanja poli- tik in programov, in izkušenj na regionalni — spodbujanje trajnih vezi med znanstvenima skupnostma pogodbenic, — krepitev dejavnosti, katerih namen je spodbujanje industrij- skih inovacij, vključno s prenosi. Sodelovanje lahko vključuje: — skupno izvajanje regionalnih (Evropa–Jugovzhodna Azija) raziskovalnih projektov na področjih skupnega interesa, pri čemer se, kjer je to primerno, omogoči aktivno sodelovanje podjetij, — izmenjavo znanstvenikov za spodbujanje priprave raziskoval- nih projektov ter izobraževanja in usposabljanja na visoki ravni, — skupne znanstvene sestanke zaradi izmenjave informacij in medsebojnega delovanja ter prepoznavanja področij za skupne raziskave, — objavo rezultatov in razvijanje povezav med javnima in zasebnima sektorjema, — vrednotenje zadevnih dejavnosti. Pomembno vlogo pri tem sodelovanju imajo visokošolske usta- nove, raziskovalni centri in industrije pogodbenic. Člen 11 Kemične predhodne sestavine za prepovedane droge in pranje denarja V okviru svojih pristojnosti in veljavne zakonodaje ter ob upoštevanju dela, ki so ga opravile ustrezne mednarodne ustanove, pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju zlorabe kemičnih predhodnih sestavin za prepovedane droge in da morata storiti vse, kar je v njuni moči, da bi preprečile pranje denarja. (a) tehnična pomoč (storitve zunanjih svetovalcev, izobraževanje tehničnega osebja o nekaterih praktičnih vidikih povezova- nja); Pogodbenici bosta tudi upoštevali posebne ukrepe proti pridelavi, proizvodnji drog, mamil in psihotropnih snovi ter trgovanju z njimi ter ukrepe za preprečevanje in zmanjševanje zlorabe drog. 150 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 To sodelovanje lahko vključuje: (b) pripravljanje ustreznih priporočil za spodbujanje ciljev tega sporazuma; — ukrepe za uveljavljanje drugih oblik gospodarskega razvoja, (c) določanje prednostnih nalog za morebitne dejavnosti skladno s cilji tega sporazuma. — izmenjavo za to pomembnih informacij, pri čemer je treba osebne podatke ustrezno varovati. Člen 12 Materialna infrastruktura Pogodbenici se zavedata, da je trenutno stanje kamboške materialne infrastrukture resna omejitev za zasebne naložbe in gospodarski razvoj nasploh. Zato se sporazumeta, da bosta spodbujali posebne programe za sanacijo, obnovo in razvoj kamboške infrastrukture, vključno s prevozom. Člen 13 Informacije, komunikacije in kultura Pogodbenici v okviru svojih pristojnosti in glede na svoje politike in skupne interese sodelujeta na informacijskem, komunikacij- skem in kulturnem področju, da bi izboljšali medsebojno razu- mevanje in okrepili trenutne vezi. Glede na pomembnost starodavne kmerske civilizacije in njene dediščine se lahko zago- tovi tudi primerna podpora za uveljavljanje novih pobud na naslednjih področjih: 2. Skupni odbor sestavljajo primerno izkušeni predstavniki pogodbenic. Sestajajo se praviloma vsako leto, izmenično v Phnom Penhu in Bruslju, datum pa se določi sporazumno. Po dogovoru med pogodbenica se lahko skličejo tudi izredni sestanki. 3. Skupni odbor sme ustanoviti posebne podskupine za pomoč pri izvajanju njegovih nalog ter za uskladitev oblikovanja in izva- janja projektov in programov v okviru tega sporazuma. 4. Dnevni red sestankov Skupnega odbora se določi sporazumno. 5. Pogodbenici se sporazumeta, da je naloga Skupnega odbora tudi zagotoviti pravilno delovanje vseh morebitnih sektorskih sporazumov med Skupnostjo in Kambodžo. 6. Organizacijsko strukturo in poslovnik Skupnega odbora dolo- čita pogodbenici. Člen 15 Evolutivna klavzula (a) pripravljalne študije in tehnična pomoč pri ohranjanju kul- turne dediščine, predvsem zaradi turizma; 1. Pogodbenici lahko, da bi povečali obseg sodelovanja, spora- zumno in v okviru svojih pristojnosti razširiti ta sporazum z dodatnimi sporazumi o posebnih sektorjih ali dejavnostih. (b) sodelovanje na področju medijev ter avdiovizualne dokumen- tacije; (c) organizacija prireditev in izmenjav z namenom izboljšanja razumevanja kultur. 2. V okviru tega sporazuma sme vsaka pogodbenica oblikovati predloge za razširitev obsega sodelovanja, pri čemer upošteva izkušnje, pridobljene z izvajanjem sporazuma. Pogodbenici se zavedata pomembnosti sodelovanja na področju telekomunikacij, informacijske družbe in večpredstavnosti. Takšno sodelovanje lahko vključuje izmenjavo informacij o pred- pisih in politikah pogodbenic za telekomunikacije in mobilne komunikacije, uveljavljanjem globalnega z navigacijskega satelitskega sistema (GNSS), informacijsko družbo, večpredstavnostnimi tehnologijami, telematskimi omrežji in njihovo uporabo (npr. v prometu, zdrav- stvu, šolstvu in varstvu okolja). telekomunikacijskimi vključno Člen 16 Drugi sporazumi Brez poseganja v določbe Pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti ta sporazum in ukrepi, sprejeti skladno z njim, ne vplivajo na pristojnosti držav članic Evropske unije, da izvajajo dvostranske dejavnosti s Kambodžo v okviru gospodarskega sodelovanja ali da sklepajo nove sporazume o gospodarskem sodelovanju s Kambodžo, če je to ustrezno. Člen 14 Institucionalni vidiki 1. Pogodbenici se sporazumeta, da ustanovita Skupni odbor, katerega naloge so: Člen 17 Sredstva (a) zagotavljanje nemotenega uresničevanja in pravilne uporabe tega sporazuma ter gladkega poteka dialoga med pogodbeni- cama; Kamboške oblasti zaradi lažjega sodelovanja v okviru tega sporazuma odobrijo uradnikom in strokovnjakom iz Skupnosti potrebna jamstva in sredstva za izvajanje njihovih opravil. Podrobne določbe se določijo v ločeni izmenjavi pisem. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 151 Člen 18 Ozemlje uporabe Ta sporazum se na eni strani uporablja na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, ter na drugi strani na ozemlju Kambodže. Člen 19 Neizvajanje Sporazuma Če katera od pogodbenic meni, da druga ni izpolnila obveznosti iz tega sporazuma, sme sprejeti ustrezne ukrepe. Pred tem, razen v posebno nujnih primerih, Skupnemu odboru predloži vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito preučitev stanja, z namenom, da se poišče rešitev, ki bi bila sprejemljiva za obe pogodbenici. Pri izbiranju ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj motijo delovanje tega sporazuma. Ti ukrepi se na zahtevo druge pogodbenice takoj sporočijo Skupnemu odboru, ki se o njih posvetuje. Člen 21 Čas veljavnosti in podaljšanje veljavnosti 1. Sporazum začne veljati prvi dan meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku v ta namen potrebnih postopkov. 2. Sporazum se sklene za obdobje petih let. Samodejno se pod- aljšuje za eno leto, če ga nobena od pogodbenic šest mesecev pred dnem njegovega izteka ne odpove. Člen 22 Verodostojna besedila Člen 20 Priloge Prilogi I in II tega sporazuma sta njegova sestavna dela. Ta sporazum je sestavljen v dvojniku v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem, švedskem in kmerskem jeziku, pri čemer je vsako teh besedil enako verodostojno. V Luxembourgu, 29. aprila 1997 Za Evropsko skupnost Za Kraljevino Kambodžo 152 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 PRILOGA I Skupna izjava o členu 19 – Neizvajanje Sporazuma (a) Za namene razlaganja in praktične uporabe tega sporazuma pogodbenici soglašata, da so „primeri posebne nujnosti“ iz člena 19 Sporazuma primeri bistvene kršitve Sporazuma, ki jo stori ena od pogodbenic. Bistvena kršitev Sporazuma je: — zavračanje izvajanja Sporazuma, ki ga ne sankcionirajo splošna pravila mednarodnega prava, — kršitev bistvenih elementov Sporazuma, navedenih v členu 1. (b) Pogodbenici soglašata, da so „ustrezni ukrepi“ iz člena 19 ukrepi, sprejeti v skladu z mednarodnim pravom. Če pogodbenica sprejme ukrep v primeru posebne nujnosti v skladu s členom 19, lahko druga pogodbenica uporabi postopek za reševanje sporov. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 153 PRILOGA II Skupna izjava o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini Za namene tega sporazuma pogodbenici soglašata, da „intelektualna, industrijska in poslovna lastnina“ obsega predvsem zaščito avtorskih pravic in sorodnih pravic, patentov, industrijskih vzorcev in modelov, programske opreme, blagovnih znamk in storitvenih znamk, topografij integriranih vezij, geografskih označb ter tudi zaščito pred nelojalno konkurenco in zaščito nerazkritih informacij. 154 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 Skupna izjava o ponovnem sprejemu državljanov Evropska skupnost opozarja na pomen, ki ga njene države članice pripisujejo učinkovitemu sodelovanju s tretjimi državami zaradi lažjega ponovnega sprejema njihovih državljanov, ki nezakonito bivajo na ozemlju države članice. Kraljevina Kambodža se zavezuje, da bo sklenila sporazume o ponovnem sprejemu s tistimi državami članicami Evropske unije, ki ga bodo zahtevale. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 155 IZMENJAVA PISEM o pomorskem prevozu A. Pismo Skupnosti Luxembourg, 29. aprila 1997 Spoštovani, Glede trgovinskih ovir, ki bi jih lahko Evropski skupnosti in njenim državam članicam ali Kraljevini Kambodži povzročil ladijski promet, je bilo dogovorjeno, da je treba poiskati obojestransko zadovoljive rešitve in pri tem upoštevati načelo svobodne in poštene konkurence na trgovinski in nediskriminatorni osnovi. Hvaležen vam bom, če boste potrdili, da se vaša vlada strinja z navedenim. Sprejmite, prosim, izraze mojega globokega spoštovanja. V imenu Sveta Evropske unije 156 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 B. Pismo Kambodže Luxembourg, 29. aprila 1997 Spoštovani, V čast mi je potrditi prejem vašega pisma z današnjim datumom, v katerem je zapisano: „Glede trgovinskih ovir, ki bi jih lahko Evropski skupnosti in njenim državam članicam ali Kraljevini Kambodži povzročil je bilo dogovorjeno, da je treba poiskati obojestransko zadovoljive rešitve in pri tem upoštevati načelo svobodne in poštene konkurence na trgovinski in nediskriminatorni osnovi. ladijski promet, Hvaležen vam bom, če boste potrdili, da se vaša vlada strinja z navedenim. “ V čast mi je potrditi, da se moja vlada strinja z vsebino vašega pisma. Sprejmite, prosim, izraze mojega globokega spoštovanja. Za Kraljevino Kambodžo 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 157 Informacije o začetku veljavnosti Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo Sporazum o sodelovanju, ki sta ga sklenili Evropska skupnost in Kraljevina Kambodža (1), začne veljati 1. novembra 1999, potem ko je ena pogodbenica obvestila drugo o zaključku postopkov iz prvega odstavka člena 21 Sporazuma, in sicer Kraljevina Kambodža 13. julija 1999 in Evropska skupnost 4. oktobra 1999. (1) UL L 269, 19. 10. 1999, str. 17


title: 97/304/CE, Euratom: Decisione del Consiglio del 29 aprile 1997 che nomina un membro del Comitato economico e sociale

eurovoc_concepts:
Austria
European Economic and Social Committee
appointment of staff

formats: html pdfa1b print


title: Beschluß des Rates vom 29. April 1997 zur Verlängerung des Gemeinsamen Standpunkts 96/635/GASP betreffend Birma/Myanmar

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
common position
human rights
international sanctions
military regime
the EU's international role