title: Direktiva Komisije 97/19/EZ od 18. travnja 1997. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 70/221/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na spremnike tekućega goriva i zaštitu od stražnjeg podlijetanja za motorna vozila i njihove prikolice  Tekst značajan za EGP

text: L_1997125HR. 01000101. xml 13/Sv. 026 HR Službeni list Europske unije 140 31997L0019 L 125/1 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 18. 04. 1997. DIREKTIVA KOMISIJE 97/19/EZ od 18. travnja 1997. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 70/221/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na spremnike tekućega goriva i zaštitu od stražnjeg podlijetanja za motorna vozila i njihove prikolice (Tekst značajan za EGP) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/221/EEZ od 20. ožujka 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na spremnike tekućega goriva i zaštitu od stražnjeg podlijetanja za motorna vozila i njihove prikolice (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 81/333/EEZ (2), a posebno njezin članak 3. , budući da je Direktiva 70/221/EEZ jedna od posebnih direktiva postupka EZ homologacije tipa utemeljenog Direktivom Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (3), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/79/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4); budući da se odredbe utvrđene Direktivom 70/156/EEZ o sustavima, sastavnim dijelovima i zasebnim tehničkim jedinicama primjenjuju na Direktivu 70/221/EEZ; budući da je posebno prema članku 3. stavku 4. i članku 4. stavku 3. Direktive 70/156/EEZ potrebno da svaka posebna direktiva ima priložen opisni dokument koji sadrži važne točke Priloga I. Direktivi 70/156/EEZ, a također i certifikat o homologaciji tipa temeljen na Prilogu VI. Direktivi 70/156/EEZ kako bi se ta homologacija tipa mogla računalno obraditi; budući da se ove izmjene odnose samo na upravne odredbe sadržane u Direktivi 70/221/EEZ; budući da stoga nije potrebno poništiti postojeće homologacije koje su u skladu s Direktivom 70/221/EEZ niti spriječiti registraciju, prodaju ni stavljanje u uporabu novih vozila obuhvaćenih takvim homologacijama; budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku utemeljenog Direktivom 70/156/EEZ, DONIJELA JE OVU DIREKTIVU: Članak 1. Direktiva 70/221/EEZ mijenja se kako slijedi: 1. Članak 1. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 1. U smislu ove Direktive ‚vozilo’ znači bilo koje motorno vozilo namijenjeno uporabi na cesti, sa ili bez nadogradnje, koje ima najmanje četiri kotača i najveću konstrukcijski određenu brzinu veću od 25 km/h, te njegovih prikolica, osim vozila koja voze po tračnicama, poljoprivrednih i šumarskih traktora i pokretnih strojeva. ” 2. Članak 2. mijenja se kako slijedi: (a) u stavku 2. : „u smislu članka 9. a Direktive 70/156/EEZ i ako je postavljena u skladu sa zahtjevima točke II. 5 Priloga. ” zamjenjuje se: „u smislu članka 2. Direktive 70/156/EEZ i ako je postavljena u skladu sa zahtjevima utvrđenim u točki 5. Priloga II. ”; (b) u stavku 3. : „u smislu članka 9. a Direktive 70/156/EEZ zadovoljava odgovarajuće zahtjeve navedene u Prilogu. ” zamjenjuje se: „u smislu članka 2. Direktive 70/156/EEZ zadovoljava odgovarajuće zahtjeve navedene u Prilogu II. ” 3. Članak 2. a mijenja se kako slijedi: (a) u stavku 2. : „u smislu članka 9. a Direktive 70/156/EEZ i ako je postavljeno u skladu sa zahtjevima točke II. 5 Priloga. ” zamjenjuje se: „u smislu članka 2. Direktive 70/156/EEZ i ako je postavljena u skladu sa zahtjevima točke 5. Priloga II. ”; (b) u stavku 3. , „članak 9. a” zamjenjuje se s „članak 2. ” 4. U članku 2. b, „točke II. 2. 1. i II. 2. 2. Priloga” zamjenjuje se s „točke 2. 1. i 2. 2. Priloga II. ” 5. U članku 3. , „točka I. ” zamjenjuje se s „Prilog I. ” 6. Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Direktivi. Članak 2. S učinkom od 1. listopada 1997. države članice — neće više dodjeljivati EZ homologaciju tipa prema članku 4. stavku 1. i, ako je primjenjivo, članku 4. stavku 4. Direktive 70/156/EEZ, i — mogu odbiti nacionalnu homologaciju tipa, za novi tip vozila zbog koji se odnosi na spremnike za tekuća goriva i zaštitu od stražnjeg podlijetanja ili za novi tip naprave za zaštitu od stražnjeg podlijetanja kao zasebne tehničke jedinice, ako ne zadovoljava odredbe Direktive 70/221/EEZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom. Ova Direktiva neće poništiti bilo koju prethodno dodijeljenu homologaciju prema Direktivi 70/221/EEZ niti spriječiti proširenje tih homologacija pod uvjetima Direktive pod kojima su prvobitno dodijeljene. Članak 3. 1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 30. rujna 1997. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. Kada države članice donose ove odredbe, one prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Postupak za takvo upućivanje donose države članice. 2. Države članice Komisiji dostavljaju tekstove glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. Članak 4. Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Članak 5. Ova je Direktiva upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 18. travnja 1997. Za Komisiju Martin BANGEMANN Član Komisije (1)  SL L 76, 6. 4. 1970. , str. 23. (2)  SL L 131, 18. 5. 1981. , str. 4. (3)  SL L 42, 23. 2. 1970. , str. 1. (4)  SL L 18, 21. 1. 1997. , str. 7. POPIS PRILOGA Prilog I. : Spremnici za tekuće gorivo Dodatak 1. Opisni dokument Dodatak 2. Certifikat o EZ homologaciji tipa Prilog II. : Zaštita od stražnjeg podlijetanja Dodatak 1. Opisni dokument (vozilo) Dodatak 2. Opisni dokument (zasebna tehnička jedinica) Dodatak 3. Certifikat o EZ homologaciji tipa (vozilo) Dodatak 4. Certifikat o EZ homologaciji tipa (zasebna tehnička jedinica) Dodatak 5. Oznaka EZ homologacije tipa PRILOG I. SPREMNICI ZA TEKUĆE GORIVO 1. PODRUČJE PRIMJENE 1. 1. Ovaj se Prilog primjenjuje na vozila na koja se primjenjuje Direktiva 70/156/EEZ. 2. DEFINICIJE U smislu ove Direktive: „Tip vozila s obzirom na spremnike goriva” su vozila koja se značajno ne razlikuju u odnosu na: 2. 1. 1. strukturu, oblik, dimenzije i materijale spremnika; 2. 1. 2. poziciju spremnika u vozilu (desno i/ili lijevo, sprijeda, straga, u sredini). 2. 2. „Spremnik” je spremnik konstruiran za držanje tekućeg goriva, kako je definirano u točki 2. 3. , koji se koristi prvenstveno za pokretanje vozila, osim njegove opreme (cijev za punjenje (ako je to samostalan dio), otvor za punjenje, poklopac, mjerilo razine goriva, veza s motorom ili kako bi se nadoknadio unuarnji prekomjerni tlak itd. ). 2. 3. „Tekuće gorivo” je gorivo koje je tekuće u uobičajenim atmosferskim uvjetima. 3. PODNOŠENJE ZAHTJEVA ZA EZ HOMOLOGACIJU 3. 1. Zahtjev za homologaciju vozila s obzirom na njegove spremnike goriva podnosi u skladu s člankom 3. stavku 4. Direktive 70/156/EEZ proizvođač vozila. 3. 2. Obrazac opisnog dokumenta prikazan je u Dodatku 1. Tehničkoj službi nadležnoj za provođenje homologacijskih ispitivanja mora se podnijeti sljedeće: 3. 3. 1. vozilo reprezentativno za tip vozila koji se treba homologirati ili dijelove vozila koje tehnička služba smatra potrebnim za homologacijska ispitivanja. 4. DODJELA EZ HOMOLOGACIJE 4. 1. Ako su ispunjeni relevantni zahtjevi, dodjeljuje se EZ homologacija tipa sukladno članku 4. stavku 3. i ako je primjenjivo, članku 4. stavku 4. Direktive 70/156/EEZ. 4. 2. Obrazac certifikata za EZ homologaciju prikazan je u Dodatku 2. 4. 3. Svakom tipu homologiranog vozila dodjeljuje se homologacijski broj u skladu s Prilogom VII. Direktivi 70/156/EEZ. Ista država članica ne dodjeljuje isti broj druom tipu vozila. 5. SPECIFIKACIJE 5. 1. Spremnici goriva se moraju izraditi tako da su otporni na koroziju. Oni moraju zadovoljavati ispitivanja na curenje koja provodi proizvođač pri tlaku jednakom dvostrukom radnom tlaku, ali u svakom slučaju pri tlaku koji nije manji od 1,3 bara. Prekomjerni tlak ili tlak koji prelazi radni tlak mora se automatski nadoknaditi odgovarajućim napravama (ventilatorima, sigurnosnim ventilima itd. ). Ventilatori moraju biti konstruirani tako da ni u kom slučaju ne dođe do opasnosti od zapaljanja. Gorivo ne smije moći iscuriti kroz poklopac spremnika za gorivo ili kroz naprave predviđene za nadoknadu prekomjernog tlaka, čak i kad je spremnik potpuno preokrenut: kapanje je dozvoljeno. 5. 2. Spremnici goriva se ugrađuju tako da su zaštićeni od posljedica prednjeg ili stražnjeg udarca vozila; pokraj spremnika ne smiju postojati dijelovi koji strše, oštri rubovi itd. 6. PROMJENE TIPA I IZMJENE HOMOLOGACIJA 6. 1. U slučaju promjena tipa homologiranog sukladno s ovom Direktivom, primjenjuju se odredbe članka 5. Direktive 70/156/EEZ. 7. SUKLADNOST PROIZVODNJE 7. 1. Kao općenito pravilo uzimaju se mjere za sukladnost proizvodnje u skladu s odredbama određenima u članku 10. Direktive 70/156/EEZ. PRILOG II. ZAŠTITA OD STRAŽNJEG PODLIJETANJA 1. OPĆENITO Vozila na koja se odnosi ova Direktiva moraju biti konstruirana tako da osiguravaju djelotvornu zaštitu od stražnjeg podlijetanja vozila kategorija M1 i N1  (1). 2. DEFINICIJE „Tip vozila s obzirom na zaštitu od podlijetanja” označava vozila koja se međusobno bitno ne razlikuju u ovim glavnim značajkama: 2. 1. 1. širini stražnje osovine, konstrukciji, dimenzijama, obliku i materijalima, kad se oni odnose na zahtjeve 5. 1. do 5. 4. 5. 5. ; 2. 1. 2. značajkama ovjesa, kad se one odnose na zahtjeve 5. 1. do 5. 4. 5. 5. ; 2. 1. 3. tipu naprave za zaštitu od stražnjeg podlijetanja, ako je ugrađena. Tip naprave za zaštitu od stražnjeg podlijetanja „Tip naprave za zaštitu od stražnjeg podlijetanja” označava naprave koje se međusobno bitno ne razlikuju u ovim glavnim značajkama: 2. 2. 1. obliku; 2. 2. 2. dimenzijama; 2. 2. 3. pričvršćenju; 2. 2. 4. materijalima. 3. ZAHTJEV ZA EZ HOMOLOGACIJU TIPA Zahtjev za EZ homologaciju tipa s obzirom na tip vozila 3. 1. 1. Zahtjev za EZ homologaciju tipa prema članku 3. stavku 4. Direktive 70/156/EEZ za tip vozila s obzirom na zaštitu od stražnjeg podlijetanja treba podnijeti proizvođač vozila. 3. 1. 2. Obrazac za opisni dokument dan je u Dodatku 1. 3. 1. 3. Tehničkoj službi koja je odgovorna za provedbu ispitivanja za homologaciju tipa mora se dostaviti vozilo koje predstavlja tip koji treba homologirati. Zahtjev za EZ homologaciju tipa s obzirom na napravu za zaštitu od stražnjeg podlijetanja 3. 2. 1. Zahtjev za EZ homologaciju tipa prema članku 3. stavku 4. Direktive 70/156/EEZ s obzirom na napravu za zaštitu od stražnjeg podlijetanja kao zasebnu tehničku jedinicu, u smislu članka 2. Direktive, treba podnijeti proizvođač vozila ili proizvođač naprave za zaštitu od podlijetanja. 3. 2. 2. Obrazac za opisni dokument dan je u Dodatku 2. 3. 2. 3. Uzorak tipa naprave za zaštitu od podlijetanja koji treba homologirati, treba dostaviti tehničkoj službi koja provodi homologacijska ispitivanja. Ta tehnička služba može zahtijevati dodatni uzorak ako to smatra potrebnim. Uzorci moraju biti jasno i neizbrisivo označeni trgovačkim nazivom ili zaštitnim znakom proizvođača i oznakom tipa. 4. DODJELJIVANJE EZ HOMOLOGACIJE TIPA 4. 1. Ako su zadovoljeni postavljeni zahtjevi, dodjeljuje se EZ homologacija tipa prema članku 4. stavku 3. i ako je primjenjivo članku 4. stavku 4. Direktive 70/156/EEZ. Obrazac za EZ certifikat o homologaciji tipa prikazan je: 4. 2. 1. u Dodatku 3. za zahtjeve iz točke 3. 1; i 4. 2. 2. u Dodatku 4. za zahtjeve iz točke 3. 2. 4. 3. Homologacijski broj u skladu s Dodatkom VII. Direktive 70/156/EEZ treba se dodijeliti svakom tipu vozila ili svakom tipu naprave za zaštitu od stražnjeg podlijetanja koji je homologiran. Ista država članica ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila ili drugom tipu naprave za zaštitu od stražnjeg podlijetanja 5. ZAHTJEVI 5. 1. Sva vozila moraju biti konstruirana i/ili opremljena tako da je po cijeloj širini osigurana djelotvorna zaštita od stražnjeg podlijetanja vozila kategorija M1 i N1  (1). 5. 2. Za vozila kategorija M1, M2, M3, N1, O1 ili O2  (1) smatra se da ispunjavaju uvjete dane u točki 5. 1. : — ako ispunjavaju uvjete dane u točki 5. 3. , — ili ako zračnost od tla na stražnjem dijelu neopterećenog vozila ne prekoračuje 55 cm po širini koja od širine zadnje osovine nije kraća za više od 10 cm na svakoj strani (pri čemu se ne uzimaju u obzir izbočine guma u blizini tla). Kad postoji više osovina, treba uzeti u obzir širinu najšire stražnje osovine. Taj zahtjev mora biti ispunjen na dužini udaljenoj najviše 45 cm od stražnjeg kraja vozila. 5. 3. Za vozila kategorija N2, N3, O3 ili O4  (1) smatra se da ispunjavaju uvjete dane u točki 5. 1: — ako je vozilo opremljeno posebnom napravom za zaštitu od stražnjeg podlijetanja u skladu sa zahtjevima iz točke 5. 4. , — ako je stražnji dio vozila konstruiran i/ili opremljen tako da se za njegove sastavne dijelove, radi njihovog oblika i značajka, može smatrati da nadomješćuju posebnu napravu za zaštitu od stražnjeg podlijetanja. Smatra se da sastavni dijelovi čija zajednička funkcija zadovoljava zahtjeve iz točke 5. čine napravu za zaštitu od stražnjeg podlijetanja. Naprava za zaštitu od stražnjeg podlijetanja, u daljnjemu tekstu: „naprava”, po pravilu se sastoji od poprečnog nosača i veznih elemenata koji su spojeni s uzdužnim nosačima podvozja ili s elementima koji ih nadomješćuju. Naprava mora imati sljedeće značajke: 5. 4. 1. Naprava mora biti ugrađena čim bliže stražnjemu dijelu vozila. Međuprostor između donjega ruba naprave i tla kad je vozilo neopterećeno (2) ne smije biti veći od 55 cm; 5. 4. 2. Naprava ne smije ni u jednoj točki prekoračivati širinu stražnje osovine vozila, izmjerene na krajnjim vanjskim točkama kotača i isključujući izbočine guma u blizini tla, niti smije na svakoj strani biti kraća više od 10 cm. Kad postoji više osovina, treba uzeti u obzir širinu najšire zadnje osovine; 5. 4. 3. Visina profila poprečnog nosača ne smije biti manja od 10 cm. Bočni krajevi poprečnog nosača ne smiju biti savijeni prema unatrag ili imati oštre vanjske rubove; ti su zahtjevi ispunjeni kad su bočni krajevi poprečnog nosača zaobljeni s polumjerom zakrivljenosti koji nije manji od 2,5 mm; 5. 4. 4. Naprava mora biti konstruirana tako da može imati više položaja na stražnjoj strani vozila. U tome slučaju treba postojati sigurna metoda za osiguravanje naprave u radnom položaju tako da je onemogućeno bilo kakvo slučajno mijenjanje položaja. Sila koju treba primijeniti djelatnik radi promjene položaja naprave ne smije biti veća od 40 daN; Naprava mora imati odgovarajuću otpornost u odnosu na sile koje djeluju usporedno uzdužnoj osi vozila i u radnome položaju mora biti spojena na uzdužne nosače podvozja ili druge dijelove koji ih nadomještaju. Smatra se da je taj zahtjev zadovoljen ako se dokaže da vodoravno rastojanje između kraja naprave za zaštitu od stražnjeg podlijetanja i stražnjeg kraja vozila za vrijeme i poslije djelovanja sila ne prekoračuje 40 cm u bilo kojoj od točaka P1, P2 i P3. Kod mjerenja tog rastojanja ne treba uzimati u obzir ni jedan dio vozila na visini većoj od 3 m iznad tla kad je vozilo neopterećeno; 5. 4. 5. 1. Točke P1 su postavljene 30 cm od uzdužnih ravnina koje dodiruju vanjske rubove kotača na stražnjoj osovini; točke P2, koje su postavljene na crti koja spaja točke P1, simetrične su u odnosu na uzdužnu središnju ravninu vozila i međusobno udaljene 70 do uključivo 100 cm, a njihov točan položaj određuje proizvođač. Proizvođač mora odrediti udaljenost točaka P1 i P2 od tla unutar vodoravnih crta obrisa naprave. Visina, međutim, ne smije prekoračivati 60 cm kad je vozilo neopterećeno. P3 je središte ravne crte koja spaja točke P2; 5. 4. 5. 2. U obje točke P1 i P3 treba redom djelovati vodoravnom silom koja ogovara 12,5 % najveće tehnički dopuštene mase vozila, ali ne prekoračuje 2,5 × 104 N; 5. 4. 5. 3. U obje točke P2 treba redom djelovati vodoravnom silom koja odgovara 50 % najveće tehnički dopuštene mase vozila, ali ne prekoračuje 10 × 104 N; 5. 4. 5. 4. Odvojeno treba djelovati silama navedenim u prethodnim točkama 5. 4. 5. 2. i 5. 4. 5. 3. Proizvođač može odrediti redoslijed primjene sila; Kad god se provodi praktično ispitivanje radi provjere sukladnosti prema gore navedenim zahtjevima moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti: 5. 4. 5. 5. 1. naprava mora biti spojena na uzdužne nosače podvozja vozila ili na druge dijelove koji ih nadomještaju; 5. 4. 5. 5. 2. propisane sile moraju djelovati usporedno s uzdužnom središnjom ravninom vozila preko prikladno zglobno vezanih pritisnih ploča (npr. univerzalnim zglobovima), plohe visine najviše 25 cm (točnu visinu mora navesti proizvođač) i širine najviše 20 cm, s polumjerom zaobljenja od 5 ± 1 mm na uspravnim rubovima; središte površine se redom postavlja na točkama P1, P2 i P3. 5. 5. Kao iznimka od gore navedenih zahtjeva, vozila sljedećih kategorija ne trebaju biti u skladu sa zahtjevima ovog Priloga s obzirom na zaštitu od stražnjeg podlijetanja: — vučna vozila za poluprikolice, — vozila za prijevoz dugih drvenih trupaca i druge slične prikolice za prijevoz drugih jako dugih predmeta, — vozila za koja zaštita od stražnjeg podlijetanja nije spojiva s njihovom uporabom. 6. OZNAKA EZ HOMOLOGACIJE TIPA 6. 1. Svaka naprava za zaštitu od stražnjeg podlijetanja koja je sukladna tipu homologiranom prema ovoj Direktivi kao zasebna tehnička jedinica, treba imati oznaku EZ homologacije tipa. 6. 2. Ta se oznaka sastoji od pravokutnika oko slova „e”, iza kojeg se nalazi razlikovni broj ili slova države članice koja je dodijelila EZ homologaciju tipa: 1 za Njemačku 2 za Francusku 3 za Italiju 4 za Nizozemsku 5 za Švedsku 6 za Belgiju 9 za Španjolsku 11 za Ujedinjenu Kraljevinu 12 za Austriju 13 za Luksemburg 17 za Finsku 18 za Dansku 21 za Portugal 23 za Grčku IRL za Irsku Ona također mora sadržavati u blizini pravokutnika „osnovni homologacijski broj”, sadržan u odjeljku 4. homologacijskog broja, tipa navedenog u Prilogu VII. Direktivi 70/156/EEZ, kojemu prethode dvije brojke koje označuju redoslijedni broj dodijeljen najnovijim glavnim tehničkim izmjenama Direktive 70/221/EEZ na dan kad je EZ homologacija tipa dodijeljena. U ovoj Direktivi taj redoslijedni broj je „00”. 6. 3. Oznaka EZ homologacije tipa treba se postaviti na napravu za zaštitu od stražnjeg podlijetanja tako da je neizbrisiva i jasno čitljiva čak i kad je naprava ugrađena na vozilo. 6. 4. Primjer oznake EZ homologacije tipa dan je u Dodatku 5. 7. PREINAKE TIPA I IZMJENE HOMOLOGACIJA 7. 1. U slučaju preinaka tipa homologiranog prema ovoj Direktivi, primjenjuju se odredbe iz članka 5. Direktive 70/156/EEZ. 8. SUKLADNOST PROIZVODNJE 8. 1. Opće je pravilo da treba poduzeti mjere za uspostavljanje sukladnosti proizvodnje u skladu s odredbama iz članka 10. Direktive 70/156/EEZ. (1)  Prema definiciji u Prilogu II. odjeljku A Direktive 70/156/EEZ. (2)  Prema definiciji iz točke 2. 6. Dodatka 1


eurovoc_concepts:
agricultural guidance
beef
marketing
slaughter of animals
veal

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 18. 04. 1997 KOM (97) 165 endg. BERICHT DER KOMMISSION AN DEN RAT ÜBER DIE ANWENDUNG DER KÄLBERFRÜHVERMARKTUNGSPRÄMIE UND DER KÄLBERVERARBEITUNGSPRÄMIE IM RINDFLEISCHSEKTOR I. EINLEITUNG Gemäß Artikel 4 Ziffer i der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 müssen die Mitgliedstaaten zumindest eine der beiden folgenden Prämienregelungen im Zeitraum vom 1. Dezember bis zum 30. November 1998 anwenden: - Frühvermarktungsprämie für Kälber, - Verarbeitungsprämie für junge, männliche Kälber. In diesem Artikel ist weiter vorgesehen, daß die Kommission nach sechs Monaten, d. h. , nach dem 1. Juni 1997 prüfen soll, ob die beiden Regelungen zu befriedigenden Ergebnissen gefuhrt haben. Auf der Tagung des Agrarrates vom März wurde jedoch vereinbart, daß die Kommission den Bericht darüber im April 1997 vorlegen soll. Dieser Bericht kommt diesem Ersuchen nach. II. FRÜHVERMARKTUNGSPRÄMIE FÜR KÄLBER A. Ziel Ziel der Frühvermarktungsprämie für Kälber ist es nach wie vor, die Rotfleischer zeugung in den Jahren 1998 und 1999 zu drosseln. Sie bietet nämlich den Kälber- mästern einen Anreiz dafür, in den Jahren 1997 und 1998 noch mehr Kälber der Kalbfleischerzeugung zuzuführen. B. Rechtsgrundlagen Die Prämie wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 2222/96 des Rates vom 18. November 1996 eingeführt. Wegen der engen Fristen für die Ausarbeitung der Durchführungsvorschriften wurde die betreffende Kommissionsverordnung (EG) Nr. 2311/96 erst am 3. De zember 1996 veröffentlicht, obwohl die Regelung selbst bereits seit 1. Dezember gilt. Aus verschiedenen Gründen wurden nachträglich eine Reihe von Änderungen angenommen (Verordnungen (EG) Nr. 18/97, (EG) Nr. 200/97, (EG) Nr. 280/97 und (EG) Nr. 616/97). In den ersten beiden Monaten (Dezember-Januar ) wurden die Regelungen in un terschiedlichem Ausmaß angewandt. Die Gründe dalür sind ihre eilige Einführung und die nachträglichen Änderungen, das Zögern der Mitgliedstaaten hinsichtlich der Entscheidung für die eine oder die andere Prämie und die daraus folgende Verzögerung der Einführung ihrer nationalen Verwaltungsregelungen. All dies mag die Kälbermäster zu einer abwartenden Haltung veranlaßt haben, zumal angesichts des generell schwachen Kalbfleischmarkts in der Gemeinschaft. Die Frühvermarktungsprämie wurde nach und nach in allen Mitgliedstaaten eingeführt, außer in Irland, im Vereinigten Königreich und Portugal. C. Höchstschlachtgewichte Gemäß der Ratsverordnung wurden für jeden Mitgliedstaat Höchstschlachtge wichte auf der Grundlage der EUROSTAT-Statistiken für 1995 oder anderen veröffentlichten amtlichen Daten, die von der Kommission akzeptiert wurden, festgesetzt. Die Referenzgewichte für Deutschland, Dänemark und Luxemburg wurden infolge der Zugrundelegung solcher Alternativstatistiken (vgl. Anhang I) angepaßt. Gleichwohl haben Dänemark und Italien mehrfach beanstandet, daß dieses Refe renzgewicht zu niedrig sei, um die tatsächliche Kälbererzeugung in diesen beiden Staaten widerzuspiegeln. Allerdings wurden bislang keine alternativen amtlichen Statistiken zur Stützung ihrer Ansprüche vorgelegt. für den traditionellen Des weiteren haben einige Mitgliedstaaten, vor allem Frankreich, beanstandet, daß die Anwendung nationaler Höchstgewichte Marktverzerrungen verursache. ihre Erzeuger, die vor 1997 bei der Sie argumentieren damit, daß Kälberschlachtung Kalbfleischmarkt Schlachtkörpergewichte von 125 bis 140 kg erzielt haben, nunmehr gezwungen seien, zwischen zwei Alternativen zu wählen: entweder die Ausmast bis zur Erzielung dieser Schlachtkörpergewichte unter Prämienverzicht fortzusetzen (mitunter im Wettbewerb mit eingeführtem Kalbfleisch, dem die Prämie zugute kam) oder unter leichtere Schlachtkörpergewichte zu erzeugen, für die jedoch kein sofortiger Marktbedarf bestehe1. Für Schlachtungen ab dem 20. Januar wurde ein höherer Prämiensatz angelegt, mit dem die besonderen, im Zusammenhang mit leichten Schlachtkörpern gemildert werden sollen. Inanspruchnahme der Prämie länderübergreifenden Probleme (um 15%) D. Statistische Angaben Gemäß den Durchführungsbestimmungen sind die Mitgliedstaaten verpflichtet, der Kommission allwöchentlich die Zahl der Tiere der Vorwoche zu melden, die Gegenstand eines Prämienantrags waren. Diese Angaben sind außerdem nach Ge wichtsgruppen aufzuschlüsseln, damit die Zahl der Kälber, deren Gewicht bei der Schlachtung deutlich unter dem Schlachthöchstgewicht liegt, errechnet werden kann, die wiederum eine Schätzung der Zahl der Tiere gestattet, bei denen ledig lich "Prämienmitnahmeeffekte" zu verbuchen sind. Leider haben nur wenige Mitgliedstaaten diese Wocheninformationen übermittelt. Einige Staaten sind zur Zeit (Ende März) noch immer dabei, die Angaben für De zember und Januar zu überarbeiten, andere wiederum haben mit sechswöchiger Verspätung Meldung gemacht. Daher ist Anhang II, der Aufschluß gibt über die Gesamtzahl der bisher gestellten Prämienanträge, vor dem Hintergrund dieser un- Ein Memorandum Frankreichs zu dieser Problematik wurde auf der Ratstagung vom März verteilt. -3 vollständigen Angaben zu betrachten, /wischen Anfang Dezember 19% bis Ende März 1997 wurden 300 000 Prämienanträge gestellt, die zu 94% aller in der Ge meinschaft gestellten Anträge auf 6 Mitgliedstaaten entfallen: 35% auf die Niederlande, 21% auf Frankreich, 21% auf Italien, 11% auf Österreich, 8% auf Deutschland und 8% auf Belgien. Bei einem Vergleich dieser Anträge mit der Gesamtzahl der im gleichen Zeitraum geschlachteten Kälber (auf der Grundlage der zur Verfugung stehenden aktuellen Statistiken oder anderenfalls auf den EUROSTAT-Statistiken von 1996 für die jeweiligen Monate) erweist sich, daß die Prämienanträge der Niederlande für 26% der Gesamtzahl der geschlachteten Kälber aulkommen, die Prämienanlrüge Frankreichs für I 1%, die Österreichs für 63%, die Italiens für 8%, die Deutschlands für 19% und die Belgiens für 28%. Zum Vergleich sei darauf hingewiesen, daß sich die letztgenannten Prozentsätze aus den Anträgen und der Erzeugung im Zeitraum Dezember bis Februar (3 Monate) ergeben. Die Angaben zum tatsächlichen Schlachtgewicht von Prümicnkülbcrn bestätigen, daß dieses statistisch recht breit gestreut ist (vgl. Anhang III). Des weiteren gibt die Extrapolation der Gewichtsverteilung von den Leichtgewichtsgruppen bis zur Gewichtsgruppe unmittelbar unter dem Schlachthöchstgewicht Aufschluß über die Zahl der Tiere, die in dieser Gruppe ohnehin geschlachtet worden wären, selbst wenn diese Prämie nicht eingeführt worden wäre. Der Einfachheit halber wir für die Berechnung vorausgesetzt, daß 1. 50% der Kälber in dem 10-kg-Intervall unmittelbar unter dem Schlachthöchstgewicht ohnehin bei diesem Gewicht geschlachtet worden wären und daß 2. Kälber mit einem unter diesem Intervall liegenden Gewicht bei diesem Ge wicht mit oder ohne Prämie geschlachtet worden wären. Es läßt sich mit Fug und Recht behaupten, daß daher die gezielte Frühschlachtung nur 20% aller Prämienanträge der Niederlande, 34% Frankreichs, 25% Österreichs und 24% Deutschlands ausmacht. Statistiken aus Belgien und Italien fehlen bzw. sind unvollständig. Daher wurden in diesen vier Mitgliedstaaten über 75% der Prämien für Tiere beantragt, die ohnedies mit einem niedrigeren Gewicht ge schlachtet worden wären. E. Pewertung Auf Grund des für die einzelnen Mi lg lied Staaten genannten Grades der Inan spruchnahme der Regelung in den ersten vier Monaten dürfte die Prämie 1997 für 1 Million Kälber gewährt werden. Angesichts der oben genannten Erkenntnisse hätte die für 750 000 Stück gewährte Prämie nicht ohne weiteres eine anreizbe dingte Produktionsumstrukturierung zur Folge sondern stellt eine bloße Subven tionierung der Erzeugung dar. Hinsichtlich der 250 000 Kälber, die Schätzungen zufolge anreizbedingt früher geschlachtet werden, sind Einsparungen nur zu er zielen, wenn die Erzeuger Kälbereinstellungen vornehmen, um ihren Bestands durchsatz zu erhöhen. Ausgehend von einer 15%igen Einstellungsquote lassen den sich die Einsparungen im Vergleich 26 Mio. ECU auf zu Gesamtprämienkosten von ±65 Mio. ECU für 1997 schätzen. Aufgrund einer Schätzung, die auf der Annahme beruht, daß alle Kälber, mit denen die 1-Mio. - Mark-Grenze überschritten wird, anreizbedingt geschlachtet werden, läßt sich folgern, daß die Frühvermarktungsprämie nur dann kosteneffizient sein kann, wenn knapp über 2 Mio. Kälber von der Prämie erfaßt werden (Anhang IV). Bei einer Kälberwiedereinstellungsquote von weniger als 15% liegt die Nutzschwelle entsprechend höher. Eine Zunahme der gegenwärtigen Durchschnittszahl der Anträge ist nicht auszu schließen, vor allem deshalb, weil die Kälbermäster offenbar eine geraume Zeit brauchen, um sich der neuen Lage anzupassen. Die Regelung ist noch recht neu und dürfte noch mehrfach geändert werden, vor allem hinsichtlich der Prämien höhe. Andererseits ist eine Verdoppelung der jetzigen Antragsquote eine recht optimistische Annahme, und die Entscheidung über weitere Ersetzungen hängt sehr von den obwaltenden und absehbaren Marktbedingungen ab. Diese Faktoren hängen nach wie vor stark mit der im letzten Jahr grassierenden BSE-Furcht zu sammen, auch wenn sich die Preise im Monat März (vgl. Anhang V) zugegebenermaßen etwas erholt haben. Frankreich hat in seinem Memorandum die, wie es heißt, prämienbegünstigen Kälberverbringungen für die niedrigen Kälberpreise von Anfang 1997 verant wortlich gemacht. Der Kommission liegen allerdings keine statistischen Angaben vor, mit denen sich diese Behauptung stützen ließe, und weit darauf hin, daß vor allem die Preise für Kalbfleisch aus den Niederlanden schon immer niedriger waren als die Kalbfleischpreise in Frankreich. F. Schlußbemerkungen Angesichts der unvollständigen statistischen Angaben der Mitgliedstaaten ist es für endgültige Schlußfolgerungen über die Kosteneffizienz der Prämienregelung im zweijährigen Anwendungszeitraum noch zu früh. Es dürfte aber zweifelsfrei feststehen, daß der Löwenanteil der bisherigen Prämienzahlungen nur in geringem Maße dem Beihilfezweck dient. Wird dieser Entwicklung nicht schleunigst ein Ende bereitet, so müßte die Regelung logischerweise zum Schutze der Finanzen der Gemeinschaft lediglich am ausgesetzt werden, würde man Kosten/Nutzen-Verhältnis der Frühvermarktungsprämie orientieren. Artikel 4 Ziffer 1 der Verordnung sieht jedoch entsprechend den Schlußfolgerungen des Rates ein ausgewogenes Bündel zweier Maßnahmen vor, die zusammen bewertet werden müssen. Daher lassen sich endgültige Schlußfolgerungen erst ziehen, nachdem die Gesamtergebnisse beider Regelungen analysiert worden sind. sich III KÄLBERVERARBEITUNGSPRÄMIE A. Ziel Das Konzept der Kälberverarbeitungsprämie war erstmals im Rahmen der Grund verordnung für Rindfleisch im Rahmen der Reform von 1992 eingeführt worden. Zur Drosselung der Nutzung von aus dem Milchsektor stammenden männlichen -5 - Kälbern zur Rindfleischerzeugung mußten die Mitgliedstaaten entweder eine Leichtgewicht-Interventionsregelung anzuwenden oder eine Regelung zu treffen, die es Kälbermästern ermöglichte, die vorgenannten Tiere innerhalb der ersten zehn Lebenstage zur Verarbeitung abzugeben. Zwar lief die Leichtgewichtinter als jedoch aus, die Kälberverarbeitungsprämie vention Marktinstrument erhalten, auch wenn sie den Mitgliedstaaten freigestellt war. blieb 1995 der wiederholten Absicht Entsprechend künftige Rindfleischerzeugung einzuschränken, wurde mit der Verordnung (EG) Nr. 2222/96 die Kälberverarbeitungsprämie in allen Mitgliedstaaten verbindlich gemacht, die die Früh Vermarktungsregelung nicht anwenden, insbesondere um die Leistungen zur Anpassung der Erzeugung möglichst gleichmäßig zu verteilen. Als Ziel wurde die Verarbeitung von einer Million Kälbern pro Jahr angestrebt. des Rates, die B. Rechtsgrundlagen Die Grundregeln für die Kälberverarbeitungsprämie sind in Artikel 4i der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 mit Neufassung nach der Verordnung (EG) Nr. 2222/96 niedergelegt. Die Durchführungsbestimmungen finden sich in der Verordnung (EWG) Nr. 3886/92, geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2311/96, insbesondere in Kapitel V, Abschnitt 1. Die Höhe der Prämie bis zum 1. Dezember 1996 wurde einheitlich auf 120 ECU für männliche Tiere festgesetzt. Seither gilt die Prämie zu einem Satz von 150 ECU auch für männliche Kälber von Fleischrassen, während bei Milchrassen der Satz von 120 ECU beibehalten wurde. C. Statistische Angaben (Anhang VI) Die statistischen Angaben über die Prämie werden wöchentlich erhoben. Die Mitgliedstaaten, die die Verarbeitungsprämie anwenden, kommen den statistischen Anforderungen im allgemeinen gut nach. Die Prämienregelung bis Ende November wurde nur vom Vereinigten Königreich (seit Ende April 1996), Portugal (seit Ende Mai 1996) und Frankreich (seit Mitte Oktober 1996) angewandt, wobei insgesamt 445. 000 Kälber zur Verarbeitung geschlachtet wurden, davon über 80% im Vereinigten Königreich. Die Prämienregelung wird von diesen drei Mitgliedstaaten seit 1. Dezember 1996 weiterhin, seit Februar 1997 auch von Irland angewandt. Bis Ende März 1997 wurden nach der neuen Regelung rund 330. 000 Kälber geschlachtet, wovon auf das Vereinigte Königreich etwas mehr als die Hälfte entfallen. Bei gleichbleibendem Monatsdurchschnitt geht die Kommission davon aus, daß die Zielmenge von einer Million Schlachtungen bis Ende 1997 erreicht wird. - 6- D Bewertung Die Kosten der Prämie für eine Million Kälber werden auf 125 Mio. ECU veranschlagt. Dem stehen erwartete Einsparungen von 690 Mio. ECU aufgrund der künftig niedrigeren Erzeugung und geringeren Interventionsmengen gegenüber (Anhang VII). Bei der Verarbeitungsregelung handelt es sich um die wirksamste Maßnahme zur Reduzierung der Erzeugung, nicht nur aufgrund der direkten Kostenwirksamkeit, sondern auch zur Verbesserung des Gleichgewichts zwischen Erzeugung und Verbrauch. Manche Mitgliedstaaten wenden diese Prämienregelungen nicht an, weil sie negative Reaktionen der Verbraucher befürchteten. In diesem Zusammenhang ist interessant, daß es nach den Feststellungen der vier Mitgliedstaaten, die die Regelung anwenden, keine negativen Reaktionen gab, denn überall setzt sich die Erholung des Rind- und Kalbfleischverbrauchs langsam aber stetig fort. Unter bestimmten Umständen ^wirkt die Verarbeitungsprämie möglicherweise zwar als Mindestpreis für Kälber, die zur Herstellung von Kalbfleisch bestimmt sind, da es sich hier überwiegend um männliche Tiere handelt. Doch werden unter den vier Mitgliedstaaten nur in Frankreich erhebliche Mengen Kalbfleisch erzeugt. Nach bestimmten Meldungen werden in Frankreich auch Kälber aus anderen Mitgliedstaaten verarbeitet und dadurch deren Preise für sehr junge Tiere beeinflußt, doch gibt es bisher keine Belege für solche Vorgänge. Überdies läge ein etwaiger Mindestpreis nach Transportschlachtungs- und Verarbeitungskosten etwas unter dem Prämiensatz von 120 ECU. Außerdem ist festzustellen, daß die Preise für junge Kälber noch unter dem entsprechenden Vorjahresniveau liegen, so daß die Verarbeitungsprämie (zumindest bis jetzt) offenbar keinen unbilligen Preisanstieg für die Kalb- und Rindfleischerzeugung bewirkt hat. E. Schlußbemerkungen anhaltenden Ungleichgewichts Vor dem Hintergrund des auf dem Rindfleischmarkt sind wirksame Maßnahmen zur Anpassung der Erzeugung nach wie vor angebracht. Die Kommission hält hierbei die Kälberverarbeitungsprämie hierbei für das wirksamste Mittel und fordert die Mitgliedstaaten nachdrücklich auf, von dieser Regelung Gebrauch zu machen. IV. SCHLUSS A. Der vorliegende Bericht entspricht Artikel 4i Absatz 6 der Verordnung (EG) Nr. 805/68, wonach beiden Kälberprämienregelungen zu befriedigenden Ergebnissen geführt haben. Der Bericht war ursprünglich 6 Monate nach Inkrafttreten der Regelungen fallig, wurde später auf Wunsch des Rates jedoch vorgezogen. Deshalb konnten noch die Kommission prüfen muß, die ob - 7- keine hinreichenden Erfahrungen und statistischen Informationen gewonnen werden und sind die gezogenen Schlüsse als vorläufig zu betrachten. Außerdem wirkt sich zumindest bei der Frühvermarktungsprämie ungünstig aus, daß ihre Einführung mit einer sehr gedrückten Marktlage infolge der BSE-Krise im Frühjahr 1996 zusammenfiel. So wurden die Entscheidungen der Kalbfleiseherzeuger über den Ersatz von Kälbern durch den schwachen Markt eindeutig negativ beeinflußt. B. die nur kann Kommission Demnach die Frühvermarktungsregelung noch nicht die erwünschten Ergebnisse zeigt. Um die Regelung kostenwirksam zu machen, müßten der derzeitige Prämiensatz mindestens verdoppelt und gleichzeitig mehr Kälber ersetzt werden. Nach dem derzeitigen Satz und der Art der Anträge ist zu vermuten, daß die Prämie entgegen der ursprünglichen Absicht bei drei von vier Kälbern als Subvention der Erzeugung unabhängig von der Produktionsleistung wirkt. feststellen, daß Dagegen zeigt die Verarbeitungsprämie bisher sehr befriedigende Ergebnisse in bezug auf die künftige Reduzierung der Erzeugung und die Kostenwirksamkeit. Deshalb bedauert die Kommission, daß sich bisher nur vier Mitgliedstaaten zur Anwendung der Prämie entschieden haben, wenngleich sie die Befürchtungen über negative Reaktionen der Verbraucher verstehen kann. Da der Rat die beiden Prämien als ebenbürtige Bestandteile der Maßnahmen zur ausgewogenen Reduzierung der Erzeugung eingeführt hat, sind beide zusammen zu beurteilen. In bezug auf die Kostenwirksamkeit ist die Bilanz bisher insgesamt positiv, allerdings nur aufgrund der Anwendung der Verarbeitungsprämie. Dies bedeutet leider, daß die Maßnahmen nicht zu einer gleichmäßigen Verteilung der Lasten beim Abbau des Produktionspotentials geführt haben. Überdies würde sich bei Aussetzung einer der beiden Prämien (z. B. der Frühvermarktungsprämie) das Ungleichgewicht noch verstärken. die die für auf Rücksicht praktische Anpassung Mit der Kalbfleischerzeugungsstruktur erforderliche Zeit empfiehlt die Kommission dem Rat daher die Frühvermarktungsprämie über einen längeren Zeitraum als die letzten vier Monate zu beurteilen. Außerdem ist zu berücksichtigen, daß die letzte Erhöhung des Zuschlags für leichte Schlachtkörper erst am 14. April 1997 in Kraft trat und sich daher auf die Anwendung der Prämie noch nicht auswirken konnte. Schließlich dürfte auch die beginnende Erholung der Kälberpreise im März die Erzeuger dazu veranlassen, mehr Kälber zu ersetzen. Die Kommission wird die Höhe und Verteilung der Anträge weiterhin genau beobachten und behält sich vor, je nach der künftigen Entwicklung, gemessen an zwischen den der Kostenwirksamkeit und ausgewogenen Bemühungen Mitgliedstaaten, entsprechende Maßnahmen nach Artikel 4i Absatz 5 bzw. Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 zu treffen. - 8- ANHANG I Höchstzulässiges Schlachtkörpergewicht für die Frühvermarktungsprämie Mitgliedstaat der Schlachtung höchstzulässiges Schlachtkörpergewicht Belgien Dänemark Deutschland Griechenland Spanien Frankreich Irland Italien Luxemburg Niederlande Österreich Portugal Finnland Schweden Vereinigtes Königreich 136 110 112 127 124 108 117 120 138 82 110 84 88 32 FRÜHVERMARKTUNGSPRÄMIE FÜR KÄLBER: EINGEGANGENE ANTRÄGE (Verordnung (EWG) Nr. 3886/92) ANHANG II Woche Be ! Da De El Es ! Fr It Lu NI Os Pt Fi Sv EU 96W. 49 Dezember 96W. 50 96W. 51 96W. 52 1996 INSGES. 97W. 01 Januar 97W. 02 97W. 03 97W. 04 97W. 05 97W. 06 Februar 97W. 0Y 97W. 08 '_"""' _ 9 7 ^ 09 97W. K) März 97W. 11 97W. 12 97W. 13 INSGESAMT % von EU INS. 1000; 1047! 1604: 16151 5266 462 1406: 2118 1820" 2088 1705 1722 1874" Î874 1758 6 75 [ 5 275 394 1024 480 2173 J019 J 4 80 4982 1629 2064 1969 Ï530] 1641 1654 J909" 1492] 1323 0 I32 12" 45 76 129] Ï 04 125 ioT 73_ 79_ H)5 74 11 11 i9 7" 3" y 9 "2 5 2466: 3442 4377 3515 13800 3631 5935 5287 5020 4842 4297" 4098 4974" 6401 3593 1287 1365 5482 3497, 4565 2190" 2509" 2824 2463 3625 3044 783 7422 1422 9627 5181 10403 4417 I9iil 5936 7266" 10352 4331 13790" 8943 ]473T 11495 0 10 10 H " 7" 12~ 6 _8 _9_ 8 50 1028 1339 2417 2798 3689 4195 2042 2561 2347 1956 2491 2166 2169 2062 2420 22773 7,57 1055 0. 35 24865 8. 26 66 0. 02 0. 00 63165 20,99 mm® 12. 06 97 0. 03 105892 35,20 33313 11,07 0,00 13 55 50 118 _57 122" 177 205 325 361 360^ 326 258 177, 174 92 10 2762 0. 92 536 771 538J 60 1905 69 G2. 5 958" 926 722 904] 874_ 907 830 857 644 373 4277 6500 16059 9846 40799 13349 23682 22189 J 1 1 39 _22Ï92 23536 "232Ï7 J9174 29885 21958 14812 18839 10594 3,52| 300869 Anmerkung: UnicrlegfeZahtea sind VOB den Mitgiiedstaateii vorgelegte Gesamtzahlen, die nicht HSCII Wocaen oder Gewichtsklassen attige^blftsseji: werden kennen. ANHANG m ANTRÄGE AUF DIE FRÜHVERMARKTUNGSPRÄMIE (NACH GEWICHT) ÖSTERREICH* 10 kg-Gruppen I KÄLBER INSGESAMT (I) _ __ _ 42 - 52 kg 52 - 62 kg 62 - 72 kg 72 - 82 kg INSGESAMT * : Dezember 96 bis 12. Woche 97 FRANKREICH* 2Ö82 5Ï86 9421 16500 33313 I KÄLBER MIT "GRATIS" GEWÄHRTER PRÄMIE INSGESAMT (II) _ 2Ô82 5Ï86 9424 825Ö 25063 (75 %) 10 kg-Gruppen I KÄLBER INSGESAMT (I) KALBER MIT "GRATIS" GEWÄHRTER PRÄMIE INSGESAMT (II) _____ 38-48 kg 48 -58 kg 13 (+7) 35 (+21) 98 (+ 59) 58 - 68 kg 307 (+185) 13 (+7) 35 (+21) 98 (+ 59) 307 (+185) 68 - 78 kg 906 (+ 546) 906 (+ 546) 78 - 88 kg 2686 (+1615) 2686 (+1615) 88 - 98 kg 8907 (+ 5366) 8907 (+ 5366) 98-108 kg 26469 (+15942) 13235 (+7971) I N S G E S A MT 39421 +23744** = 63165 26186 (+15773) = 41 959 (66 %) • : Dezember 96 bis 8. Woche 97 *• : Anzahl der Kälber, für die Prämienanträge gestellt wurden, ohne daß eine Aufschlüsselung nach Gewicht möglich wäre ( ) : Geschätzte Verteilung der 23 744 Kälber nach Gewicht - 11- DEUTSCHLAND* 10 kg-Gruppen I KÄLBER INSGESAMT (I) KALBER MIT "GRATIS" GEWÄHRTER PRÄMIE INSGESAMT (II) 0- 72 kg 72- 82 kg 82-92 kg 92-102 kg 102-112 kg INSGESAMT * : Dezember 96 bis 12. Woche 97 NIEDERLANDE* 3Ô7Î 2475 3721 628Î 9349" 24865 10 kg-Gruppen I KÄLBER INSGESAMT (I) _ _ _ __ 28 - 38 kg ______ 4 8. 58 kg 58 - 68 kg 68-78 kg 78 - 88 kg 88 - 98 kg 98 -108 kg 108 -118 kg 118-128 kg 128-138 kg - 32 _ Î43 399 84Ï Ï7Ô6 349Ö 7421 16629 32291 42855 3Ô3Ï 2475 3729 6281 4675 18941 (76 %) KALBER MIT "GRATIS" GEWÄHRTER PRÄMIE INSGESAMT (II) - 32 _ Î43 399 841 Î7Ô6 3491) 7421 Ï6629 3229Ï 2Ï428 I N S G E S A MT [ 105892 84464 (80%) " * : Dezember 96 bis 12. Woche 97 12 Zunahme von Kälberein stellungen 2 Einsparungen für die Intervention3 (Stück) (Mio. ECU) ANHANG IV Frühvermarktvmgsprämie / Kostenwirksamkeit 1997 Anzahl prämienbegün stigter Kälber Geschätzte Kosten (Stück) (Mio. ECU) (1) 1 000 000 1 200 000 1 400 000 1 600 000 1 800 000 2 000 000 (2) 64 77 90 103 115 128 Kälber mit tat sächlich gerin gerem Schlacht gewicht (Stück) (3) 250 000 450 000 650 000 (4) 37 500 67 500 97 500 850 000 127 500 1 050 000 157 500 1 250 000 187 500 (5) 25,9 46,6 67,3 88,0 108,7 129,4 2 3 15% von (3). (4) x 0,3 Tonnen x 2300 ECU. - 1 3- ANhang V KALBFLEISCH Durchschnittspreis in der Gemeinschaft •'Q - J ** ANHANG VI Anträge auf die Kälberverarbeitungsprämje vor 1. 12. 1996 eingegangene Anträge nach 1. 12. 1996 eingegangene Anträge bis 21. 3. 1997 insgesamt eingegangene Anträge Kälber von Milchrassen Kälber von Milchrassen Kälber von Nichtmilch rassen 370 339 140 291 23 535 534 165 12 406 62 269 0 17 904 94 005 8 346 89 30 399 20 832 177 106 175 8 521 Vereinigtes Königreich Portugal Frankreich4 Irland 1 INSGESAMT 445 014 260 546 44 631 750 191 4 Anträge bis 15. 3. 1997 15- ANHANG VH Kälberverarbeitungsprämie / Kostenwirksamkeit 1997 Kosten fur Kälber von Milchrassen Anzahl prämienbe günstigter Kälber von Milchrassen (Stück) (Mio. ECU) (D 850 000 (2) 102,0 5 Anzahl prämienbe günstigter Kälber von Nichtmilch rassen (Stück) Kosten fur Kälber von Nichtmilch rassen Gesamt kosten (2)+ (4) Einsparun gen fur die Intervention (Mio. ECU) (Mio. ECU) (Mio. ECU) (3) (4) (5) 150 000 22,5 6 124,5 (6) 690 7 5 850 000 Stück x 120 ECU. 6 150 000 Stück x 150 ECU. 7 1 000 000 Stück x 0,3 t x 2 300 ECU. 16 ISSN 0254-1467 KOM(97) 165 endg. DOKUMENTE DE 03 10 dr Katalognummer : CB-CO-97-153-DE-C ISBN 92-78-18658-9 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg if


title: Directiva 97/19/CE de la Comisión de 18 de abril de 1997 por la que se adapta al progreso técnico la Directiva 70/221/CEE del Consejo relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre los depósitos de carburante líquido y los dispositivos de protección trasera de los vehículos a motor y de sus remolques (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
safety device
technological change

formats: html pdfa1b print


title: Reglamento (CE) nº 704/97 de la Comisión de 18 de abril de 1997 por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) nº 537/97 del Consejo y se prevé el reembolso parcial de los derechos a la importación percibidos por 30 000 toneladas de cebada para cerveza

eurovoc_concepts:
barley
beer
customs drawback
free circulation
import
import licence


title: VERORDENING (EG) Nr. 698/97 VAN DE COMMISSIE van 18 april 1997 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de aanvragen om invoercertificaten voor bepaalde producten in de sector melk en zuivelproducten, die in april 1997 zijn ingediend op grond van de regeling die is vastgesteld in de door de Gemeenschap gesloten Europa-overeenkomsten met de Republiek Polen, de Republiek Hongarije, de Tsjechische Republiek en de Slowaakse Republiek

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
butter
cheese
import licence
quantitative restriction


title: A Bizottság 97/21/EK irányelve (1997. április 18.) a gépjárművek motorteljesítményére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/1269/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításárólEGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
engine
motor vehicle
technological change

formats: html pdf print

text: 342 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet 31997L0021 1997. 5. 16. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 125/31 A BIZOTTSÁG 97/21/EK IRÁNYELVE (1997. április 18. ) a gépjárművek motorteljesítményére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről 80/1269/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (EGT vonatkozású szöveg) szóló AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, 1. cikk tekintettel a legutóbb a 89/491/EGK (1) bizottsági irányelvvel módosított, a gépjárművek motorteljesítményére vonatkozó tagállami szóló, 1980. december 16-i 80/1269/EGK (2) tanácsi irányelvre és különösen annak 3. cikkére, jogszabályok közelítéséről mivel a 80/1269/EGK irányelv egyike a legutóbb a 96/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) módosított, a gép- járművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagálla- mi jogszabályok közelítéséről szóló 70/156/EGK tanácsi irány- elvvel (4) létrehozott EK-típus-jóváhagyási eljárás szerinti külön irányelveknek; mivel következésképpen a járműrendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozóan a 70/156/EGK irányelvben meghatározott intézkedéseket alkal- mazni kell a 80/1269/EGK irányelvre; mivel különösen a 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekez- dése és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében szükséges, hogy minden egyes külön irányelvhez a 70/156/EGK irányelv I. tartalmazó adatközlő lap mellékletének vonatkozó pontjait legyen mellékelve, valamint a 70/156/EGK irányelv VI. mellék- letén alapuló típusbizonyítvány annak érdekében, hogy a típus- jóváhagyás számítástechnikai úton feldolgozható legyen; mivel ezek a módosítások csak a 80/1269/EGK irányelvben foglalt közigazgatási előírásokra vonatkoznak; mivel ezért nem szükséges a 80/1269/EGK irányelv szerinti, meglévő jóváhagyá- sokat érvényteleníteni vagy az ilyen jóváhagyással ellátott új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését megakadályozni; A 80/1269/EGK irányelv a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép: „1. cikk Ennek az irányelvnek az alkalmazásában »jármű«: minden, közúti közlekedésre szánt gépjármű, felépítménnyel vagy a nélkül, amely legalább négykerekű, és legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 25 km/h-t, a kötöttpályás járművek, a mezőgazdasági és erdészeti traktorok, valamint a mozgó gépek kivételével. ”; 2. a 2. cikkben az „I. és II. melléklettel” szöveg helyébe „a tárgyhoz tartozó mellékletekkel” szöveg lép; 3. a mellékletek az ezen irányelv mellékleteinek megfelelően módosulnak. 2. cikk 1997. október 1-jétől a tagállamok – nem adnak ki a EK-típus-jóváhagyási 70/156/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében, és bizonyítványt – elutasíthatják a nemzeti típusjóváhagyásokat mivel az ezen irányelvben meghatározott rendelkezések össz- hangban vannak a 70/156/EGK irányelvvel létrehozott, a mű- szaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság véleményével, járműtípusok esetében a motorteljesítménnyel kapcsolatos új okokból, amennyiben az nem az ezen irányelvvel módosított 80/1269/EGK irányelvvel összhangban került megállapításra. (1) HL L 238. , 1989. 8. 15. , 43. o. (2) HL L 375. , 1980. 12. 31. , 46. o. (3) HL L 18. , 1997. 1. 21. , 7. o. (4) HL L 42. , 1970. 2. 23. , 1. o. Ezen irányelv nem érvényteleníti a 80/1269/EGK irányelv ér- telmében korábban megadott jóváhagyást, és nem gátolja meg az ilyen jóváhagyások kiterjesztését azon irányelv feltételei szerint, amely alapján azokat eredetileg megadták. 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 343 3. cikk 4. cikk (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rende- leti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ah- hoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1997. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizott- ságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz ilyen hivatkozást kell fűzni. hivatalos kihirdetésük alkalmával A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti (2) joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 5. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. április 18-án. a Bizottság részéről Martin BANGEMANN a Bizottság tagja 344 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet MELLÉKLET A 80/1269/EGK IRÁNYELV MELLÉKLETEINEK MÓDOSÍTÁSAI 1. A cikkek és az I. melléklet közé az alábbi mellékletjegyzéket kell beilleszteni: „A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE I. melléklet: A motorteljesítmény meghatározása 1. függelék: 2. függelék: Adatközlő lap Típusbizonyítvány II. melléklet: Vizsgálati jelentés” I. MELLÉKLET 2. Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép: „1. A TÍPUSJÓVÁHAGYÁSRA VONATKOZÓ KÖZIGAZGATÁSI ELŐÍRÁSOK 1. 1. Kérelem járműtípus EK típus-jóváhagyására 1. 1. 1. A járműmotor teljesítményére vonatkozó, a járműtípus 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése szerinti EK-típus-jóváhagyási kérelmet a jármű gyártójának kell benyújtania. 1. 1. 2. Az adatközlő lap mintáját az 1. függelék tartalmazza. 1. 1. 3. Ha a típus-jóváhagyási vizsgálatért felelős műszaki szolgálat a vizsgálatot maga végzi el, az alábbiakat kell rendelkezésre bocsátani: 1. 1. 3. 1. a jóváhagyandó motortípus egy jellemző példánya, az 1. táblázatban előírt segédberendezésekkel együtt. 1. 2 A járműtípus EK-típusjóváhagyásának megadása 1. 2. 1. Ha a vonatkozó követelmények teljesülnek, az EK-típusjóváhagyást a 70/156/EGK irányelv 4. cikkének (3) bekezdésének és adott esetben a 4. cikk (4) bekezdésének értelmében meg kell adni. 1. 2. 2. Az EK-típusbizonyítvány mintáját a 2. függelék tartalmazza. 1. 2. 3. Minden egyes jóváhagyott járműtípusnak jóváhagyási számot kell adni a 70/156/EGK irányelv VII. mellékletében foglaltak szerint. Ugyanazon tagállam nem adhatja ugyanazt a jóváhagyási számot másik járműtípusnak. 1. 3. Típusmódosítások és a jóváhagyások módosításai 1. 3. 1. Az ezen irányelv alapján jóváhagyott rendelkezéseit kell alkalmazni. típus módosítása esetén a 70/156/EGK irányelv 5. cikkének 1. 4. A gyártás megfelelősége 1. 4. 1. A gyártásmegfelelőség biztosítására szolgáló intézkedéseket a 70/156/EGK irányelv 10. cikkében megálla- pított rendelkezéseknek megfelelően kell megtenni. ” 3. A 2. 1. pontban:Az „I. melléklet” helyébe a „II. melléklet A. Rész” lép. 4. Az 5. 6. pontban:Az „I. melléklet” helyébe a „II. melléklet” lép. 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 345 5. A 6. 4. 2. pontban a képlet a következő: „α d = (fa)fm”. 6. A 7. pont helyébe a következő szöveg lép: „7. VIZSGÁLATI JELENTÉS A vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell az eredményeket és a hasznos teljesítmény meghatározásához szükséges valamennyi számítást, a II. mellékletben felsoroltak szerint. Ennek az okiratnak a kiállításához az illetékes hatóság felhasználhatja azt a jelentést, amelyet ezen irányelv előírásai szerint egy jóváhagyott vagy elismert laboratórium állított ki. ” 7. A 8–8. 2. 2. pontot el kell hagyni. 8. A 9–9. 2. pont8–8. 2. pontra változik. 9. Az 1. és 2. függelék helyébe az alábbi 1. és 2. függelék lép: „1. Függelék … sz. ADATKÖZLŐ LAP a járműtípus motorteljesítmény szerinti EK-típusjóváhagyásáról szóló 70/156/EGK (*)*) tanácsi irányelv I. melléklete alapján (a legutóbb a…/…/EK irányelvvel mód osított 80/1269/EGK irányelv) A következő adatokat, szükség szerint, a mellékelt okiratok jegyzékével együtt, három példányban kell benyújtani. Ha rajzokat is mellékelnek, akkor azokat megfelelő méretarányban és elegendő részletességgel kidolgozva kell benyújtani, fényképfelvételeknek elegendően A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva. Az esetleg mellékelt részletesnek kell lenniük. Ha a rendszereknek, részegységeknek vagy önálló műszaki egységeknek elektronikus vezérlésük van, az azok teljesít- ményjellemzőire vonatkozó adatokat meg kell adni. 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. ÁLTALÁNOS ADATOK Gyártó (a gyártó kereskedelmi neve):. Típus és általános kereskedelmi leírás(ok):. Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben vannak ilyenek a járművönb:. 0. 3. 1. Az ismertetőjelek feltüntetési helye:. 0. 4. 0. 5. 0. 8 1. 1. 1. 1. 8. A jármű kategóriájac:. A gyártó neve és címe:. Összeszerelő üzem(ek) címe(i):. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS ÉPÍTÉSI JELLEMZŐI Egy jellemző jármű fényképei és/vagy rajzai:. Jobbkormányos/balkormányos (1). (*) Az ezen az adatközlő lapon alkalmazott pont-számozások és lábjegyzetek megfelelnek a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében felsoroltaknak. Az ezen irányelv szempontjából lényegtelen pontok kihagyásra kerültek. 346 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet 3. 3. 1. 3. 1. 1. 3. 2. 1. 1. 3. 2. 1. 2. HAJTÓMOTOROKq Gyártó:. A gyártó motorkódja (a motoron lévő jelölés vagy más azonosító jel szerint):. Működési alapelv: külső gyújtású/sűrítéses gyújtású, négyütemű/kétütemű (1) Hengerek száma és elrendezése:. 3. 2. 1. 2. 1. Furatr:. mm 3. 2. 1. 2. 2. Löketr:. mm 3. 2. 1. 2. 3. Gyújtási sorrend:. 3. 2. 1. 3. 3. 2. 1. 4. 3. 2. 1. 5. 3. 2. 1. 8. cm3 Motor-lökettérfogats: Sűrítési viszony (2): Az égéstér, a dugattyútető és külső gyújtású motorok esetén a dugattyúgyűrűk rajzai:. Maximális hasznos teljesítményt:. kW,. 1/min-1 fordulaton (a gyártó által megadott érték) 3. 2. 1. 9. A gyártó által megadott megengedett legnagyobb fordulatszám:. 1/min-1 3. 2. 1. 10. Legnagyobb hasznos nyomaték (1):. Nm,. 1/min-1 fordulaton 3. 2. 2. 3. 2. 2. 1. 3. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 3. 2. 4. 1. (a gyártó által megadott érték) Tüzelőanyag: dízelolaj/benzin/PB-gáz/egyéb (1) Kísérleti oktánszám (RON), ólmozott:. Kísérleti oktánszám (RON), ólmozatlan: Tüzelőanyag-ellátás Porlasztóval (porlasztókkal): igen/nem (1). 3. 2. 4. 1. 1. Gyártmány(ok):. 3. 2. 4. 1. 2. Típus(ok):. 3. 2. 4. 1. 3. Darabszám:. 3. 2. 4. 1. 4. Beállító elemek (2): 3. 2. 4. 1. 4. 1. Fúvókák:. 3. 2. 4. 1. 4. 2. Légtorkok:. 3. 2. 4. 1. 4. 3. Úszóház szintje:. 3. 2. 4. 1. 4. 4. Úszó tömege: 3. 2. 4. 1. 4. 5. Úszótű:. (cid:1)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:3) (cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:4) Vagy tüzelőanyag-szállítási görbe a légáram függ- vényében és ennek teljesítéséhez szükséges beál- lítási értékek 3. 2. 4. 1. 5. 3. 2. 4. 1. 5. 1. 3. 2. 4. 1. 5. 2. 3. 2. 4. 2. 3. 2. 4. 2. 1. 3. 2. 4. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 3. Hidegindító rendszer: kézi/automatikus (1) Működési alapelv(ek):. Az üzemi tartomány határai/beállítási értékek (1) (2):. Tüzelőanyag-befecskendezéssel (csak sűrítéses gyújtásnál): igen/nem (1). A rendszer leírása: Működési alapelv: közvetlen befecskendezés/előkamrás/örvénykamrás (1) Befecskendező szivattyú 3. 2. 4. 2. 3. 1. Gyártmány(ok):. 3. 2. 4. 2. 3. 2. 3. 2. 4. 2. 3. 3. 3. 2. 4. 2. 3. 4. 3. 2. 4. 2. 3. 5. Típus(ok):. Legnagyobb befecskendezhető mennyiség (1) (2): mm3/löket vagy ütem, 1/perc szivattyúfordulaton, vagy szállítási jelleggörbe:. Befecskendezési időpont (2):. Az előbefecskendezés-szabályozó jelleggörbéje (2):. 3. 2. 4. 2. 3. 6. Kalibrálási eljárás: próbapadon/motoron (1) 3. 2. 4. 2. 4. Regulátor 3. 2. 4. 2. 4. 1. Típus:. 3. 2. 4. 2. 4. 2. Leszabályozási fordulatszám 3. 2. 4. 2. 4. 2. 1. Leszabályozási fordulatszám terhelésnél:. 1/min-1 3. 2. 4. 2. 4. 2. 2. Legnagyobb fordulat terhelés nélkül:. 1/min-1 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 347 3. 2. 4. 2. 5. 3. 2. 4. 2. 5. 1. 3. 2. 4. 2. 5. 2. 3. 2. 4. 2. 6. Befecskendező szelepek Hosszúsága: Belső átmérője: Porlasztó(k). mm. mm 3. 2. 4. 2. 6. 1. Gyártmány(ok):. 3. 2. 4. 2. 6. 2. Típus(ok):. 3. 2. 4. 2. 6. 3. Nyitási nyomás (2):. kPa vagy jelleggörbe (2):. 3. 2. 4. 2. 7. Hidegindító rendszer 3. 2. 4. 2. 7. 1. Gyártmány(ok):. 3. 2. 4. 2. 7. 2. Típus(ok):. 3. 2. 4. 2. 7. 3. 3. 2. 4. 2. 9. 3. 2. 4. 2. 9. 1. 3. 2. 4. 2. 9. 2. 3. 2. 4. 3. 3. 2. 4. 3. 1. 3. 2. 4. 3. 2. 3. 2. 4. 3. 3. 3. 2. 4. 3. 4. 3. 2. 4. 3. 4. 1. 3. 2. 4. 3. 4. 2. 3. 2. 4. 3. 4. 3. 3. 2. 4. 3. 4. 4. 3. 2. 4. 3. 4. 5. 3. 2. 4. 3. 4. 8. 3. 2. 4. 3. 5. 3. 2. 4. 3. 6. 3. 2. 4. 3. 7. 3. 2. 4. 3. 7. 1. 3. 2. 4. 3. 7. 2. Leírás:. Elektronikus vezérlőegység Gyártmány(ok):. A rendszer leírása: Tüzelőanyag-befecskendezéssel (csak külső gyújtásnál): igen/nem (1) Működési alapelv: szívócsővezeték (központi/többpontos (1))/közvetlen befecskendezés/egyéb (meghatáro- zás) (1):. Gyártmány(ok):. Típus(ok):. (cid:1)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:3) (cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:4) A rendszer leírása: Vezérlőegység típusa vagy száma:. Tüzelőanyag-szabályozó típusa:. Levegőáramlás-érzékelő típusa:. Tüzelőanyag-elosztó típusa:. Nyomásszabályozó típusa: Fojtószelepház típusa:. Befecskendező szelepek: nyitó nyomás (2): Befecskendezési időpont: Hidegindító berendezés: Működési elv(ek):. Az üzemi tartomány határai/beállítási értékek (1) (2):. A folyamatos befecskendezéstől eltérő rendszer esetén egyenértékű részleteket kell megadni. kPa vagy jelleggörbe (2). 3. 2. 4. 4. Tápszivattyú 3. 2. 4. 4. 1. Nyomás (2):. kPa vagy jelleggörbe (2):. 3. 2. 5. 3. 2. 5. 1. 3. 2. 5. 2. 3. 2. 5. 2. 1. 3. 2. 5. 2. 2. 3. 2. 6. 3. 2. 6. 1. 3. 2. 6. 2. 3. 2. 6. 3. 3. 2. 6. 4. 3. 2. 6. 5. 3. 2. 6. 6. 3. 2. 6. 7. 3. 2. 7. 3. 2. 7. 1. 3. 2. 7. 2. 3. 2. 7. 2. 1. 3. 2. 7. 2. 2. 3. 2. 7. 2. 3. 3. 2. 7. 2. 3. 1. Villamos rendszer Névleges feszültség:. V, pozitív/negatív testelés (1) Generátor Típus:. Névleges teljesítmény:. VA Gyújtás Gyártmány(ok):. Típus(ok):. Működési elv:. Előgyújtási jelleggörbe (2):. Statikus gyújtási időpont (2):. fok FHP előtt Megszakító hézag (2):. mm. fok Zárásszög (2): Hűtőrendszer (folyadék/levegő) (1) A motorhőmérséklet-szabályozó szerkezet névleges beállítási értéke:. Folyadékhűtés A folyadék fajtája:. Hűtőfolyadék-szivattyú(k): igen/nem (1) Jellemzők. , vagy Gyártmány(ok):. 3. 2. 7. 2. 3. 2. Típus(ok):. 348 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet 3. 2. 7. 2. 4. Áttételi arány(ok):. 3. 2. 7. 2. 5. 3. 2. 7. 3. 3. 2. 7. 3. 1. 3. 2. 7. 3. 2. A ventilátor és hajtó mechanizmusának leírása:. Levegőhűtés Fúvó: igen/nem (1) Jellemzők. , vagy 3. 2. 7. 3. 2. 1. Gyártmány(ok):. 3. 2. 7. 3. 2. 2. Típus(ok):. 3. 2. 7. 3. 3. Áttételi arány(ok):. 3. 2. 8. 3. 2. 8. 1. Szívórendszer Feltöltő: igen/nem (1) 3. 2. 8. 1. 1. Gyártmány(ok):. 3. 2. 8. 1. 2. 3. 2. 8. 1. 3. 3. 2. 8. 2. 3. 2. 8. 4. 3. 2. 8. 4. 1. 3. 2. 8. 4. 2. Típus(ok):. A rendszer leírása (pl. legnagyobb feltöltő nyomás: Töltőlevegő-hűtő: igen/nem (1) A szívóvezetékek és tartozékaik (szívókamra, előmelegítő, kiegészítő belépőlevegő-nyílások stb. ) leírása és rajzai:. A szívócsővezeték leírása (rajzokkal és/vagy fényképekkel):. Levegőszűrő, rajzok:. , vagy. kPa, lefúvatószelep, ha van):. 3. 2. 8. 4. 2. 1. Gyártmány(ok):. 3. 2. 8. 4. 2. 2. 3. 2. 8. 4. 3. Típus(ok):. Szívászajcsökkentő, rajzok:. , vagy 3. 2. 8. 4. 3. 1. Gyártmány(ok):. 3. 2. 8. 4. 3. 2. Típus(ok):. 3. 2. 9. 3. 2. 9. 1. 3. 2. 9. 2. 3. 2. 9. 3. 3. 2. 10. 3. 2. 11. 3. 2. 11. 1. 3. 2. 11. 2. 3. 2. 12. 3. 2. 12. 2. Kipufogórendszer A kipufogó-gyűjtőcső leírása és/vagy rajzai:. A kipufogórendszer leírása és/vagy rajzai:. Legnagyobb megengedett kipufogó-ellennyomás névleges motorfordulaton és 100 % terhelésnél:. kPa A beömlő és kiömlő nyílások legkisebb keresztmetszete: Szelepvezérlési idők vagy azzal egyenértékű adatok Legnagyobb szelepemelkedés, nyitási és zárási szögek vagy alternatív vezérlőrendszerek esetén a vezérlési idők adatai, a holtpontokhoz viszonyítva:. Referenciaértékek és/vagy beállítási tartományok (1): A levegőszennyezés elleni intézkedések Kiegészítő kibocsátáscsökkentő berendezések (ha vannak, és más pontban nem szerepelnek). 3. 2. 12. 2. 1. Katalizátor: igen/nem (1) 3. 2. 12. 2. 1. 1. A katalizátorok és monolitok darabszáma:. 3. 2. 12. 2. 1. 2. A katalizátor(ok) mérete, alakja és térfogata: Oxigénérzékelő: igen/nem (1) Levegőbefúvás: igen/nem (1) 3. 2. 12. 2. 3. 3. 2. 12. 2. 2. 3. 2. 12. 2. 4. Kipufogógáz-visszavezetés: igen/nem (1) 3. 2. 12. 2. 6. Részecskecsapda: igen/nem (1). 3. 6. 3. 2. 12. 2. 7. 3. 2. 12. 2. 6. 1. A részecskecsapda méretei, alakja és térfogata: Egyéb rendszerek (leírás és működési mód): A gyártó által megengedett legnagyobb hőmérsékletek Hűtőrendszer Folyadékhűtés Legnagyobb hőmérséklet a motorból való kilépésnél:. Léghűtés. 3. 6. 1. 2. 3. 6. 1. 1. 3. 6. 1. ºC 3. 6. 1. 2. 1. 3. 6. 1. 2. 2. 3. 6. 2. Referenciapont: A referenciapontban mért legnagyobb hőmérséklet: A töltőlevegő-hűtőből kilépő levegő legnagyobb hőmérséklete:. ºC ºC. 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 349 3. 6. 3. 3. 6. 4. 3. 6. 5. 3. 8. 3. 8. 1. 3. 8. 1. 1. 3. 8. 1. 2. 3. 8. 2. 3. 8. 2. 1. 3. 8. 2. 2. 3. 8. 3. 3. 8. 3. 1. 3. 8. 4. 3. 8. 4. 1. A kipufogógáz legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a kipufogó-gyűjtőcső pereme(i) közelében levő pontján:. ºC Tüzelőanyag-hőmérséklet minimum:. maximum:. Kenőolaj-hőmérséklet minimum:. maximum:. ºC ºC ºC ºC Kenési rendszer A kenési rendszer leírása A kenőolajtartály helye:. Az olajozás módja (nyomóolajozás/szívócsőbe fecskendezés/tüzelőanyaghoz keverés stb. ) (1). Olajszivattyú Gyártmány(ok). Típus(ok) Olaj/tüzelőanyag-keverési arány Százalék:. Olajhűtő: igen/nem (1) Rajz(ok):. , vagy 3. 8. 4. 1. 1 Gyártmány(ok):. 3. 8. 4. 1. 2. Típus(ok):. (Kelt, iktató) (1) A nem megfelelő rész törlendő. (2) Ha a típusazonosító ismertetőjel olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem lényegesek azon jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából, amelyre ez a típusbizonyítvány vonatkozik, akkor az ilyen karaktereket az adatlapon »?« jellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??). Kiegészítés az 1. függelékhez 1. 2. Egyéb, motor által meghajtott segédberendezés (az I. melléklet 5. 1. 2. pontja szerint) (felsorolás és rövid leírás, ha szükséges):. Kiegészítő információk a vizsgálati feltételekről (csak külső gyújtású motorok esetén) 2. 1. Gyújtógyertya 2. 1. 1. Gyártmány:. 2. 1. 2. Típus:. 2. 1. 3. Szikraköz beállítása:. 2. 2. Gyújtótekercs 2. 2. 1. Gyártmány:. 2. 2. 2. Típus:. 2. 3. Gyújtókondenzátor 2. 3. 1. Gyártmány:. 2. 3. 2. Típus:. 2. 4. Rádió-zavarszűrő berendezés 2. 4. 1. Gyártmány:. 2. 4. 2. Típus:. 350 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/18. kötet 2. Függelék MINTA (legnagyobb méret: A4 [210 x 297 mm]) EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY Jármű/alkatrész/önálló műszaki egység típusának (1) a legutóbb a(z) – típusjóváhagyásáról (1), / /EK irányelvvel módosított / /EK irányelv szerinti Pecsét helye – a típusjóváhagyás kiterjesztéséről (1), – a típusjóváhagyás elutasításáról (1), – a típusjóváhagyás visszavonásáról (1) szóló értesítés. A típusjóváhagyás száma:. A kiterjesztés indoka:. I. RÉSZ 0. 1. Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):. 0. 2. Típus és általános kereskedelmi leírás(ok):. 0. 3. Típusazonosító ismertetőjelek, ha a járművön/részegységen/önálló műszaki egységen jelölve vannak (1) (1):. 0. 3. 1. A jelzés helye:. 0. 4. A jármű kategóriája (2) (3):. 0. 5. A gyártó neve és címe:. 0. 7. Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetén az EK-típus-jóváhagyási jel helye és felerősítésének módja:. 0. 8. Az összeszerelő üzem(ek) címe(i):. 1. Kiegészítő információk (adott esetben): lásd a függelék kiegészítésében II. RÉSZ 2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:. 3. A vizsgálati jegyzőkönyv kelte:. 4. A vizsgálati jegyzőkönyv száma:. 5. Megjegyzések (ha vannak): lásd a függelék kiegészítésében 6. Hely:. 13/18. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 351 7. Kelt:. 8. Aláírás:. 9. A jóváhagyó hatóságnak benyújtott – kívánságra hozzáférhető – információs anyag tárgymutatója mellékelve. (1) Ha a típusazonosító ismertetőjel olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem lényegesek azon jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából, amelyre ez a típusbizonyítvány vonatkozik, akkor az ilyen karaktereket az adatlapon »?« jellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??). (2) A nem megfelelő rész törlendő. (3) A 70/156/EGK irányelv II. melléklet A. pontjában található meghatározás szerint. Kiegészítés a… sz. EK-típus-jóváhagyási bizonyítványhoz, a járművek a legutóbb a(z)…/…/EK irányelvvel módosított 80/1269/EGK irányelv szerinti típusjóváhagyásával kapcso- latosan 1. Kiegészítő adatok 1. 1. Motor:. 1. 1. 1. A gyártó motorkódja:. (a motoron lévő jelölés vagy más azonosító jel szerint). 1. 1. 2. Motor-lökettérfogat: 1. 1. 3. Tüzelőanyag: gázolaj/benzin/PB-gáz/egyéb (1) 1. 1. 4. Maximális hasznos teljesítmény:. kW,. 1/perc fordulaton 5. Megjegyzések:. (1) A nem megfelelő rész törlendő. ” II. MELLÉKLET 10. AZ 1. PONT FÖLÖTTI TELJES SZÖVEG HELYÉBE A „VIZSGÁLATI JELENTÉS” új cím lép. 11. Az 1–4. pontot el kell hagyni. 12. Az 5. és 6. pont számozása 1. , illetve 2. pontra változik. 13. A 2. 1. (korábban 6. 1. ) pont:A táblázatban a „Hozzáadandó teljesítmény. (lásd az 1. táblázat 5. megjegyzését)” szöveg helyébe a „Hozzáadandó teljesítmény a melléklet 1. táblázatában (lásd az I. melléklet 1. függelékéhez tartozó kiegészítések 1. pontját) meghatározottakon kívül a motorra szerelt segédberendezésekre vonatkozóan. Levonandó teljesítmény, ha a mérés fel nem szerelt ventilátorral történt (lásd az I. mellékletben az 1. táblázat 5. megjegyzését)” szöveg lép. 14. A 7–14. pontot el kell hagyni


title: REGLAMENTO (CE) N° 695/97 DE LA COMISIÓN de 18 de abril de 1997 por el que se determina la proporción en que se satisfarán las solicitudes de licencias de importación presentadas durante el segundo trimestre de 1997 de algunos productos del sector de la leche y los productos lácteos al amparo del régimen previsto en el Acuerdo interino celebrado entre la Comunidad y la República de Eslovenia

eurovoc_concepts:
cheese
import licence
milk product
quantitative restriction