title: Meddelande från kommissionen - Konsumenters hälsa och livsmedelssäkerhet

eurovoc_concepts:
consumer protection
food inspection
foodstuffs legislation
public health
scientific committee (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Biyssel den 30. 04. 1997 KOM(97) 183 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN KONSUMENTERS HÄLSA OCH LIVSMEDELSSÄKERHET INNEHÅLLSFÖRTECKNING Inledning Del 1 : Översikt över mål och medel Del 2: Vetenskapliga utlåtanden om konsumenters hälsa: en infallsvinkel i förebyggande syfte Del 3 Riskanalys Del 4: Kontroll och inspektion - ett nytt tillvägagångssätt Bilaga I: Bilaga II: Befintliga vetenskapliga kommittéers nuvarande mandat Viktiga rättsakter för vilka kontrollen av hur de efterlevs i medlemsstaterna eller i länder utanför gemenskapen för närvarande är kommissionens ansvar sida 3 6 9 18 20 29 32 Inledning Syftet med detta meddelande är att informera alla berörda parter, särskilt Europaparlamentet och rådet, om vilka åtgärder kommissionen vidtar för att förbättra det sätt på vilket den inhämtar och använder vetenskapliga utlåtanden och hur den utövar tillsyn på områdena livsmedel samt djur- och växtskydd. Kommissionen åtar sig att löpande redovisa hur väl den lyckas med att genomfora den strategi som anges i detta meddelande. I sitt tal inför Europaparlamentet den 18 februari 1997 förespråkade kommissionens ordförande Jacques Santer "att gradvis införa en verklig livsmedelspolitik som sätter konsumentskydd och konsumenters hälsa i främsta rummet". Detta meddelande går hand i hand med grönboken om livsmedelslagstiftning när det gäller att lägga fast grundvalen för en sådan verklig livsmedelspolitik. Den gör livsmedelssäkerhet och konsumenters hälsa till kärnan i en ny politisk inriktning som grundar sig på de tre allmänna principer som Jacques Santer redogjorde för i sitt tal: - För det första skall ansvaret för lagstiftning hållas åtskiljt från ansvaret för vetenskapligt samråd. - - För det andra skall ansvaret för lagstiftning hållas åtskiljt från ansvaret för inspektioner. För det tredje skall det finnas större insyn och mera vitt tillgänglig information under beslutsprocessen och när det gäller inspektioner. Följaktligen skall alla relevanta vetenskapliga kommittéer liksom ansvaret för inspektion och kontroll åvila den kommissionär som handhar konsumentpolitik och hälsoskydd. Det behöriga generaldirektoratet (GD XXIV) har omorganiserats för att ha ett särskilt ansvar för konsumenters hälsa. I del 1 av detta meddelande ges en översikt över målen med och medlen för den nya politiska inriktningen. I del 2 skisseras det förebyggande arbetssättet med vetenskapliga utlåtanden om konsumenters hälsa och kommissionens sätt att ta itu med sitt ansvarsområde. Det behövs mera tid för att se över mandaten för de vetenskapliga kommittéerna. Man bör särskilt beakta de obligatoriska respektive frivilliga samråd som föreskrivs i befintlig lagstiftning samt hur man skall kunna rationalisera mandaten utan att säkerhetsfrågorna förlorar sin ofta tvärvetenskapliga karaktär. I del 3 förklaras det tillvägagångssätt vid riskanalyser som skall följas när det gäller konsumenters hälsa. I del 4 framläggs de förfaranden för kontroll och inspektion som kommissionen har för avsikt att följa. Inte ens en förbättrad användning av de befintliga resurserna skulle räcka till för att verkligen täcka in det stora antal lagar, ungefär 80, för vilka övervakning och kontroll av hur de efterlevs i medlemsstaterna eller i länder utanför gemenskapen för närvarande är kommissionens ansvar. Med beaktande av subsidiaritetsprincipen har man skisserat ett nytt tillvägagångssätt på medellång sikt som är inriktat på högriskämnen med prioriterat tillsynsbehov, på bättre prestation och optimal kontroll. Vid genomförandet av denna nya policy kommer kommissionen att agera i en anda av öppenhet och i dialog med medborgarna. Det finns således ett trängande behov av förstärkta resurser, inte bara med hänsyn till kontrolluppgifterna, utan också med tanke på arbetet med att bereda och rättsligt följa upp de vetenskapliga utlåtandena. Föreliggande meddelande förklarar i detalj kommissionens nya strategi för konsumenters hälsa1 och livsmedelssäkerhet, särskilt med avseende på vetenskapliga utlåtanden och kontroll och tillsyn. Jacques Santer förklarade i sitt tal inför Europaparlamentet att kommissionen har genomfört en radikal reform av de avdelningar som arbetar med människors hälsa. Kommissionen har framför allt placerat alla relevanta vetenskapliga kommittéer under GD XXIV (generaldirektoratet som handhar konsumentpolitik och hälsoskydd), vilket också kommer att innefatta byrån för livsmedel och veterinära frågor (FVO) samt en ny enhet för bedömning av konsumenthälsorisker. En klar beskrivning av detta nya tillvägagångssätt leder oundvikligen till en mera detaljerad presentation av de olika uppgifterna för dessa och andra av kommissionens avdelningar. Det måste emellertid betonas att den nya politiken när det gäller konsumenters hälsa och se del 2, avsnitt 2. 2, för en mer detaljerad beskrivning av omfattningen av detta begrepp. 4- livsmedelssäkerhet är en uppgift som berör många av kommissionens avdelningar och att denna nya politik skall genomföras av hela kommissionen genom ett kollektivt agerande. -5 Del 1: Översikt över mål och medel Huvudmålet för den nya politiska inriktningen är att förstärka skyddet av konsumenters hälsa. I detta syfte är livsmedelssäkerhet en nödvändig förutsättning. För att återupprätta konsumenternas förtroende och för att möta oron över en del produktionsmodeller där man satsar för mycket på produktiviteten, är det också viktigt att beakta skyddet för djur och växter. Nyligen vunna erfarenheter har tydligt visat att livsmedelssäkerhet inte bara är en angelägenhet för konsumenter utan att detta även utgör själva grunden för en väl fungerande marknad. Livsmedelssäkerhet är därför inte bara en förutsättning för skyddet av konsumenters hälsa utan är också av intresse för producenter och andra som är inblandade i framställning och försäljning av livsmedel och relevanta jordbruksprodukter. För att uppnå dessa mål har kommissionen omarbetat och ämnar stärka följande tre sinsemellan kompletterande medel, som skall ligga till grund för en effektiv politik till skydd för konsumenternas hälsa: vetenskapliga utlåtanden, riskanalys och kontroll. De vetenskapliga utlåtanden som de rättsliga åtgärderna för skydd av konsumenters hälsa grundar sig på är huvudsakligen ett resultat av de vetenskapliga kommittéernas arbete. Omorganisationen av dessa kommittéer kommer att bereda vägen för ökad samverkan och underlätta samordningen av deras arbete tack vare bildandet av en ledningskommitté. Följande tre principer måste utgöra grundvalen för de vetenskapliga kommittéernas arbete: ledamöternas höga kvalifikationer, oberoende ställning samt insyn i deras utlåtanden. Dessa principer utvecklas närmare i det andra kapitlet i detta meddelande. Det är viktigt att kommissionens avdelningar bedriver ett nära samarbete under arbetet med att formulera de frågor som skall underställas de vetenskapliga kommittéerna liksom arbetet med att dra nytta av dessa kommittéers utlåtande för dem som är ansvariga för att bereda lagförslag. Detta samarbete måste vara så flexibelt och så obyråkratiskt som möjligt. Dessutom skall kommissionen åter utreda skillnaden mellan obligatoriskt samråd och frivilligt samråd med de vetenskapliga kommittéerna, vilka båda förekommer i den gällande gemenskapslagstiftningen. -6 Riskanalyser utgör en process i tre steg, som består av bedömning, management och meddelande om risken i fråga. I nuläget tillåter riskbedömningsförfarandet identifiering och bedömning av riskerna för konsumenters hälsa, vilket grundas på en uppskattning av sannolikheten att de uppstår i en specifik situation. Den väsentligaste uppgiften för riskmanagement är att begränsa eller reducera risknivåer som identifieras genom bedömningsförfarandet i syfte att åstadkomma en lämplig skyddsnivå. Genom meddelanden om riskerna sker ett informationsutbyte mellan de berörda parterna när det gäller riskens karaktär och de åtgärder som skall vidtas för att hålla dem under kontroll. Den nya kontroll- och tillsynsmetoden kommer att grundas på följande tre huvudinriktningar: För det första skall, mot bakgrund av de många olika områden som denna lagstiftning täcker och de begränsade resurser som står till buds, riskbedömningsförfaranden införas för att göra det möjligt att prioritera kontrolluppgifter. För det andra skall kontrollverksamheten omorganiseras för att säkerställa att hela livsmedelsprocesskedjan täcks helt och fullt (principen "från ax till limpa"). För det tredje skall denna procedur utvecklas ytterligare genom det allmänna införandet av formella revisionsförfaranden, så att man kan bedöma den tillsyn som utövas av behöriga nationella myndigheter (såsom redan är fallet i livsmedelskontrollsektorn). Öppenhetsprincipen kommer att vara vägledande för kontrollorganens verksamhet gentemot nationella myndigheter, konsumenter och andra berörda parter. När kommissionen använder sig av de tre omarbetade medlen vetenskapliga utlåtanden, riskanalys och kontroll kommer kommissionen att fasta särskilt avseende vid medlens effektivitet och genomförbarhet. Kommissionen kommer att säkerställa skyndsam uppföljning av akuta situationer med anknytning till konsumenternas hälsa. Detta kommer att ske genom skyddsåtgärder och snabba larmsystem. Vidare kommer information från konsumenter och producenter att behandlas skyndsamt. Vetenskapliga utlåtanden, riskanalys och kontroll bör ligga till grund för verksamheten på ett stort antal områden, nämligen: 7- Det sätt på vilket medlemsstaterna reagerar på rekommendationer som gjorts efter ett inspektionsbesök. Försvar av gemenskapsintressen i ett internationellt sammanhang, t. ex. WTO, WHO, OIE och FAO. Säkerställande av att gemenskapslagstiftningen efterlevs. Viktigast är att vid utarbetande av gemenskapslagstiftning ta hänsyn till de ärenden som omfattas av de tre omarbetade medlen. Rekommendationer om åtgärder kommer således att grundas på resultat från vetenskapliga utlåtanden, riskanalyser och kontroller. Dessutom finns det ett behov av att upprätta en ordentlig feedback-mekanism för att säkerställa en effektiv förbindelse mellan olika berörda parter, inklusive övervakning av det sätt på vilket de rekommenderade åtgärderna vidtas. Europeiska unionen är världens största importör av jordbruks- och livsmedelsprodukter och en av de största exportörerna. Mot den bakgrunden är det viktigt att se till att intern lagstiftning och interna förfaranden ger våra handelspartner fullgod trygghet och att våra exportprodukter inte drabbas av obefogade restriktioner på världsmarknaden. Europeiska unionen kan dra nytta av internationella överenskommelser. Beslut om livsmedelssäkerhet fattas mot bakgrund av de rättigheter och skyldigheter de ger upphov till i WTO, i andra internationella organisationer och bilateralt (t. ex. EES, associeringsavtal och likställighetsavtal om djur- och växtskydd). Pel 2 ; Vetenskapliga utlåtanden om konsumenters hälsa: en infallsvinkel i förebyggande syfte 2. 1. Mål och principer När det gäller konsumenters hälsa är vetenskapliga utlåtanden av allra största vikt vid alla stadier av utarbetande av ny lagstiftning och vid verkställande och handhavande av befintlig lagstiftning. Detta gäller även på andra områden som t. ex. djurskydd. Kommissionen kommer att använda dessa utlåtanden till förmån för konsumenterna för att säkerställa en hög nivå på skyddet av hälsa. När det gäller livsmedel är målet med den europeiska rättsliga ramen att fortlöpande förbättra tillgången till säkra och sunda produkter, genom att säkerställa att råvaror från jordbruket, förädlade produkter och alla mellanliggande produktionsprocesser och produkter är analyserade och bedömda med avseende på potentiella risker. Vid granskningen av sitt tillvägagångssätt när det gäller vetenskapliga utlåtanden för skydd av konsumenters hälsa kommer kommissionen att förstärka tre huvudprinciper: höga kvalifikationer, oberoende och insyn. Vetenskapliga utlåtanden måste vara av så hög kvalitet som möjligt. Det är därför nödvändigt att bedömning av eventuella risker utförs av framstående vetenskapsmän (principen om höga kvalifikationer). Kommissionen skall säkerställa att vetenskapsmän som verkar i de vetenskapliga organen inte har några intressen som kan komma i konflikt med kravet att lämna oberoende utlåtanden, vilket är nödvändigt för att bidra till en hög skyddsnivå när det gäller konsumenters hälsa (principen om oberoende). I linje med den övergripande politiken för insyn som kommissionen driver är det nödvändigt att berörda parter, däribland konsumenter, både enskilda individer och sammanslutningar, liksom Europeiska unionens institutioner och nationella myndigheter lätt får tillgång till information om kommittéernas arbetsförfarande och deras utlåtanden. Dessutom skall kommissionen hålla berörda parter, inklusive konsumenter, helt -9 informerade om de olika etapperna i rådgivningen. Det är nödvändigt med kommunikation för att uppnå dessa mål (principen om insyn). Man måste samtidigt vara medveten om att vetenskapliga utlåtanden är en metod med begränsningar som därför skall betraktas som en viktig faktor, men inte den enda, i beslutsprocessen. 2. 2. Ansvarsområden Via lagstiftning har ofta, men inte systematiskt, vetenskapligt samråd blivit obligatoriskt i frågor som kan ha en effekt på folkhälsan. Flera vetenskapliga kommittéer inrättades därför av kommissionen och drevs av generaldirektorat som hade motsvarande ansvar för utkast till lagstiftning och som handhade områdena livsmedel, djurskydds frågor (djurhälsa, folkhälsa och välfärd) toxikologiska och ekotoxikologiska kemikalier, bekämpningsmedel, djurfoder och kosmetika och, mest aktuellt, frågor som hör ihop med bovin spongiform encefalopati när det gäller den tvärvetenskapliga kommittén. En sammanfattning av de befintliga mandaten ges i bilaga I. Befintliga vetenskapliga kommittéer handhar frågor om konsumenthälsa, djurhälsa, växtskydd och miljöskydd som hör samman med viss användning av kemikalier, produktion och konsumtion av livsmedel och foder, användning av kosmetika eller kemikalier i jordbruk samt livsmedels- och foderproduktion. För enkelhets skull kommer dessa ansvarsområden, som nyligen överförts till den kommissionär som handhar konsumentpolitik och hälsoskydd, att omnämnas som "konsumenters hälsa" i detta meddelande. Tidigare har flera kommittéer ofta kommit med gemensamma yttranden, och denna positiva erfarenhet skall användas för att vägleda kommissionens avdelningar att skapa en tillräckligt flexibel struktur som kan säkerställa att tillförlitliga, oberoende och snabba svar ges i hälsofrågor så att man kan dra fördel av information från olika vetenskapliga ämnesområden och att undvika dubbelarbete och förvirring när kommittéerna ger uttryck för olika uppfattning. Mot bakgrund av den nya politikinriktning som fastslås i detta meddelande och rekommendationerna från Europaparlamentet, kommer kommissionen att ompröva och 10 justera samtliga ovannämnda vetenskapliga kommittéers mandat. Mandaten för alla vetenskapliga kommittéer under GD XXIV kommer att vara föremål för ett enda kommissionsbeslut, som skall antas i juli 1997. Mandatet för den vetenskapliga ledningskommittén (tidigare kallad den tvärvetenskapliga kommittén) kommer att antas separat i maj 1997. 2. 3. Omorganisation av de vetenskapliga kommittéernas arbete Kommissionen skall koncentrera ansträngningar på att bygga upp en tillförlitlig och flexibel struktur, som skall möjliggöra hög kvalitet och oberoende vetenskapliga utlåtanden för att säkerställa insyn samt att de vetenskapliga utlåtandena beaktas i den lagstiftningsmässiga verksamheten inom gemenskapens institutioner. Kravet på oberoende vetenskapliga utlåtanden härrör, i många fall, från skyldigheterna i gemenskapslagstiftningen. Det finns emellertid flera rättsakter som gäller viktiga frågor på området livsmedel och djurens hälsa där inhämtning av utlåtanden inte är obligatorisk. Kommissionen skall därför, i samarbete med den vetenskapliga ledningskommittén, undersöka de områden där obligatoriskt samråd med vetenskapliga kommittéer bör införas. De flesta frågor om vetenskapliga utlåtanden faller klart inom ramen för nuvarande mandat för någon av de vetenskapliga kommittéerna. En särskild fråga kan dock falla inom ramen för flera kommittéers behörighet, varför det inte alltid är helt uppenbart vart en enskild fråga hör. Vissa samråd måste dock ingå i flera vetenskapliga kommittéers behörighet. Därför har en vetenskaplig ledningskommitté upprättats. För närvarande består den av medlemmarna i den tvärvetenskapliga kommittén och ordförandena i de sex andra vetenskapliga kommittéerna. Dess mandat skall innefatta samordningen mellan olika kommittéer och beslut om att flera kommittéer skall höras i frågor som kräver sådan sammansatt sakkunskap som finns företrädd i de vetenskapliga kommittéerna. Den nya vetenskapliga ledningskommittén skall ha åtta ledamöter, förutom ordörandena som nämns ovan. De åtta ledamöterna skall ge kommissionen råd när den väljer ledamöter till de andra kommittéerna, särskilt när det gäller kvalifikationer och oberoende. -11 Alla befintliga vetenskapliga kommittéer som behandlar konsumenters hälsa behövs och en del behöver förstärkas. För att genast kunna svara på specifika frågor som uppstår till följd av överlappande mandat mellan Vetenskapliga livsmedelskommittén och Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén, skall en gemensam underkommitté inrättas för att behandla frågor som rör livsmedelssäkerhet. När rättsakter grundar sig på bedömning som gjorts av vetenskapsmän i organisationer i medlemsstaterna kan ett samråd med motsvarande vetenskapliga kommittéer inom kommissionen vara lämpligt. Det bedömningsarbete som görs av dessa organisationer i medlemsstaterna kan tjäna som underlag för en översyn av deras kolleger i den behöriga vetenskapliga kommittén. De flesta förfaranden för riskbedömning av kemiska risker som har utarbetats i de vetenskapliga kommittéerna är helt i enlighet med bedömningsförfaranden som utarbetats och används av både nationella och internationella organ, såsom Världshälsoorganisationen. Utarbetandet av nya riskbedömningsförfaranden när det t. ex. gäller överföring av djursjukdomar till människan och livsmedelsburna sjukdomar kan bli en stor uppgift i framtiden. Kommissionen finner att det finns ett behov av att på gemenskapsnivå ha en högt specialiserad expertis inom bioteknologi. Man kommer att följa förslaget från den vetenskapliga ledningskommittén och gå till väga steg för steg. Möjligheten att inrätta en specifik arbetsgrupp under den vetenskapliga ledningskommittén skall undersökas. Kommissionen kommer att återuppta denna fråga i samband med översynen av direktiv 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. De nya mandaten kommer även fortsättningsvis att säkerställa att de vetenskapliga kommittéerna kan inbjuda externa experter för utlåtande i frågor som kräver specialister. Kommissionen kommer att införa nödvändig flexibilitet och budgetbestämmelser rörande anordnande av möten som skall behandla brådskande frågor som gäller konsumenters hälsa. 12 2. 4. Interimsperiod För att undvika avbrott i arbetet skall alla kommittéer i sina nuvarande sammansättningar fortsätta med sina uppgifter grundade på befintliga mandat (jfr. bilaga I) fram till dess att kommissionen i juli 1997 antar de nya mandaten för alla vetenskapliga kommittéer. De skall fortsätta att hålla sina planlagda möten, inklusive mötena i deras arbetsgrupper, för att svara på alla befintliga och nya önskemål om utlåtanden. 2. 5 Internationella förhållanden Kommissionen måste, i samarbete med medlemsstaterna, fortsätta att aktivt delta i internationella fora där rekommendationer, normer eller riktlinjer för konsumenters hälsa utarbetas, särskilt för att tillse att sådana rekommendationer, normer eller riktlinjer vilar på en stadig vetenskaplig grund. Rådgivning från de vetenskapliga kommittéerna i dessa frågor innebär viktig ledning för kommissionen i dess arbete. När det gäller internationell handel kräver inte Världshandelsorganisationens avtal om tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS) att medlemmarna skall ändra den skyddsnivå de bedömer vara lämplig. SPS-avtalet stadgar emellertid att alla sanitära eller fytosanitära åtgärder bara skall tillämpas i den utsträckning som är nödvändig för att skydda människors, djurs och växters liv eller hälsa, att de skall grundas på vetenskapliga principer och att de inte skall upprätthållas utan tillräckligt vetenskapligt bevis. Det står dock medlemmen fritt att besluta, mot bakgrund av en riskbedömning, om en relevant internationell standard, riktlinje eller rekommendation är tillräcklig för att uppnå en lämplig nivå på det sanitära eller fytosanitära skyddet. De vetenskapliga kommittéernas verksamhet kan därför inbegripa en bedömning av de vetenskapliga principer som gemenskapens hälsostandarder grundar sig på. Denna bedömning måste ta med i beräkningen de riskbedömningsmetoder som har utarbetats av berörda internationella organisationer. På samma sätt kan åtaganden som härrör av andra internationella överenskommelser, särskilt avtal om djur- och växtskydd, inverka på det sätt sådana bedömningar görs. - 1 3- 2. 6. Ändringar i lagstiftningen För att genomföra kommissionens politik beträffande vetenskaplig rådgivning i frågor som rör konsumenters hälsa kommer kommissionen att föreslå eller att anta de nödvändiga rättsakterna för att införa, om så behövs, obligatoriskt samråd med en vetenskaplig kommitté. I alla händelser har kommissionen den bestämda avsikten att samråda med lämpliga vetenskapliga kommittéer i frågor som särskilt gäller konsumenters hälsa, även om gemenskapslagstiftningen ännu inte förutser något obligatoriskt samråd. I vissa situationer, t. ex. akuta situationer eller i frågor där den vetenskapliga ståndpunkten redan är tillräckligt klarlagd, kan samråd senareläggas eller betraktas som överflödigt. 2. 7. Kommittéernas verksamhet Vetenskapliga kvalifikationer och kompetens är de viktigaste urvalskriterierna för ledamöterna i de vetenskapliga kommittéerna. Kommissionen kommer att säkerställa att urvalsförfarandet är öppet gentemot Europaparlamentet, medlemsstaterna, konsumentförbunden och andra intressenter. I förfarandet kan ingå en uppmaning att inkomma med intresseanmälningar. Vid utnämningen av kommittéledamöter skall särskilt deras oberoende beaktas. Kommissionen kommer att utvidga de nuvarande bestämmelserna om och förfarandena för ledamöternas intresseförklaringar i alla vetenskapliga kommittéer. Det är kanske inte alltid möjligt att uppnå samförstånd bland ledamöterna i de vetenskapliga kommittéerna. Rapporterna om de vetenskapliga utvärderingarna och mötesprotokollen skall återge exakt de olika åsikter som har framlagts under utvärderingen. De vetenskapliga kommittéernas mötesprotokoll, i vilka minoritetens åsikter ingår, skall vara offentliga. Minoritetens åsikter skall överlämnas till kommittéledamöterna endast på deras begäran. Enligt överenskommelsen med den budgetansvariga myndigheten har kommissionen för avsikt att betala kommittéledamöter en ersättning förutom de sedvanliga - 1 4- dagtraktamentena och reseersättningarna. En utvärdering av de ekonomiska konsekvenserna ingår i förslaget till ändrings- och tilläggsbudgeten. De vetenskapliga kommittéerna kan utnämna föredragande. Man skall särskilt säkerställa att föredragandena står fritt från allt socioekonomiskt tryck eller personliga intressen. Eftersom föredragandena har en särskild uppgift vid insamlingen av uppgifter, upprättandet av databaser och utarbetandet av rapporter och yttranden, skall de erhålla en tilläggsersättning. Kommittéernas sekretariat kommer även fortsättningsvis att skötas av kommissionen enligt nu gällande regler. 2. 8. Samordning av lagstiftning, offentlig kontroll och övrig verksamhet Vetenskapliga yttranden är en väsentlig förutsättning för utarbetandet av lagförslag eller åtgärder som eventuellt inverkar på livsmedelssäkerheten och konsumentskyddet. En mycket viktig säkerhetsåtgärd av högsta prioritet är att säkerställa att beslut fattas med fullständigt beaktande av de bästa möjliga vetenskapliga bevisen. Kommissionen betonar denna prioritering även i sitt nya tillvägagångssätt inom livsmedelssäkerheten. Samtidigt bör man trots de vetenskapliga yttrandenas viktiga roll medge att de har vissa ofrånkomliga begränsningar. I en del fall ställs det krav - t. ex. till följd av etiska eller miljömössiga överväganden eller särskilda kontroll- och produktionsmetoder - på mer långtgående hälsoskyddsåtgärder än vad som skulle vara nödvändigt enligt de vetenskapliga bevisen. Omvänt kan det i andra fall finnas orsak till att balansera de vetenskapliga eller identifierbara bevisen med samhällets förmåga att tolerera riskerna ifråga - ohälsosamma dieter och levnadsvanor är exempel på detta. Dessutom kan det hända att de vetenskapliga yttrandena inte är tillräckligt uttömmande eller fullständiga för att det skall vara möjligt att dra fullständiga slutsatser. Slutligen är vetenskapliga yttranden inte perfekta och situationen förändras i takt med ny utveckling och ny kunskap. Därför skall de hela tiden omprövas. En av GD XXIV:s viktigaste uppgifter är att säkerställa en lämplig uppföljning av de yttranden som de vetenskapliga kommittéerna har avgivit. Generaldirektoratet kommer 15 att vidarebefordra de vetenskapliga yttrandena till de generaldirektorat som ansvarar för lagstiftningen. I förekommande fall kommer det att ge rekommendationer. Det är nödvändigt med samarbete mellan de olika avdelningarna. Samarbetet skall fungera i två riktningar, dvs. andra avdelningar och särskilt de som utarbetar lagförslag skall kunna erhålla vetenskapliga yttranden på begäran. Den ledamot av kommissionen som ansvarar för konsumentpolitik och hälsoskydd skall vara förtrogen med alla lagtexter och lagförslag om konsumenternas hälsa, om vilka yttranden har avgetts. Kommissionen kommer att vid behov utnyttja vetenskapliga yttranden och resultat från riskanalyser vid uppfyllandet av sina politiska skyldigheter. På grundval av de vetenskapliga kommittéernas riskbedömning skall kommissionen interaktivt utbyta information och synpunkter med berörda parter. Inom ramen för sitt offentliga övervakningsansvar kan kommissionen begära ett yttrande från en vetenskaplig kommitté vid uppföljning av en inspektion i en medlemsstat eller i ett land utanför gemenskapen. Dessutom kan vilken vetenskaplig kommitté som helst eller ledningskommittén på eget initiativ uppmärksamma kommissionen på potentiella eller nya risker i samband med konsumenters hälsa. Generaldirektorat XXIV: s riskanalysenhet skall vara förutseende och fastställa potentiella eller nya risker i samband med konsumenters hälsa. GD XII, som ansvarar för vetenskap, forskning och utveckling, kommer att delta i de vetenskapliga kommittéernas verksamhet särskilt när det gäller fastställandet av deras mandat, val av ledamöter, formulering av frågor som skall ställas samt tolkningen av vetenskapliga yttranden. Gemensamma forskningscentret kommer som kommissionens oberoende vetenskapliga organ att bistå de vetenskapliga kommittéerna med särskilt kompletterande uppgifter samt i laboratoriearbetet genom att kontrollera och komplettera uppgifter som externa samarbetspartner förelägger de vetenskapliga kommittéerna. De 16 vetenskapliga kommittéerna kommer att ha tillgång till alla relevanta resultat från gemenskapens särskilda forskningsprogram. Kommissionen kommer också att förlita sig på vetenskapliga uppgifter som har erhållits från medlemsstaterna vid utformningen av det vetenskapliga samarbetet enligt direktiv 93/5/EEG. 2. 9. Allmän trovärdighet De vetenskapliga yttrandenas kvalitet och öppenhet liksom utnyttjandet av dem inom lagstiftnings- och kontrollverksamheten inverkar på konsumenternas förtroende för Europeiska unionens lagstiftning om livsmedel och djurhälsa. Största möjliga tillgång till kommittéernas yttranden skall garanteras. De vetenskapliga kommittéernas dagordningar, protokoll och yttranden skall vara tillgängliga för medlemsstaterna, särskilt hälsovårdsmyndigheter, Europaparlamentet, medborgare, konsumenter och konsumentorganisationer, producenter och deras organisationer samt andra samhällsekonomiska aktörer, varvid nödvändig respekt för affärshemligheter skall iakttas. Man skall försöka lägga fram informationen på så sätt att den lätt kan förstås av allmänheten. De vetenskapliga kommittéernas yttranden skall offentliggöras inom kort efter godkännandet. De skall också finnas tillgängliga på Internet. Kommissionen kommer regelbundet att anordna informationstillfällen för berörda parter, till exempel Europaparlamentet, medlemsstaterna och konsumenterna. För journalister anordnas särskilda informationstillfallen. -17 Pel 3; Riskanalys Riskanalys är ett systematiskt förfarande som integrerar en vetenskaplig bedömning av riskerna och sannolikheten för att de skall uppstå i ett visst läge (riskbedömning), bedömning av åtgärder som gör det möjligt att åstadkomma en lämplig skyddsnivå (riskmanagement) samt informationsutbyte med alla berörda parter - beslutsfattare, inspektörer, konsumenter och producenter - för att förklara orsakerna och motivera de föreslagna administrativa åtgärderna (meddelande om riskerna). Riskanalyser tillhör kommissionens ansvarsområde. Verksamheten kommer att omfatta uppgifter som hör hemma under olika generaldirektorat med ansvar för vetenskapliga utlåtanden, för att utarbeta lagförslag och för tillsyn. Nära samarbete och samordning mellan dessa avdelningar är en förutsättning för att det skall gå att göra riskanalyser. För att uppnå en hög skyddsnivå kommer kommissionen att utarbeta lagförslag eller besluta om åtgärder. Riskanalysens omfattning ger en bild av vilken typ av risk det rör sig om. Riskbedömning utgör grunden för vetenskapliga utlåtanden när det gäller konsumenters hälsa. En vetenskaplig riskbedömning ger kommissionen en god grund för förslag och åtgäder beträffande konsumenters hälsa och livsmedelssäkerhet. När så är lämpligt kommer kommissionen att försöka se till att riskbedömingarna görs i överensstämmelse med internationellt överenskomna förfaranden. Därmed skapas en grund för försvar av gemenskapslagstiftningen, som skall vila på sådana riksbedömningar, om talan skulle föras mot denna enligt Världshandelsorganisationens regler eller inför EG-domstolen. När det gäller riskmanagement kommer kommissionen att ta hänsyn till föreliggande riskbedömningar och rekommendationer som lämnats av generaldirektoratet med ansvar för vetenskapliga utlåtanden till generaldirektoratet med ansvar för att utarbeta lagtext. Riskmanagement skall innefatta ett förfarande för att bedöma effekterna av olika policyalternativ mot bakgrund av resultaten av riskbedömningarna och den önskade skyddsnivån. Arbetet med att meddela om risker måste bedrivas i en anda av öppenhet. För att uppnå detta kommer kommissionen att göra de vetenskapliga utlåtandena tillgängliga för en så vid krets som möjligt. Kommissionen kommer också att informera alla berörda parter, även konsumenterna, om de olika stegen i utvecklingen. Detta innebär att informationen - 1 8- kommer att omfatta sådant som orsakerna till och de vetenskapliga grunderna för förslagen liksom ett informationsutbyte med berörda parter vid alla lämpliga etapper. Konsumenternas oro för eventuella hälsorisker kommer att beaktas under arbetet med riskanalysen som kommissionen svarar för. Den typ av riskanalysförfarande som beskrivits och som syftar till att skydda konsumenternas hälsa måste ge kommissionen en möjlighet att agera kontaktyta mellan vetenskapliga kretsar och politiska kretsar och andra delar av det civila samhället. Eftersom det inte finns någon "nollrisk" är det här viktigt att erinra om att information om risknivå är viktig för konsumenten. Kommissionen kommer att låta sig ledas i arbetet av försiktighetsprincipen i fall där den vetenskapliga grunden är otillräcklig eller där det föreligger osäkerhet. När det gäller konsumenters hälsa kommer kommissionen att, i nära samarbete med medlemsstaterna, säkerställa en teknisk övervakning av uppkommande eller nya risker som hänger samman med utvecklingen i jordbruks- och industriproduktion samt samla in uppgifter om eventuella risker. Detta tillvägagångssätt syftar till att upptäcka nya risker och att förutse snarare än att reagera på situationer genom att föreslå strategiska forskningsåtgärder eller övervakningsåtgärder. Verksamheten kommer att kräva att man skapar ett nätverk som skall omfatta ett brett urval av ämnen och att kommissionens avdelningar inleder ett nära samarbete. 19 Del 4; Kontroll och inspektion - ett nvtt tillvägagångssätt 4. 1. Mål Arbetsuppgifter De viktigaste uppgifterna för byrån för livsmedel och veterinära frågor (FVO) kommer att vara övervakning av att lagstiftningen om livsmedelshygien2 och djur- och växtskydd följs inom Europeiska unionen och på andra platser samt att bidra till att upprätthålla förtroendet för att de livsmedel som tillhandahålls konsumenterna inom Europeiska unionen är säkra. Medlemsstaterna ansvarar även fortsättningsvis för genomförandet av gemenskapens livsmedelslagstiftning samt djur- och växtskyddslagstiftning. Kommissionen övervakar genom sina kontrollorgan3 i GD XXIV det sätt på vilket medlemsstaterna uppfyller sina skyldigheter. Inom djur- och växtskyddssektorema genomförs detta med hjälp av ett inspektions- och kontrollprogram för att övervaka de behöriga myndigheternas verksamhet genom till exempel inspektion av enskilda inrättningar på ort och ställe i både medlemsstater och i länder utanför gemenskapen. Dessa inspektioner kan under vissa omständigheter innebära direkta ingripanden, t. ex. provtagning för växtskyddskontroller, i medlemsstaterna. Såsom det framgår av detta dokument, har det föreslagits att detta tillvägagångssätt skall utvecklas vidare genom att vid behov införa formella granskningsförfaranden för att kunna bedöma de behöriga myndigheternas verksamhet. På detta sätt kommer inspektionssätten inom djur- och växtskyddssektorema att bättre motsvara de sätt som redan används inom livsmedelskontrollsektorn. Behovet att säkerställa att konsument-, djur- och växtskyddet ligger på hög nivå kommer att prioriteras. Det måste emellertid beaktas att förutsättningen för att dessa mål skall kunna 2 3 Enligt artikel 2 i rådets direktiv 93/43/EEG av den 14 juni 1993: "livsmedelshygien. alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att livsmedel är säkra och hälsosamma. " Byrån för besiktning och kontroll av livsmedelskvalitet samt livsmedelskontrollenheten som överförts från GD III, där den övervakade och utvärderade överensstämmelsen och effektiviteten av officiella livsmedelskontrollsystem, som medlemsstaternas behöriga myndigheter använder. 20 uppnås är att kommissionen erhåller tillräckliga resurser för att till fullo kunna genomföra de föreslagna uppgifterna. 4. 2. Ansvarsområdet Kontrollorganen kommer att genomföra de kontroller och inspektioner på livsmedelsområdet samt djur- och växtskyddsområdet som krävs av kommissionen i den berörda gemenskapslagstiftningen, särskilt den som anges i bilaga II. Dessutom kommer en eventuell framtida utvidgning av kontrollverksamheten till att omfatta ytterligare områden av intresse för konsumenterna, eller där befintliga kontroller skulle kunna rationaliseras, att övervägas. Detta kommer att diskuteras med de berörda partema med syfte att klarlägga vilka insatser som krävs för att nå detta mål. Kommissionen strävar efter att säkerställa att kontrollorganens ansvar för kontroll av det sätt på vilket gemenskapens livsmedelslagstiftning samt djur- och växtskyddslagstiftning genomförs erkänns formellt både i den nuvarande och den framtida lagstiftningen. Kontrollorganen kommer att rådfrågas ingående om utvecklingen av lagstiftningen samt djur- och växtskyddslagstiftnmgen, eftersom deras sakkunskap i många fall behövs för att säkerställa att situationen i medlemsstaterna och tredjeland har uppfattats på rätt sätt vid utarbetandet av lagförslag. Information om kontrollorganens upptäckter kommer att spridas till berörda avdelningar vid kommissionen för att de skall vara underrättade om utvecklingen. En intern handledning i administrativt arbete kommer att utarbetas för upprättande av detaljerade bestämmelser som skall följas i samband med kontakter mellan kontrollorganen och kommissionens övriga delar (inklusive UCLAF när det gäller misstankar om bedrägeri) samt de övriga EU-institutionema. Nära kontakter kommer också att knytas med konsumentgrupper och socioekonomiska aktörer för att säkerställa att de är helt och hållet informerade om utvecklingen (se avsnitt 8). 21- 4. 3. Effektivare användning av de nuvarande kontroll- och inspektionsresurserna De frågor som Europaparlamentets undersökningskommission har lagt fram kommer inte att kunna lösas genom att de nuvarande kontroll- och inspektionsresursema flyttas över till GD XXIV. Förbättringar av verksamheten inom djur- och växtskyddssektorema har emellertid initerats genom följande: - Upprättande av prioriteringar vid inspektion med hänsyn tagen till de rättsliga förpliktelserna genom en informell riskbedömning. Detta kommer att inbegripa en riskbedömning på både nationell eller regional basis (t. ex. geografi, klimat, hälsosituation, de offentliga myndighetemas behörighet, tidigare handelsproblem osv. ) och för enskilda produktionssektorer (t. ex. hushållningspraxis, förekomst av zoonoser, behandlingsformer och tillämpning av systemet med riskbedömning och kritiska kontrollpunkter i tillverkningsanläggningar, tidigare inspektionsrapporter osv. ). - Utvecklande av en inspektionsstrategi avseende livsmedelsindustrins hela produktionskedja samt växtskyddssektoms alla delområden genom att tvärvetenskapliga expertgrupper vid inspektionerna används. Varje grupp har en utnämnd gruppledare som ansvarar för alla aspekter inom livsmedelsproduktionen och växtskyddet på specificerade geografiska områden. Dessa förändringar möjliggör den bästa användningen av de djur- och växtskyddsresurser som finns samtidigt som de bekräftar att syftet med kontrollorganen är att utveckla ett effektivt konsumentskyddssystem. De kommer att vara grunden för kontrollorganens framtida verksamhet. Det skall emellertid tas hänsyn till att krissituationer alltid går före alla rutinmässiga inspektionsprogram. Enheten för livsmedelskontroll kommer att fortsätta att utveckla och använda de nuvarande revisionsorienterade kontrollerna för att övervaka och utvärdera de officiella livsmedelskontrollsystemen i medlemsstaterna. Dessa kommer att på samma sätt som nu inbegripa kontroll av tillämpningen av bestämmelser om förhindrande av ekonomiska bedrägerier, t. ex. felmärkning och falska deklarationer av livsmedelskvaliteten. Såsom tidigare har nämnts kommer kontrollorganen att i fortsättningen prioritera krissituationer högst. Tillräckliga resurser kommer att frigöras för dessa verksamheter, - 2 2- även i fall där detta inverkar på mer rutinmässigt arbete. Inspektörer, som är specialutbildade i kontroll av epidemiologi och sjukdomsepidemier, kommer att bilda tillfälliga enheter som undersöker sådana krissituationer. Inspektionsprogrammen kommer att utarbetas i nära samarbete med de relevanta avdelningar som utarbetar lagförslag inom kommissionen och de kommer att till fullo beakta de principer som beskrivits ovan. Dessa avdelningar kommer även att kunna föreslå kontrollorganen områden för kontroll eller inspektion. Samtidigt är det nödvändigt att uppmärksamma att vissa specifika kontroll- och inspektionsskyldigheter föreskrivs i gemenskapslagstiftningen och att dessa kommer att beaktas vid utarbetandet av programmen. Åtgärderna ovan kommer att bidra till snabb identifiering av potentiella eller faktiska hälsoproblem samt till att socioekonomiska aktörer och konsumenter varnas om risker på ett tidigt stadium. Det kommer även att säkerställa att kontrollorganens arbete tas med i kommissionens övergripande mål. Standardförfaranden kommer att utarbetas för inspektioner samt ett standardformat för den efterföljande presentationen av resultaten. Nära samarbete kommer att upprätthållas med de avdelningar som utarbetar lagförslag och formella administrativa förfaranden kommer att upprättas för kontakter med dessa. Som en del av handledningen i administrativt arbete som nämndes tidigare, kommer man genom överenskommelser mellan de berörda partema att upprätta förfaranden för överlämnandet av kontrollorganens inspektionsrapporter och rekommendationer till åtgärder samt avdelningamas svar. Till följd av att byrån kommer att förflyttas till Irland kommer en kontaktenhet att bildas i Bryssel för att säkra effektivt upprätthållande av kontakt med byrån och för att tillhandahålla ett ställe dit man kan vända sig med sina frågor. 4. 4. Behov att öka resurserna Av rapporten från kommissionens allmänna tjänsteinspektion (IGS) framgick att det behövs större resurser för att kunna genomföra den föreslagna utvidgningen av kontrollorganen. En detaljerad utredning, som grundar sig på den allmänna 23- tjänsteinspektionens rapport, över de resurser som behövs för att på ett fullständigt och effektivt sätt genomföra omorganisationen har överlämnats till de budgetansvariga myndigheterna i form av en tilläggs- och ändringsbudget. Det har föreslagits att man skall påbörja en rekrytering så snabbt som möjligt på grund av detta behov. I första hand kommer man att prioritera anställande av inspektörer, så att utbildningen av dessa kan börja genast. Rekryteringen bör ske snabbt för att byrån efter att ha erhållit full personalstyrka skall kunna börja utföra alla sina arbetsuppgifter. För att säkerställa att kontrollorganen kan fungera effektivt, skall tillräckligt stöd för personella, ekonomiska, informationstekniska och utmstningsmässiga resurser tillhandahållas. 4. 5. Subsidiaritet, effektivare verksamhet, kvalitativ kontroll Kontrollorganen kommer att utarbeta och så snabbt som möjligt införa öppna tillvägagångssätt, inklusive en förfarandehandbok för att informera medlemsstatemas nationella myndigheter, Europaparlamentet, medborgare, konsumenter och konsumentorganisationer, producenter och producentorganisationer samt andra socioekonomiska aktörer om sin verksamhet. Dessutom kommer de att utföra sina uppgifter på ett sätt som beaktar de olika roller som kommissionen och de nationella myndigheterna har vid genomförandet av den berörda gemenskapslagstiftningen. En väsentlig del av denna strategi för djur- och växtskyddssektorema är den kontinuerliga vidareutvecklingen av kontroll- och inspektionsverksamhet genom införande av formell riskbedömning och redovisningssystem för att stödja den tidigare nämnda kontrollen av produktionskedjan. En liten expertgrupp för genomförande av en djupgående studie av de åtgärder som krävs för att införa dessa två nya element kommer att bildas så snabbt som möjligt vid kontrollorganen. I samarbete med riskanalysenheten vid GDXXIV kommer den att fastställa de element som skall beaktas vid riskbedömningen, utarbeta ett nytt viktningssystem för riskbedömning samt fastställa prioriteringar som kontrollorganen skall inrikta sig på. Dessutom kommer den att utarbeta lämpliga redovisningsförfaranden samt inspektions- och rapportprotokoll som skall användas i medlemsstaterna och i länder utanför gemenskapen. Som stöd utarbetas ett system genom vilket man kan avtala hur brister som har upptäckts skall rättas till. - 2 4- Syftet med förfarandehandboken är att säkerställa att dessa åtgärder genomförs på ett enhetligt och öppet sätt. Det välövervägda införandet av denna nya strategi grundar sig på följande: - Kontroll av hela kedjan vid produktion av livsmedel, djur och växter. - Formell riskbedömning för att fastställa kontrollprioriteringar. - Redovisningssystem för att övervaka behöriga myndigheters verksamhet. Detta kommer att säkerställa det mest kostnadseffektiva resursutnyttjandet och på samma gång att öppenhets- och subsidiaritetsprincipen respekteras. Det skall även möjliggöra tillämpning av överenskommelser om likställdhet, och i det fallet skall kontrollorganen ansvara för genomförandet i medlemsstaterna och i länder utanför gemenskapen. Utvecklingen kommer även att återspeglas i livsmedelskontrollenheten på så sätt att den förstärks och utvidgas för att medlemsstatemas officiella livsmedelskontrollsystem effektivt skall kunna granskas. Det övergripande målet kommer att vara att tillhandahålla alla parter inom livsmedelsproduktionskedjan ett enhetligt tillvägagångssätt för kontroll och inspektion genom ett styrt program som grundar sig på noggrann målinriktning av inspektions- och kontrollresurserna. Tillräckliga resurser när det gäller ekonomi, expertis och personal måste finnas tillgängliga för att detta mål skall kunna uppnås. Det måste emellertid betonas att inga kontrollsystem kan undanröja alla risker när det gäller skydd av konsumenters hälsa. Nära kontakter skall upprätthållas med de vetenskapliga kommittéerna för att säkerställa att man inom inspektions- och kontrollförfarandena informeras om de nyaste utvecklingarna på de berörda områdena. Det behövs ett vittomfattande utbildningsprogram, som kommer att prioriteras högt, för att förse personalen med de färdigheter som behövs för att kunna anta de utmaningar som utvidgningen av inspektions- och kontrollorganen medför. För att främja ett gemensamt tillvägagångssätt vid kontroll inom livsmedels-, djurskydds- och växtskyddssektorema, 25 kommer samarbete med inspektionspersonal från medlemsstaterna, EES-länderna och de associerade länderna att uppmuntras. För att förbättra kontroll av livsmedelssäkerhet och kvalitetsstandarder samt av överensstämmelse med bestämmelser om djur- och växtskydd, kommer kontrollorganen att i den utsträckning det är möjligt att samarbeta med gemenskapens egna laboratorier (Gemensamma forskningscentret) vid insamling av uppgifter, t. ex. för biokemiska kontroller av livsmedel. Denna kontrollverksamhet kommer att utvecklas vidare av Gemensamma forskningscentret i samverkan med gemenskapens nätverk av nationella forskningscentrum. Fördelama med att använda ett externt övervakat kontrollsystem för kvalitet (t. ex. EN 45004) för att övervaka kontrollorganen kommer att undersökas ingående. Ett sådant system skulle visa att kommissionen är inriktad på öppenhet när det gäller dessa organs verksamhet, och det skulle säkerställa att deras förvaltning grundar sig på de mest aktuella principerna. Detta förslag lades fram av Europaparlamentets undersökningskommission med tanke på en framtida byrå, men man bör överväga om det är ändamålsenligt att tillämpa ett sådant system på de nuvarande avdelningarna. En inspektör kommer att placeras i ett fåtal av EU:s delegationer i vissa länder utanför gemenskapen för att säkerställa att byrån genomför sitt uppdrag på det mest kostnadseffektiva och effektiva sättet. Det kommer även att vara nödvändigt att upprätta ett kontaktorgan när det gäller kontakter med dessa byråer och med myndigheter i länder utanför gemenskapen, externa organisationer osv. 4. 6. På väg mot kvalitetssäkring Inom ramen för kommissionens skyldigheter inom konsumentskydd överväger man att utvidga kontrollen för kommissionens kontrollorgan till att omfatta även övervakning av system som säkrar livsmedelskvaliteten på både gemenskapsnivå och nationell nivå. Dessa är viktiga frågor för konsumenterna och det skall genomföras en noggrann analys, som inbegriper samråd med alla berörda parter, av de följder som ingripanden av kontrollorganen leder till. Det är mycket viktigt att alla åtgärder på detta område kompletterar kontrollorganens huvuduppgift, dvs. hälsoskyddet. 26 4. 7. Oberoende Denna fråga kommer även fortsättningsvis att på allt sätt beaktas vid rekryteringen av inspektionspersonal till kontrollorganen, och den kommer att betonas vid deras utbildning i introduktionsskedet. I Europeiska kommissionens tjänsteförskrifter, som gäller för alla inspektörer, finns klara bestämmelser om principen för Europeiska kommissionens tjänstemäns oberoende. Man kommer fortsättningsvis att högst prioritera kontrollorganens förmåga att utföra sina uppgifter och lägga fram sina resultat fritt från yttre påverkan. Kommissionen påminner om att den har överlämnat ett förslag till rådet i maj 1996 om inrättande av en byrå för besiktning och kontroll på veterinär- och växtskyddsområdet. Kommissionen anser att arbetet med att inrätta en oberoende byrå bör fortsätta. Mot bakgrund av de senaste händelserna och reaktionerna vid Europaparlamentet och rådet samt på grundval av en lämplig, djupgående analys av det bästa sättet att fortsätta framåt kommer kommissionen att granska det nuvarande förslaget. I samband med denna granskning kommer kommissionen att säkerställa ett nära samarbete med Europaparlamentet och rådet och att yttrandet av Europaparlamentets undersökningskommission om bovin spongiform encefalopati beaktas. 4. 8. Förtroende som bygger på öppenhet De problem som har uppkommit på grund av krisen med bovin spongiform encefalopati har visat att det finns behov av att på ett mera öppet sätt involvera konsumenterna och producenterna i livsmedelsproduktionens alla aspekter. Kommissionen bidrar till detta genom att sammanföra de nuvarande inspektionsverksamheter i ett enda generaldirektorat med särskilda skyldigheter när det gäller konsumentintressen och hälsoskydd samt genom den verksamhet som beskrivs i detta dokument. För att underbygga detta arbete har följande initiativ föreslagits: - Upprättande av klara förfaranden vid alla externa förbindelser mellan kontrollorganen och alla de berörda partema inom livsmedels-, djur- och växtskyddssektorema. 27 Konsumentema, producentema, andra socioekonomiska aktörer, vetenskapliga kretsar och andra externa organisationer skall ha tillgång till uppgifter om kontrollorganens resultat och verksamhet. På grund av detta offentliggörs regelbundet rapporter som respekterar affärshemligheter. Allmänheten kommer att ha direkt kontakt med kontrollorganen genom telefon- och faxnummer samt e-postadresser som ges stor spridning. En hemsida på Internet kommer att tillhandahålla uppdaterad information om kontrollorganens verksamheter. Det kommer även att finnas audio visuell och tryckt information. Kontrollorganen kommer att bygga ut de nuvarande krisinformationssystemen för att ge medlemsstaterna (särskilt hälsovårdsmyndigheter), Europaparlamentet, medborgare, konsumenter och konsumentorganisationer, producenter och producentorganisationer samt andra socioekonomiska aktörer så mycket information som möjligt om riskidentifiering, sjukdomsepidemier och andra kriser. Det kommer att upprättas kontakter med konsumenter och socioekonomiska aktörer för att skapa ömsesidig förståelse och för att främja ett informationsflöde i bägge riktningar om livsmedelshygien och frågor som hör hit. Konsumenterna kommer till exempel att ges möjlighet att lägga fram sina synpunkter på livsmedelshygien och frågor som gäller kvalitet, så att kontrollorganen på ett vederbörligt sätt kan få information om det som konsumenterna oroar sig för. Kontrollorganen skall regelbundet lägga fram ett utkast till inspektionsprogram till tillsynskommittéerna och det skall vara fritt tillgängligt för dem som är intresserade. 28 BILAGA I BEFINTLIGA VETENSKAPLIGA KOMMITTÉERS NUVARANDE MANDAT TVÄRVETENSKAPLIGA KOMMITTÉN Den kommitté som inrättats enligt kommissionens beslut om inrättandet av en kommitté (SEK(96) 1137). Den har främst som mål • att se till att de vetenskapliga synpunkter om bovin spongiform encefalopati som är ämnade för kommissionen är resultat av samråd med ett så stort antal experter som möjligt. • att skapa en mekanism för att få vetenskapliga råd av en enda högt kvalificerad kommitté i en fråga som hör till flera GD:s behörighet. VETENSKAPLIGA KOMMITTÉN FÖR KOSMETOLOGI Vetenskapliga kommittén för kosmetologi inrättades genom kommissionens beslut 78/45/EEG av den 19 december 1977: Utarbetandet och ändringarna av gemenskapens sammansättning, tillverkningsegenskaper, förpackning och etikettering av kosmetiska produkter innefattar undersökning av komplicerade vetenskapliga och tekniska problem. regler om Det är kommitténs uppgift att hjälpa kommissionen söka efter lösningar på vetenskapliga eller tekniska problem med kosmetiska produkter. VETENSKAPLIGA KOMMITTÉN FÖR BEKÄMPNINGSMEDEL Denna kommitté har upprättats med kommissionens beslut 78/436/EEC. Vetenskapliga kommittén för bekämpningsmedel kan rådfrågas i vetenskapliga och tekniska frågor om marknadsföring och användning av växtskyddsmedel (användningen av växtskyddsmedel i jordbruket). Till dessa hör följande: • Fysiska och kemiska egenskaper. • Öde och uppträdande i miljön. • Ekotoxikologi. • Däggdjurstoxikologi inbegripet användarens utsatthet och säkerhet. • Restmängder i livsmedel och djurfoder. • Effekt. -29 VETENSKAPLIGA VETERINÄRMEDICINSKA KOMMITTÉN Denna kommitté inrättades genom kommissionens beslut 81/651/EEC. Kommissionen kan rådfråga kommittén om alla vetenskapliga och tekniska problem som gäller: • Djurhälsoärenden. • Livsmedelshygien. • Djurskyddsfrågor. Kommittén består av tre sektioner som skall behandla respektive områden som nämns nedan. Den sektion som behandlar frågor om djurhälsa skall särskilt undersöka problem i anknytning till orsak, art, patogenes, följder, diagnos, epidemiologi, profylax och behandling av djursjukdomar, inklusive zoonoser, samt åt morfologi, fysiologi och reproduktion hos friska djur samt djurhälsofrågor i allmänhet. Den sektion som behandlar livsmedelshygieniska bestämmelser skall särskilt ägna sig åt veterinära åtgärder till skydd för människors hälsa samt åt hygienkrav rörande produktion, bearbetning, behandling och saluföring av livsmedel av animaliskt ursprung och för inspektion av livsmedel av animaliskt ursprung och kontroll av dessa livsmedel vad gäller fastställandet av minimikrav för sundhet och hygien i samband med bearbetning, lagring, distribution och beredning. Den sektion som behandlar djurskyddsfrågor skall särskilt ägna sig åt åtgärder för att säkerställa skyddet av djur, särskilt i samband med djuruppfödning, djurskötsel, djurtransport, slaktning av djur och djurförsök. Kommittén kan rikta kommissionens uppmärksamhet på alla problem inom dessa områden. VETENSKAPLIGA KOMMITTÉN FÖR UNDERSÖKNING AV KEMISKA FÖRENINGARS TOXICITET OCH EKOTOXICITET Denna kommittés mandat har inrättats genom kommissionens beslut 78/618/EEG, senast ändrat genom kommissionens beslut 88/241 /EEG, där det fastläggs att: "Kommittén skall ha till uppgift att på anmodan av kommissionen avge yttranden till denna i alla frågor som rör undersökning av toxicitet och ekotoxicitet hos de kemiska föreningar vilkas användning kan ha skadlig inverkan på människors hälsa och på de olika delarna av miljön". - 3 0- VETENSKAPLIGA FODERKOMMITTÉN Kommitténs mandat har fastställts i kommissionens beslut 76/791/EEC och lyder: 1. Kommittén kan rådfrågas av kommissionen om vetenskapliga och tekniska frågor som rör djurhälsa och foder samt den allmänna och hygieniska kvaliteten hos produkter av animaliskt ursprung. Kommittén kan särskilt rådfrågas om frågor rörande fodersammansättning, om sådan behandling som kan leda till en förändring av sammansättningen, om tillsatser samt ämnen och produkter som anses inte önskvärda i foder. 2. Kommittén kan rikta kommissionens uppmärksamhet på alla frågor av denna art. VETENSKAPLIGA LIVSMEDELSKOMMITTEN Vetenskapliga livsmedelskommittén inrättades med kommissionens beslut 1974 som ersattes av beslut 95/273/EEG. Kommitténs uppgift anges i artikel 2 i detta beslut: • Kommittén skall rådfrågas av kommissionen alltid då någon rättsakt föreskriver det (för tillfället gäller det sju grundläggande rättsakter som utgör grunden för största delen av vetenskapliga livsmedelskommitténs arbete). • Kommittén får rådfrågas av kommissionen om problem som gäller skyddet av människors hälsa och säkerhet som beror på eller sannolikt kan bero på konsumtion av livsmedel. Kommittén kan rikta kommissionens uppmärksamhet på alla problem av denna art. 31 - BILAGA II Viktiga rättsakter för vilka kontrollen av hur de efterlevs i medlemsstaterna eller i länder utanför gemenskapen för närvarande är kommissionens ansvar Obs! Alla rättsakter är direktiv om ej annat anges. Veterinära området Handel och allmänt 72/461 /EEG 72/462/EEG 80/215/EEG 89/662/EEG 90/425/EEG 90/424/EEG 90/675/EEG 91/496/EEG 92/65/EEG 92/117/EEG 92/118/EEG 96/43/EG 96/93/EG 92/239/EG (Hygienundersökningar av färskt kött på den inre marknaden) (tredje land - levande djur, färskt kött, köttprodukter) (hygienundersökningar av köttprodukter på den inre marknaden) (veterinärbesiktningar av animaliska produkter på den inre marknaden) (veterinärbesiktningar för levande djur och produkter på den inre marknaden) (rådets beslut - utgifter på veterinärområdet) (veterinärbesiktningar på produkter från tredje land) (veterinärbesiktning på levande djur från tredje land) (djur, sperma, ägg, embryon som ej finns i övrig gemenskapslagstiftning) (zoonoser) (animaliska produkter som omfattas av övrig gemenskapslagstiftning) (finansiering av veterinärbesiktningar och kontroller) (intyg för djur och animaliska produkter) (kommissionens beslut om BSE-nödåtgärder) Levande djur och levande animaliska produkter, t. ex. sperma, ägg, embryon. (handel inom gemenskapen av nötkreatur och grisar) (kontroll av klassisk svinpest) 64/432/EEG 80/217/EEG 80/1095/EEG (villkor för att att klassisk svinpest ej anses förekomma) 85/511/EEG 92/3 5/EEG 92/40/EEG 92/66/EEG 92/119/EEG 91 /68/EEG 90/426/EEG 90/539/EEG 88/407/EEG 89/556/EEG 90/429/EEG 90/667/EEG 91 /67/EEG 93/53/EEG 95/70/EG (mul- och klövsjuka) (afrikansk hästpest) (hönspest) (Newcastlesjukan) (vissa djursjukdomar inklusive swine vesicular disease) (getter och svin) (hästdjur) (fjäderfä och kläckningsägg) (djupfryst sperma från husdjur av nöt) (embryon från nöt) (sperma från svin) (bortförande och hantering av djuravfall) (vattenbruksdj ur och produkter från dessa) (kontroll av vissa fisksjukdomar) (tvåskaliga blötdjur) 32 Animaliska produkter, t. ex. kött, mjölk, vilt etc. 64/433/EG 77/96/EEG 77/99/EEG 71/118/EEG 91/494/EEG 91 /495/EEG 92/45/EEG 94/65/EG 86/469/EEG 88/146/EEG 96/22/EG 96/23/ EG 89/437/EEG 92/46/EEG 91/492/EEG 91/493/EEG 95/408/EG 97/198/EG 97/199/EG (färskt kött) (trikinkontroll) (köttprodukter) (fjäderfäkött) (färskt fjäderfäkött) (kaninkött och hägnat vilt) (vilt kött) (målet kött och köttberedningar) (program för att testa om det finns kvarvarande rester, gäller fram till den 1 juli 1997) (hormonämnen, gäller fram till den 1 juli 1997) (sköldkörtelhormon, hormonförbud från den 1 juli 1997) (kontrollprogram för restmängder ) (äggprodukter) (mjölk och mjölkprodukter) (levande tvåskaliga blötdjur) (fiskeprodukter) (kommissionens beslut. Förteckningar över anläggningar) (kommissionens beslut. Import av behandlat animaliskt protein) (kommissionens beslut. Import av foder till husdjur) Djurhälsa och husdjursavel 88/166/EEG 91 /628/EEG 91/629/EEG 91/630/EEG 93/119/EEG 94/28/EG (skydd av värphöns i bur) (skydd av djur under transport) (skydd av kalvar) (skydd av grisar) (skydd av djur vid tidpunkten för slakt) (zootekniska regler för import av djur, sperma, ägg och embryon) Livsmedelskontroller 89/397/EEG 93/43/EEG 93/99/EEG (offentlig kontroll av livsmedel) (livsmedelshygien) (offentlig kontroll av livsmedel) Växtskydd (potatiskräfta) (potatiscystnematod) (nejlikvecklare) (ringröta på potatis) (skadegörare på växter eller växtprodukter) 69/464/EEG 69/465/EEG 74/647/EEG 93/85/EEG 77/93/EEG 2251/92/EEG (kommissionens förordning om kvalitetskontroll av färsk frukt och grönsaker) 92/70/EEG (kommissionens direktiv om erkännande av skyddade zoner) 33 92/76/EEG (kommissionens direktiv om skyddade zoner som utsätts för särskilda hälsorisker) (kommissionens direktiv om registrering av producenter och importörer) (kommissionens direktiv om växtpass) (kommissionens direktiv om specificering av vissa växter) (kommissionens direktiv om flyttning av växter i skyddade zoner) (kommissionens direktiv om kvarhållande av skadegörare) (kommissionens direktiv om flyttning av skadegörare och växter) 92/90/EEG 92/105/EEG 93/50/EEG 93/51/EEG 94/3/EG 95/44/EG 3 763/91/EEG (rådets förordning -jordbruksprodukter ref. franska översjöiska territorier och områden) 1600/92/EEG (rådets förordning - jordbmksprodukter ref. Azorerna och Madeira) 34 ISSN 1024-4506 KOM(97) 183 slutlig DOKUMENT SV 05 10 15 Katalognummer : CB-CO-97-202-SV-C ISBN 92-78-19581-2 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1471/97 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Σύνταξη των Iταλών που εργάζονται στο εξωτερικό

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1493/97 do Deputado Karl von WOGAU ao Conselho. Utilização oficial do termo "Euro" por escrito

eurovoc_concepts:
EU Member State
Economic and Monetary Union
linguistics
official language

formats: html pdf print

text: C 76/36 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 11. 3. 98 Resposta (25 de Setembro de 1997) O Conselho, que partilha das preocupa(cid:231)o(cid:152)es manifestadas pela Senhora Deputada, tem dirigido a‘s autoridades bielorrussas veementes e constantes apelos para que assegurem que na(cid:152)o sejam obsta·culos a‘s interven(cid:231)o(cid:152)es humanita·rias na Bielorru·ssia. Ainda muito recentemente, em Abril de 1997, os Chefes da Missa(cid:152)o em Minsk da UE diligenciaram junto do Ministro dos Nego·cios Estrangeiros Antonovich, pondo em causa o mandato jur(cid:14)·dico e os objectivos das ac(cid:231)o(cid:152)es empreendidas pelas autoridades bielorrusas contra as organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais. Ale·m disso, em Maio de 1997, o Representante Especial da Preside(cid:136)ncia da UE na Bielorru·ssia, Sr. Kosto, suscitou junto de funciona·rios bielorrussos, num encontro ao mais alto n(cid:14)·vel, a questa(cid:152)o das dificuldades com que se ve(cid:136)em confrontadas as organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais que actuam na Bielorru·ssia, tais como a Funda(cid:231)a(cid:152)o Soros e a Funda(cid:231)a(cid:152)o «Pelas Crian(cid:231)as de Chernobil». (98/C 76/106) PERGUNTA ESCRITA E-1493/97 apresentada por Karl von Wogau (PPE) ao Conselho (30 de Abril de 1997) Objecto: Utiliza(cid:231)a(cid:152)o oficial do termo «Euro» por escrito Apo·s a decisa(cid:152)o, tomada no Conselho Europeu de Madrid, de designar por «Euro» a futura moeda u·nica, este termo passou a ser utilizado de forma muito diversa, tanto tipograficamente (EURO, Euro, euro) como gramaticalmente (invariabilidade ou uso do plural e qual plural?). Na(cid:152)o sera· conveniente, tendo especialmente em conta o estatuto jur(cid:14)·dico do Euro, que a Comissa(cid:152)o defina com precisa(cid:152)o a utiliza(cid:231)a(cid:152)o oficial do termo «Euro» por escrito? Resposta (25 de Setembro de 1997) O Conselho Europeu de Madrid de Dezembro de 1995 decidiu designar a moeda u·nica por «euro» e declarou que a designa(cid:231)a(cid:152)o da moeda u·nica deve ser a mesma em todas as l(cid:14)·nguas oficiais da Unia(cid:152)o Europeia, tendo em conta a existe(cid:136)ncia de diferentes alfabetos. O Conselho adoptou formalmente, com base no artigo 235o do Tratado, um regulamento do Conselho relativo a certas disposi(cid:231)o(cid:152)es respeitantes a‘ introdu(cid:231)a(cid:152)o do euro. Ale·m disso, o Conselho deu a sua aprova(cid:231)a(cid:152)o pol(cid:14)·tica a um regulamento do Conselho relativo a‘ introdu(cid:231)a(cid:152)o do euro (cujo fundamento jur(cid:14)·dico e· o no 4 do artigo 109o-L do Tratado), que devera· ser adoptado formalmente, mais tarde, pelos Estados-membros participantes. Os textos em questa(cid:152)o, depois de finalizados pelo Servi(cid:231)o dos Juristas-Linguistas do Conselho, respeitam certas normas e ha·bitos relativos a‘s denomina(cid:231)o(cid:152)es moneta·rias em cada uma das l(cid:14)·nguas; as disposi(cid:231)o(cid:152)es pertinentes encontram-se nas diferentes verso(cid:152)es lingu(cid:14)·sticas desses textos. (98/C 76/107) PERGUNTA ESCRITA E-1504/97 apresentada por Pervenche Bere‘s (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Abril de 1997) Objecto: Fabrica(cid:231)a(cid:152)o das notas em Euro E· verdade que a fabrica(cid:231)a(cid:152)o das notas em Euro sera· submetida a concursos pu·blicos no quadro do processo dos contratos pu·blicos?


title: Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 22/97 της 30ής Απριλίου 1997 για την τροποποίηση του παραρτήματος VII (Αμοιβαία αναγνώριση των επαγγελματικών τίτλων) της συμφωνίας ΕΟΧ

eurovoc_concepts:
European Economic Area
European integration
economic integration
professional qualifications
recognition of diplomas
vocational training

formats: html pdfa1b print


title: Commission Regulation (EC) No 795/97 of 30 April 1997 derogating from Commission Regulation (EC) No 1223/94 laying down special detailed rules for the application of the system of advance-fixing certificates for certain agricultural products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty, and derogating from Commission Regulation (EEC) No 3665/87 laying down common detailed rules for the application of the system of export refunds on agricultural products

eurovoc_concepts:
agricultural product
export licence
export policy
export refund
maize


title: Werkprogramma 1997.

eurovoc_concepts:
equal treatment
labour relations
occupational health
organisation of work
public awareness campaign
working conditions


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 797/97 af 30. april 1997 om ophævelse af forordning (EF) nr. 675/97 om suspension af forudfastsættelsen af eksportrestitutioner for visse korn- og risprodukter, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag II

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund
maize


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1488/97 του Carmen DIEZ DE RIVERA ICAZA προς την Επ τροπή. Η Ευρώπη κατά του καρκίνου και του καπνίσματος

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
cancer
common organisation of markets
crop production
product quality
production aid
public awareness campaign
smoking
tobacco


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1483/97 von Mihail PAPAYANNAKIS an die Kommission. Umweltfreundliche Geräte für die Olivenölverarbeitung

eurovoc_concepts:
Greece
agricultural machinery
aid system
company modernisation
ecology
environmental protection
modernisation aid
oil mill
olive oil
waste

text: C 45/40 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 Wichtigste Finanzdaten zu den genannten Programmen: KONVER (13 Regionen) RESIDER II (9 Regionen) RECHAR II (Toskana) RECHAR II (Sardinien) RETEX Ziel 1 (6 Regionen) RETEX Ziele 2-5b (8 Regionen) in Mio. Ecu Gesamtkosten EFRE-Beitrag 250,37 500,64 32,57 1,56 78,38 178,77 46,09 85,60 0,90 0,78 39,37 39,62 Was die Anzahl und die Art der finanzierten Projekte betrifft, so wird die Kommission im Rahmen der Programm-Begleitausschu¤sse entsprechende Informationen anfordern. Es sei jedoch darauf hingewiesen, da(cid:223) die Durchfu¤hrung der Ma(cid:223)nahmen fu¤r KONVER, RESIDER II und RECHAR II gerade erst begonnen hat und die Anzahl der finanzierten Projekte daher noch nicht bekannt ist. Im Rahmen von RETEX werden zur Fo¤rderung der KMU 285 Projekte in den Ziel-1-Regionen und 235 in den Ziel-2-Regionen und Ziel-5b-Gebieten finanziert. (98/C 45/48) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1482/97 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (30. April 1997) Betrifft: Angleichung der Gesetze der Mitgliedstaaten zum Schutz der menschlichen Gesundheit Kommissionspra¤sident Santer legte auf der Regierungskonferenz einen Vorschlag der Europa¤ischen Kommis- sion u¤ber einen neuen Artikel 129 des Vertrags u¤ber die Europa¤ische Union vor. In Absatz 4 des vorgeschlagenen neuen Artikels hei(cid:223)t es, da(cid:223) die Kommission Ma(cid:223)nahmen zur Angleichung der Gesetzgebung, der Verordnun- gen und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten im Bereich des Gesundheitsschutzes anzunehmen beabsichtigt. Du¤rfen wir daraus schlie(cid:223)en, da(cid:223) dieser Absatz sich auch auf die nationalen Gesundheitsversorgungssysteme der Mitgliedstaaten bezieht, da auch diese die Volksgesundheit schu¤tzen? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (24. Juni 1997) Ja, insoweit als Vorschla¤ge, die der Rat nach dem Verfahren gema¤(cid:223) Artikel 189b des EG-Vertrags verabschiedet, unter die Bestimmungen des vorgeschlagenen Artikels 129 fallen. (98/C 45/49) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1483/97 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (30. April 1997) Betrifft: Umweltfreundliche Gera¤te fu¤r die Oliveno¤lverarbeitung Ausla¤ndische Hersteller werben in Griechenland fu¤r umweltfreundliche Zweistufen-Olivenverarbeitungsgera¤te und behaupten, da(cid:223) damit die O¤ lmu¤hlen modernisiert werden und sie daher zur Kassierung von Subventionen gema¤(cid:223) der Verordnung 866/90 (1) berechtigt sind. Jedoch kann im Sinne der Verordnung 880/92 (2) der Europa¤ischen Union u¤ber das Verfahren zur Vergabe eines Umweltzeichens kein Typ von Olivenverarbeitungs- gera¤t als umweltfreundlich im Sinne der genannten Verordnung bezeichnet werden, weil bisher keine Kriterien fu¤r derartige Gera¤te festgelegt worden sind. Natu¤rlich sorgen die Werbung und der Verkauf dieser Gera¤te unter dem Etikett (cid:132)umweltfreundliche Zweistufengera¤te(cid:147) fu¤r Verwirrung am Markt und viel mehr noch fu¤r unlauteren Wettbewerb


title: REGOLAMENTO (CE) N. 785/97 DELLA COMMISSIONE del 30 aprile 1997 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la trentaseiesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 25/97 vom 30. April 1997 über die Änderung des Anhangs XIII (Verkehr) des EWR-Abkommens

eurovoc_concepts:
European Economic Area
harmonisation of standards
high-speed transport
rail transport
trans-European network
transport safety


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 786/97 of 30 April 1997 fixing the export refunds on white sugar and raw sugar exported in its unaltered state

eurovoc_concepts:
beet sugar
cane sugar
export refund
raw sugar
white sugar


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 796/97 της Επιτροπής της 30ής Απριλίου 1997 για προσωρινή παρέκκλιση από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1445/95 για τις λεπτομέρειες εφαρμογής του καθεστώτος των πιστοποιητικών εισαγωγής και εξαγωγής στον τομέα του βοείου κρέατος

eurovoc_concepts:
beef
derogation from EU law
export licence
import licence
quantitative restriction


title: Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 22/97 z 30. apríla 1997, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VII (Vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií) k Dohode o EHP

formats: pdf print

text: 11/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 267 21997D0904(02) 4. 9. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 242/69 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. 22/97 z 30. apríla 1997, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VII (Vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií) k Dohode o EHP SPOLOČNÝ VÝBOR EHP, so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, v znení protokolu, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98, keďže príloha VII k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 25/94 (1); keďže smernica Komisie 95/43/ES z 20. júla 1995, ktorou sa menia a dopĺňajú prílohy C a D k smernici Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy, ktorou sa dopĺňa smernica 89/48/EHS (2), sa má včleniť do dohody, ROZHODOL TAKTO: Článok 1 Do bodu 1a (smernica Rady 92/51/EHS) v prílohe VII k dohode sa dopĺňa táto zarážka: „— 395 L 0043: smernica Komisie 95/43/ES z 20. júla 1995 (Ú. v. ES L 184, 3. 8. 1995, s. 21). “ V bode 1a (smernica Rady 92/51/EHS) v prílohe VII k dohode sa prispôsobenia b) a c) menia a dopĺňajú takto: Článok 2 i) text prispôsobenia b) a) sa vypúšťa; ii) v prispôsobení b) b) sa údaj „V Rakúsku“, vrátane ustanovenia, vypúšťa; iii) v prispôsobení b) d) sa údaj „V Rakúsku“, vrátane ustanovenia, vypúšťa; iv) v prispôsobení c) sa slová „smernici Komisie 94/38/ES“ nahrádzajú slovami „smernici Komisie 95/43/ES“. Texty smernice Komisie 95/43/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripojené k príslušným jazy- kovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické. Článok 3 Článok 4 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. mája 1997 za predpokladu, že Spoločnému výboru EHP boli pred- ložené všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1 dohody. Toto rozhodnutie sa uverejní v časti EHP Úradného vestníka Európskych spoločenstiev a v dodatku EHP k uvedenému vestníku. Článok 5 V Bruseli 30. apríla 1997 (1) Ú. v. ES L 339, 29. 12. 1994, s. 84. (2) Ú. v. ES L 184, 3. 8. 1995, s. 21. Za Spoločný výbor EHP predseda C. DAY


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1511/97 del Hugh McMAHON a la Comisión. Industria nuclear

eurovoc_concepts:
United Kingdom
nuclear accident
nuclear industry
nuclear power station
nuclear reactor


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 790/97 af 30. april 1997 om fastsættelse af importtold for ris

eurovoc_concepts:
Bangladesh
CCT duties
Egypt
India
Pakistan
import
rice
third country


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1495/97 af Antoine-François BERNARDINI til Kommissionen. Thalys - togpriser

eurovoc_concepts:
Belgium
France
competence of the Member States
large family
public sector
rail network
rail transport
railway tariff
reduced price


title: 97/315/EF: Kommissionens Beslutning af 30. april 1997 om ændring af beslutning 93/52/EØF om konstatering af at bestemte medlemsstater eller regioner overholder betingelserne for brucellose (B. melitensis), og om anerkendelse af deres status som medlemsstat eller region, der er officielt fri for denne sygdom, for så vidt angår visse regioner i Spanien (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Spain
brucellosis
goat
health control
intra-EU trade
sheep


title: WRITTEN QUESTION No. 1488/97 by Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA to the Commission. Europe against cancer and tobacco


title: RÈGLEMENT (CE) N° 801/97 DE LA COMMISSION du 30 avril 1997 prévoyant le rejet des demandes de certificats d'exportation dans le secteur des céréales

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export licence
groat
meal
quantitative restriction


title: 97/807/EG: Beschikking van de Commissie van 30 april 1997 betreffende de door Spanje verleende steun aan de lucht- en ruimtevaartonderneming Construcciones Aeronáuticas, SA (Casa) (Slechts de tekst in de Spaanse taal is authentiek) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
aeronautical industry
control of State aid
infringement of EU law
sanction (EU)