title: Komisijas Direktīva 97/17/EEK (1997. gada 16. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 92/75/EEK attiecībā uz enerģijas etiķetēm mājsaimniecības trauku mazgājamām mašīnām

eurovoc_concepts:
consumer information
energy consumption
harmonisation of standards
household electrical appliance
labelling
noise level

formats: html pdf print

text: 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31997L0017 7. 5. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 287 L 118/1 KOMISIJAS DIREKTĪVA 97/17/EEK (1997. gada 16. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 92/75/EEK attiecībā uz enerģijas etiķetēm mājsaimniecības trauku mazgājamām mašīnām (Teksts attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, 83/189/EEK, kas nosaka informācijas sniegšanas procedūru tehnisko standartu un noteikumu jomā (2), kurā jaunākie grozī- izdarīti ar Komisijas Lēmumu 96/139/EK (3), un uz šo jumi vispārējo pamatnostādņu pamata; tā kā šajā direktīvā noteiktie pasākumi atbilst komitejas atzinu- mam, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 92/75/EEK 10. pantu, ņemot vērā Padomes 1992. gada 22. septembra Direktīvu 92/75/EEK par sadzīves tehnikas ierīču enerģijas un citu resur- su patēriņa norādīšanu, marķējot un ar standarta preču infor- māciju (1), un jo īpaši tās 9. un 12. pantu, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. tā kā trauku mazgājamo mašīnu enerģijas patēriņš sastāda būtisku daļu no Kopienas kopējā enerģijas pieprasījuma, un tā kā šo ierīču enerģijas patēriņa samazināšana ir būtiska; 1. pants tā kā kvalitatīvākai tīrīšanai un žāvēšanai bieži vien nepiecie- šams lielāks ūdens un enerģijas patēriņš, un tā kā informācija par tīrīšanas un žāvēšanas izpildi, ko veic ierīce, palīdz enerģi- jas un ūdens patēriņa informācijas novērtēšanā, un tā kā tas palīdz patērētājiem izdarīt izvēli par labu ierīcei, kas atbilst racionālam enerģijas patēriņam; savu ieinteresētību starptautiskā tā kā Kopiena, apstiprinot standartizācijas sistēmā, kas var noteikt standartus, kurus lieto visi starptautiskās tirdzniecības partneri, un kas atbilst Kopienas politikas prasībām, aicina Eiropas standartu organizācijas turpi- nāt to sadarbību ar starptautiskajām standartu organizācijām, tā kā Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) un Eiropas Elek- ir iestādes, kas trotehniskās standartizācijas komiteja (Cenelec) atzītas par kompetentām saskaņotu standartu pieņemšanā sa- skaņā ar Komisijas un šo divu iestāžu 1984. gada 13. novembrī parakstītajām vispārīgajām sadarbības pamatnostādnēm, un tā kā šīs direktīvas nozīmē saskaņoti standarti ir tehniski parame- tri (Eiropas standartu vai saskaņošanas dokuments), ko pieņē- musi CEN vai Cenelec, balstoties uz Komisijas piešķirtu atļauju (pilnvaru), saskaņā ar Padomes 1983. gada 28. marta Direktīvu (1) OV L 297, 13. 10. 1992. , 16. lpp. Šī direktīva attiecas uz sadzīves trauku mazgājamām 1. mašīnām, ko darbina ar elektrību. Ierīces, kas var izmantot arī citus enerģijas avotus, nav ietvertas. Šajā direktīvā prasīto informāciju izvērtē saskaņā ar sa- 2. skaņotajiem standartiem, kuru atsauces numuri publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un par kuriem dalībvalstis publicēju- šas valsts standarta atsauces numurus, kas atbilst saskaņotajiem standartiem. Šajā direktīvā noteikumus, kas paredz informācijas ja šāda informācija sniegšanu par pieprasīta 86/594/EEK 3. pantu (4). Šādu informāciju nepieciešamības gadījumā izvērtē saskaņā ar šo direktīvu. trokšņa līmeni, piemēro, Padomes Direktīvas saskaņā ar 2. punktā minētos saskaņotos standartus sastāda, pama- ar Direktīvu saskaņā Komisijas pilnvaru, 3. tojoties uz 83/189/EEK. Šajā direktīvā, izņemot, 4. izmantotajiem terminiem ir 92/75/EEK. ja kontekstā nepieciešams citādi, tāda pati nozīme kā Direktīvā (2) OV L 109, 26. 4. 1983. , 8. lpp. (3) OV L 32, 10. 2. 1996. , 31. lpp. (4) OV L 344, 6. 12. 1986. , 24. lpp. 288 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 2. pants 4. pants Direktīvas 92/75/EEK 2. panta 3. punktā minētā tehniskā 1. dokumentācija ietver — piegādātāja vārdu un adresi, — vispārīgu ierīces aprakstu, pēc kura to var identificēt, — informāciju, tostarp rasējumus, ja nepieciešams, par modeļa dizaina galvenajām pazīmēm un jo īpaši elementiem, kas jūtami ietekmē tās enerģijas patēriņu, — ziņojumus par mērījumu pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar šīs direktīvas 1. panta 2. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem, — ekspluatācijas instrukcijas, ja tādas ir. Direktīvas 92/75/EEK 2. panta 1. punktā minētais marķē- 2. jums atbilst šīs direktīvas I pielikumā noteiktajam. Marķējumu izvieto ierīces ārpusē uz priekšējās vai augšējās virsmas tādā veidā, lai tā būtu skaidri saskatāma un nebūtu apslēpta. Direktīvas 92/75/EEK 2. panta 1. punktā minētās zīmes 3. saturs un formāts atbilst šīs direktīvas II pielikumā noteiktajam. Direktīvas 92/75/EEK 5. pantā paredzētajos apstākļos, un 4. ja piedāvāšana pārdošanai, iznomāšanai vai pirkšanai uz no- maksu notiek ar drukātajiem saziņas līdzekļiem, piemēram, ar katalogiem par preču pasūtīšanu pa pastu, šis drukātais līd- zeklis ietver visu šīs direktīvas III pielikumā paredzēto informā- ciju. Ierīces energoefektivitātes klase un mazgāšanas izpildes atbilstīgi žāvēšanas jānosaka izpildes klase un 5. klase IV pielikumam. Līdz 1998. gada 15. jūnijam dalībvalstis pieņem un 1. publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas nepieciešami, izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās nekavējoties par to lai informē piemēro no Komisiju. 1998. gada 1. jūlija. Tomēr dalībvalstis līdz 1998. gada 31. decembrim atļauj: — preču piedāvāšanu tirgū, komercializāciju un/vai izstādīšanu, — 2. panta 4. punktā minēto drukāto saziņas līdzekļu izplatī- noteikumus Tās šos šanu, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām. izklāstīti pirmajā Kad dalībvalstis pieņem noteikumus, kas apakšpunktā, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai galvenos savu tiesību 2. aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 5. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 6. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 16. aprīlī 3. pants Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodroši- nātu, ka visi to teritorijā esošie piegādātāji un tirgotāji pilda šīs direktīvas noteiktos pienākumus. Komisijas vārdā - Komisijas loceklis Christos PAPOUTSIS 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 289. m ā j i c ā S M U K I L E I P I S M U J Ē Ķ R A M r t s u l i m ā d ā š o n u d ā k s e i t o l ē v z i , a j i s r e v s a d o l a v s ā g ī c e i t t a r i s m u j ē ķ r a M. 1 s n i a z i d a m u j ē ķ r a M 290 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 291 292 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 293 294 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 295 296 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 297 298 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 299 300 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 301 2. Šādas atzīmes nosaka ietveramo informāciju. Piezīme. I Piegādātāja vārds vai prečzīme. II Piegādātāja modeļa identifikators. III Ierīces energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar IV pielikumu. Šo norādes burtu izvieto tajā pašā līmenī kā attiecīgo bultu. IV Neskarot prasības, kas saistītas ar Kopienas ekomarķējuma shēmu, ja ierīcei piešķirts “Kopienas ekomarķējuma apzīmējums”, ievērojot Padomes Regulu (EEK) Nr. 880/92 (1), šeit var pievienot ekomarķējuma kopiju. V Enerģijas patēriņš kWh ciklā, izmantojot standarta ciklu, kas noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrām. VI Tīrīšanas izpildes klase, kas noteikta saskaņā ar IV pielikumu. VII Žāvēšanas izpildes klase, kas noteikta saskaņā ar IV pielikumu. VIII Ierīces jauda standarta komplektā, kas noteikta saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem. IX Ūdens patēriņš litros pilnā ciklā, izmantojot standarta ciklu, kas noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrām. X Vajadzības gadījumā trokšņa līmenis standarta ciklā, ko mēra saskaņā ar Padomes Direktīvu 86/594/EEK (2). Piezīme. Iepriekš aprakstīto terminu ekvivalenti citās valodās ietverti V pielikumā. (1) OV L 99, 11. 4. 1992. , 1. lpp. (2) OV L 344, 6. 12. 1986. , 24. lpp. Attiecīgie standarti ir EN 60704-2-3 (trokšņa līmeņa mērīšana) un EN 60704-3 (pārbaude). 302 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. i d ā š a k a s o n u t a k s z i a m u j ē ķ r a M. 3 a n a š ā k u r D 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 303 Izmantotās krāsas. CMYK: ciāna, koši sarkana, dzeltena, melna. Ex. 07X0: 0 % ciāna, 70 % koši sarkana, 100 % dzeltena, 0 % melna. Bultas. — A: X0X0 — B: 70X0 — C: 30X0 — D: 00X0 — E: 03X0 — F: 07X0 — G: 0XX0 Kontūras krāsa: X070 Viss teksts ir melns. Fons ir balts. 304 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. II PIELIKUMS ZĪME Zīme ietver sekojošu informāciju. Informāciju var sniegt tabulas veidā, kas aptver vairākas viena piegādātāja piegādātas ierīces. Informāciju sniedz zemāk norādītā kārtībā, ja vien tā nav ietverta ierīces vispārīgajā aprakstā. 1. Piegādātāja prečzīme. 2. Piegādātāja modeļa identifikators. 3. Modeļa energoefektivitātes klase, kā noteikts atbilstoši IV pielikumam, kas izteikta kā “energoefektivitātes klase… skalā no A (efektīvākais) līdz G (neefektīvākais)”. Ja šo informāciju sniedz tabulas veidā, to var izteikt citādi, skaidri nosakot, ka mērīts tiek no A (efektīvākais) līdz G (neefektīvākais). 4. Ja informāciju sniedz tabulas veidā un dažām tajā ietvertajām ierīcēm ir piešķirts “Kopienas ekomarķējums” atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 880/92, šo informāciju var ietvert šeit. Šajā gadījumā rindas virsraksts ir “Kopienas ekomarķē- jums” un ierakstā ietver ekomarķējuma kopiju. Šie noteikumi neierobežo prasības, kas saistītas ar Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas shēmu. 5. Ražotāja vārds, kods vai norāde “standarta” ciklam, uz ko attiecas marķējumā un zīmē ietvertā informācija. 6. Enerģijas patēriņš kWh ciklā, izmantojot standarta ciklu, kas noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrām un ko apzīmē kā “enerģijas patēriņš XYZ kWh standarta pārbaudes ciklam, izmantojot aukstu ūdeni. Faktiskais enerģijas patēriņš būs atkarīgs no ierīces izmantošanas. ” 7. Tīrīšanas izpildes klase, ko nosaka saskaņā ar IV pielikumu. To apzīmē kā “tīrīšanas izpildes klasi. skalā no A (augstākā) līdz G (zemākā)”. To var izteikt citādi, skaidri nosakot, ka mērīts tiek no A (augstākais) līdz G (zemākais). 8. Žāvēšanas izpildes klase, ko nosaka saskaņā ar IV pielikumu. To apzīmē kā “žāvēšanas izpildi. skalā no A (augstākais) līdz G (zemākais)”. To var izteikt, skaidri nosakot, ka mērīts tiek no A (augstākais) līdz G (zemākais). 9. Ierīces jauda standarta komplektā, kā noteikts I pielikuma VIII piezīmē. 10. Ūdens patēriņš ciklā litros, izmantojot standarta ciklu, kā noteikts I pielikuma IX piezīmē. 11. Programmas laiks standarta ciklam, kas noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrām. 12. Piegādātāji no 5. līdz 11. punktam var ietvert informāciju par citiem cikliem. 13. Aprēķinātais gada enerģijas un ūdens patēriņš 220 patēriņa reizēm, ko izsaka punktos 6 (enerģija) un 10 (ūdens). To izsaka kā “aprēķināto gada patēriņu (220 cikli)”. 14. Nepieciešamības gadījumā trokšņa līmenis standarta ciklam saskaņā ar Padomes Direktīvu 86/594 EEK. Informāciju uz marķējuma var attēlot krāsaina vai melnbalta marķējuma veidā. Piezīme. Iepriekš aprakstīto terminu ekvivalenti citās valodās ietverti V pielikumā. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 305 III PIELIKUMS PASŪTĪŠANA PA PASTU UN CITA PĀRDOŠANA NO ATTĀLUMA ietver šādu Katalogi pasūtīšanai pa pastu un citi šīs direktīvas 2. panta 4. punktā ietvertie drukātie saziņas līdzekļi informāciju, kas sniegta noteiktā kārtībā. 1. Energoefektivitātes klase (II pielikums, 3. punkts). 2. Standarta cikla nosaukums (II pielikums, 5. punkts). 3. Enerģijas patēriņš (II pielikums, 6. punkts). 4. Tīrīšanas izpildes klase (II pielikums, 7. punkts). 5. Žāvēšanas izpildes klase (II pielikums, 8. punkts). 6. Jauda (I pielikums, VIII piezīme). 7. Ūdens patēriņš (II pielikums, IX piezīme). 8. Aprēķinātais gada patēriņš (220 cikli) (II pielikums, 13. punkts). 9. Nepieciešamības gadījumā trokšņa līmenis (II pielikums, X piezīme). Ja tiek sniegta cita informācija, kas ietverta zīmē, tai jābūt II pielikumā noteiktajā veidā un to ietver iepriekšminētajā sarakstā kārtībā kāda noteikta zīmei. Piezīme. Iepriekš aprakstīto terminu ekvivalenti citās valodās ietverti V pielikumā. 306 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. IV PIELIKUMS ENERGOEFEKTIVITĀTES KLASE 1. Ierīces energoefektivitātes klasi nosaka šādi. Atsauces patēriņu CR aprēķina šādi: CR = 1,35 + 0,025 × S, CR = 0,45 + 0,09 × S, kur S ≥ 10 kur S ≤ 9 kur S ir ierīces jauda standarta komplektā (I pielikums, VIII piezīme). Energoefektivitātes indeksu EI tad nosaka kā EI ¼ C CR kur C ir ierīces enerģijas patēriņš (I pielikums, V piezīme). Energoefektivitātes klasi nosaka saskaņā ar 1. tabulu. ; 1. tabula Energoefektivitātes klase Energoefektivitātes indekss EI A B C D E F G EI < 0,64 0,64 ≤ EI < 0,76 0,76 ≤ EI < 0,88 0,88 ≤ EI < 1,00 1,00 ≤ EI < 1,12 1,12 ≤ EI < 1,24 ≤ 1,24 EI 2. Ierīces tīrīšanas izpildes klasi nosaka saskaņā ar 2. tabulu. 2. tabula Tīrīšanas izpildes klase Tīrīšanas izpildes indekss PC, kā noteikts 1. Panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrās, izmantojot standarta ciklu A B C D E F G PC > 1,12 1,12 ≥ PC > 1,00 1,00 ≥ PC > 0,88 0,88 ≥ PC > 0,76 0,76 ≥ PC > 0,64 0,64 ≥ PC > 0,52 0,52 ≥ P 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 307 3. Ierīces žāvēšanas efektivitātes klasi nosaka saskaņā ar 3. tabulu. 3. tabula Žāvēšanas izpildes klase Žāvēšanas izpildes indekss PD, kā noteikts 1. Panta 2. punktā minētajos saskaņotajos standartos A B C D E F G PD > 1,08 1,08 ≥ PD > 0,93 0,93 ≥ PD > 0,78 0,78 ≥ PD > 0,63 0,63 ≥ PD > 0,48 0,48 ≥ PD > 0,33 0,33 ≥ PD 308 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. V PIELIKUMS MARĶĒJUMĀ UN ZĪMĒ IETVERTO TERMINU TULKOJUMI Angļu valodas terminu ekvivalenti citās Kopienas valodās ir šādi. EN ES DA DE EL Piezīme Marķē- jums Zīme Pasūtī- jums pa pastu I pielik- ums II pielik- ums III pieli- kums I II V V Energy Energía Energi Energie Ενέργεια Dishwasher Lavavajillas Opvaskemaskine Geschirrspüler Πλυντήριο πιάτων 1 2 Manufacturer Fabricante Model Modelo Mærke Model Hersteller Modell Κατασκευαστής Μοντέλο More efficient Más eficiente Lavt forbrug Less efficient Menos eficiente Højt forbrug 3 1 Energy efficiency class. on a scale of A (more efficient) to G (less efficient) Clase de eficiencia energética. en una escala que abarca de A (más eficiente) a G (menos eficiente) Relativt energi-for- brug. på skalaen A (lavt forbrug) til G (højt forbrug) Niedriger Energie- verbrauch Hoher Energiever- brauch Energieeffizienzklas- se. auf einer Skala von A (niedriger Energieverbrauch) bis G (hoher Ener- gieverbrauch) Περισσότερο αποδοτικό Λιγότερο αποδοτικό Τάξη ενεργειακής από- δοσης. σε κλίμακα από Α (περισσότερο αποδοτικό) μέχρι το G (λιγότερο αποδοτικό) 6 3 Energy consumption Consumo de energía Energiforbrug kWh/Programm Κατανάλωση ενέργειας kWh/cycle kWh/ciclo kWh/opvask kWh Energy consumption XYZ kWh per stan- dard test cycle, using cold water fill. Actual energy con- sumption will de- pend on how the appliance is used (Based on test re- sults for manufacturer's stan- dard cycle, using cold fill) Consumo de XYZ kWh por ciclo, sobre la base del resultado obte-nido en un ciclo norma- lizado utili-zando una carga con agua fría. El consumo real depende de las condiciones de utili- zación del aparato. (basado en los re- sultados obtenidos en las pruebas reali- zadas por el fa-bri- cante en un ciclo normalizado utili- zando carga fría) Energiforbrug XYZ kWh pr. opvask på grundlag af stan- dardtest på nor-mal- program med ma- skinen tilsluttet koldt vand. Det fak- tiske energiforbrug vii bero på, hvordan opvaskemaskinen bruges. (På grundlag af tes- tresultater for nor- malprogram med tilslutning til koldt vand) Actual consumption will depend on how the appliance is used El consumo real de- pende de las condi- ciones de utilización del aparato Det faktiske energi- forbrug afhænger af, hvorledes appa-ratet benyttes Energieverbrauch XYZ in kWh pro Standardprüfpro- gramm bei Kaltwas- serbefüllung. Der tatsächliche Energie- verbrauch hängt von der Art der Nutzung des Gerä- tes ab (ausgehend von den Ergebnissen der Normprüfung für das vom Hersteller festgelegte Standard- pro-gramm, bei Kaltwasserbefüllung) Der tatsächliche Energieverbrauch hängt von der Art der Nutzung des Geräts ab kWh/πρόγραμμα Κατανάλωση ενέργειας ΧΥΖ kWh στο τυπικό πρό-γραμμα με χρήση κρύου νερού. Η πραγ- ματική κατα-νάλωση ενέργειας εξαρτάται από τον τρόπο χρήσης της συσκευής (με βάση τα αποτε-λέ- σματα δοκιμών επί του τυπικού προγράμματος με κρύο νερό) Η πραγματική κα-τανά- λωση εξαρτά-ται από τον τρόπο χρήσης της συσκευής 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 309 FR IT NL PT FI SV Énergie Energia Energie Energia Energia Energi Lave-vaisselle Lavastoviglie Afwasmachine Máquina de lavar loiça Astianpesukone Diskmaskin Fabricant Costruttore Fabrikant Fabricante Tavarantoimittaja Leverantör Modèle Modello Model Modelo Malli Modell Économe Bassi consumi Efficiënt Mais eficiente Vähän kuluttava Låg förbrukning Peu économe Alti consumi Inefficiënt Menos eficiente Paljon kuluttava Hög förbrukning Classe d'efficacité énergétique. sur une échelle allant de A (économe) à G (peu économe) Classe di efficienza energetica. su una scala da A (bassi consumi) a G (alti consumi) Energie-efficiëntie- klasse. op een schaal van A (effi- ciënt) tot G (ineffi- ciënt) Classe de eficiência energética. numa escala de A (mais eficiente) a G (me- nos eficiente) Energiatehokkuu- sluokka. astei-kolla A:sta (vähän kulutta- va) G:hen (paljon kuluttava) Energieffektivitets- klass. på en skala från A (låg förbrukning) till G (hög förbrukning) Consommation d'énergie Consumo di energia Energieverbruik Consumo de energia Energiankulutus Energiförbrukning kWh kWh/ciclo kWh/cyclus kWh/ciclo kWh/ohjelma kWh/diskomgång Consommation d'énergie XYZ kWh sur base des résultats du cycle recomman- dé par le fabricant, avec alimentation en eau froide. La con- sommation réelle dépend des condi- tions d'utilisation de l'appareil Consumo di energia XYZ kWh per ciclo di prova normale con acqua fredda. Il consumo effettivo di energia dipend-erà dalle modalità di uti- lizzazione dell'apparecchio Energieverbruik XYZ kWh per standaard- test-cyclus, met toe- voer van koud water. Het werkelijke ener- gieverbruik wordt bepaald door de wij- ze waarop het appa- raat wordt gebruikt Consumo de energia XYZ kWh por ciclo padråo, com enchi- mento a água fria. O consumo real de energia dependerá das condições de utilização do aparel- ho Energiankulutus XYZ kWh peru-sohjelmaa kohden kylmävesilii- tännäs-sä. Todellinen energiankulutus riip- puu laitteen käyttö- tav-oista Energiförbrukning XYZ kWh per diskomgång vid kallvattenanslut- ning. Den faktiska energiförbruk-ningen beror på hur maskinen används (Sur base des résul- tats du cycle recom- mandé par le fabricant) (in base ai risultati di prove di cicli nor- mali di lavaggio con acqua fredda) (Gebaseerd op de re- sultaten van een standaardcyclus, met toevoer van koud water) (Com base nos re- sultados dos ensaios para o ciclo padrão recomendado pelo fabricante, com enc- himento a água fria) (perustuu mittaus-tu- loksiin, jotka on saatu tavaran-toimit- tajan ilmoittamalla perusohjelmalla kyl- mäve-siliitännässä) (Baserat på resultat från provning med till- verkarens nor-malpro- gram vid kallvattenanslut-ning) La consommation réelle dépend des conditions d'utilisation de l'appareil Il consumo effettivo dipende dal modo in cui l'apparecchio vie- ne usato Het werkelijk ver- bruik wordt bepaald door de wijze waa- rop het apparaat wordt gebruikt O consumo real de energia dependerá das condições de utilização do apa-rel- ho Todellinen kulutus riippuu laitteen käyt- tötavoista Den faktiska förbruk- ningen beror på hur apparaten används 310 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. Piezīme Marķē- jums Zīme Pasūtī- jums pa pastu I pielik- ums II pielik- ums III pieli- kums VI EN ES DA DE EL Cleaning perfor- mance A: higher G: lower Eficacia de lavado Opvaskeevne Reinigungswirkung A: más alto G: más bajo A: G: høj lav A: G: besser schlechter Βαθμός πλυσίματος A: G: υψηλότερη χαμηλότερη 7 4 Cleaning perfor- mance class. on a scale of A (higher) to G (lower) Clase de eficacia de lavado. en una es- cala que abarca de A (más alto) a G (más bajo) Opvaskeevne. på skalaen A (høj) til G (lav) Reinigungs-wir- kungsklasse. auf ei- ner Skala von A (besser) bis G (schlechter) Βαθμός πλυσίματος. σε μία κλίμακα από Α (υψηλότερη απόδοση) μέχρι G (χαμηλότερη από-δοση) VII Drying performance Eficacia de secado Tørreevne Trockenwirkung A: higher G: lower A: más alto G: más bajo A: G: høj lav A: G: besser schlechter 8 5 Drying performan- ce. on a scale of: A (higher) to G (lower) Clase de eficacia de secado. en una es- cala que abarca de A (más alto) a G (más bajo) Tørreevne. på ska- laen A (høj) til G (lav) Trockenwirkungs- klasse. auf einer Skala von A (besser) bis G (schlechter) VIII 9 IX 10 6 7 Standard place set- tings Cubiertos Standardkuverter Standardbefüllung Water consumption l/cycle Consumo de agua l/ciclo Vandforbrug l/op- vask Wasserverbrauch l/Programm 11 Programme time Tiempo del pro- grama Varighed af normal- program Für Standardpro- gramm erforderliche Zeit. Βαθμός στεγνώματος υψηλότερη Α: G: χαμηλότερη. Βαθμός στεγνώμα- τος. σε μία κλίμακα από Α (υψηλότερη απόδοση) μέχρι G (χαμηλόρερη απόδοση) Σκεύη τοποθετημέ-να κανονικά Κατανάλωση νερού 1/πρόγραμμα Διάρκεια κανονικού προγράμματος 13 8 Estimated annual consumption (220 cycles) Consumo anual es- timado (220 ciclos) Anslået årligt for- brug (220 opvaske) Geschätzter Jahre- sverbrauch (220 Standard-pro- gramme) Εκτιμώμενη ετήσια κα- τανάλωση για εκτέλεση του τυπι-κού προγράμ- ματος 220 φορές X 14 9 Noise [dB(A) re 1 pW] Ruido [dB(A) re 1 pW] Lydeffektniveau dB(A) (Støj) Geräusch (dB(A) re 1 pW) Θόρυβος [dB(A) ανά 1 pW] Further information is contained in pro- duct brochures Ficha de informa- ción detallada en los folletos del produc- to Brochurerne om produktet indehol- der yderligere oplys- ninger Ein Datenblatt mit weiteren Gerätean- gaben ist in den Prospekten enthal- ten Μια κάρτα με πληρο- φοριακές λεπτομέρειες Norm EN 50242 Norma EN 50242 Standard: EN 50242 Norm EN 50242 Πρότυπο ΕΝ 50242 Dishwasher Label Directive 97/17/EC Directiva 97/17/CE sobre etiquetado de lavavajillas Direktiv 97/17/EF om energi-mærk- ning af opvaskema- skiner Richtlinie 97/17/EG Geschirrspületik-ett Οδηγία 97/17/ΕΚ για την ετικέτα πλυντηρίων πιάτων 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 311 FR IT NL PT FI SV Efficacité de lavage Efficacia di lavaggio Afwasresultaat Eficiência de lavagem Pesutulos A: plus élevée G: plus faible A: G: alta bassa A: goed G: matig A: mais elevada A: hyvä G: mais baixa G: huono Diskeffekt A: G: bättre sämre Classe d'efficacité de lavage. sur une éc- helle allant de A (plus élevée) à G (plus faible) Classe di efficacia di lavaggio. su una scala da A (alta) a G (bassa) Afwasresultaat:. op een schaal van A (goed) tot G (matig) Classe de eficiência de lavagem. numa escala de A (mais elevada) a G (mais baixa) Pesutulosluokka. as- teikolla A:sta (hyvä) G:hen (huono) Diskeffektetsklass. på en skala från A (bättre) till G (sämre) Efficacité de séchage A: plus élevée G: plus faible Efficacia di asciuga- tura A: G: alta bassa Droogresultaat A: goed G: matig Eficiência de seca- gem A: mais elevada G: mais baixa Kuivaustulos A: hyvä G: huono Torkeffekt. A: G: bättre sämre Classe d'efficacité de séchage. , sur une échelle allant de A (plus élevée) à G (plus faible) Classe di efficacia di asciugatura. su una scala da A (alta) a G (bassa) Droogresultaat. op een schaal van A (goed) tot G (matig) Classe de eficiência de secagem. numa escala de A (mais elevada) a G (mais baixa) Kuivaustulosluokka. asteikolla A:sta (hyvä) G:hen (huono) Torkeffektetsklass. på en skala från A (bättre) till G (sämre) Nombre de couverts Coperti Standaardcouverts Services de loiça pa- drão Täyttömäärä (stan- dardiastiastoja) Standardkuvert Consommation d'eau l/cycle Consumo di acqua l/ciclo Waterverbruik (l/cyc- lus) Consumo de água l/ciclo Vedenkulutus l/oh- jelma Vattenförbrukning l/diskomgång Durée du pro- gramme Durata del pro- gramma Programmaduur Duração do pro- grama Ohjelman kestoaika Tid per diskomgång Consommation an- nuelle estimée (220 cycles) Consumo stimato annuo (220 cicli) Geschat jaarlijks ver- bruik (220 cycli) Consumo anual esti- mado (220 ciclos) Arvioitu vuotuinen kulutus (220 peru- kertaa) Beräknad förbrukning per år (220 diskom- gångar) Bruit [dB(A) re 1 pW] Rumorosità [dB(A) re 1 pW] Geluidsniveau (dB(A) re 1 pW) Nível de ruído [dB(A) re 1 p W] Aäni (dB(A) re 1 pW) Buller (dB(A) re 1 pW) Une fiche d'information détail- lée figure dans la brochure Gli opuscoli illustra- tivi contengono una scheda particolareg- giata Een kaart met na- dere gegevens is op- genomen in de brochures over het apparaat Ficha pormenorizada nr folheto do produ- to Tuote-esitteissä on li- sätietoja Produktbroschy-rerna innehåller ytterligare information Norme EN 50242 Norma EN 50242 Norm EN 50242 Norma EN 50242 Standardi EN 50242 Standard EN 50242 Directive 97/17/CE relative à l'étiquetage des lave-vaisselle Direttiva 97/17/CE sull'etichettatura delle lavastoviglie Richtlijn 97/17/EG: etikettering afwa- smachines Directiva 97/17/CE relativa à etiqueta- gem das máquinas de lavar loiça Direktiivi 97/1 7/EY astianpesukoneiden energiamerkinnästä Direktiv 97/17/EG om märkning av diskma- skiner


title: 97/264/EG: Entscheidung der Kommission vom 16. April 1997 zur Anerkennung der Zertifizierungsverfahren gemäß Artikel 12 der Verordnung (EWG) Nr. 1836/93 des Rates über die freiwillige Beteiligung gewerblicher Unternehmen an einem Gemeinschaftssystem für das Umweltmanagement und die Umweltbetriebsprüfung (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
Community certification
environmental protection
management audit
management information system
secondary sector
type of business

formats: html pdfa1b print


title: Rozhodnutí Komise ze dne 16. dubna 1997 o uznání postupů certifikace v souladu s článkem 12 nařízení Rady (ES) č. 1836/93 ze dne 29. června 1993 o dobrovolné účasti průmyslových podniků v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředíText s významem pro EHP.

text: 13/sv. 18 CS Úřední věstník Evropské unie 31997D0264 22. 4. 1997 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 16. dubna 1997 o uznání postupů certifikace v souladu s článkem 12 nařízení Rady (ES) č. 1836/93 ze dne 29. června 1993 o dobrovolné účasti průmyslových podniků v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (Text s významem pro EHP) (97/264/ES) 281 L 104/35 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, č. 1836/93 ze dne s ohledem na nařízení Rady (ES) 29. června 1993 o dobrovolné účasti průmyslových podniků v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany život- ního prostředí (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení, vzhledem k tomu, že článek 12 nařízení (ES) č. 1836/93 stanoví, že u podniků, které uplatňují vnitrostátní, evropské nebo mezinárodní normy pro systémy řízení podniků a audit z hlediska ochrany životního prostředí a jsou certifikovány odpovídajícími certifikačními postupy jako podniky, které spl- ňují tyto normy, se předpokládá, že splňují odpovídající poža- davky nařízení (ES) č. 1836/93, zejména za podmínky, že uvedené normy a postupy jsou uznány Komisí postupem podle článku 19 uvedeného nařízení; vzhledem k tomu, že článek 12 nařízení Rady (ES) č. 1836/93 stanoví, že bližší údaje o uznaných normách a kritériích se zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství; vzhledem k tomu, že Komise byla požádána, aby uznala, že akreditace podle kritérií stanovených kterýmkoli z následujících přístupů akreditace certifikačních orgánů pro oblast systémů řízení podniků z hlediska ochrany životního prostředí zajistí, že certifikační orgány, které byly akreditovány podle následují- cích požadavků a zásad, budou v rozsahu své akreditace uplatňovat vhodné certifikační postupy: 1. přístup založený na následujících rakouských právních před- spolkový zákon č. 622 z roku 1995 – zákon pisech: o ověřovatelích stavu životního prostředí a seznamu míst, nařízení č. 549 z roku 1996 – nařízení o rozdělení pravo- mocí, Příručka EAC č. 5 z června 1996; postupy pro EMS – vydané v září 1996 německým spolko- vým ministerstvem životního prostředí, ochrany přírody a jaderné bezpečnosti a spolkovým ministerstvem hospodář- ství a schválené Ověřovacím výborem pro životní prostředí podle článku 21 německého zákona o EMAS (Umweltaudit- gesetz); 3. Zásady Evropské akreditace certifikací (EAC) akreditace cer- tifikačních orgánů pro systémy řízení podniků z hlediska životního prostředí – Příručka EAC č. 5 z června 1996; vzhledem k tomu, že požadavky dané těmito třemi výše uvedenými přístupy k akreditaci certifikačních orgánů zajišťují, že vnitřní audit přihlíží k činnostem v oblasti životního pro- středí, a vyhovují účelům nařízení (ES) č. 1836/93; vzhledem k tomu, že opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 19 na- řízení (ES) č. 1836/93, tohoto rozhodnutí PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Pro účely článku 12 nařízení (ES) č. 1836/93 Komise uznává, že akreditace podle požadavků stanovených v kterémkoli z následujících přístupů k akreditaci certifikačních orgánů za- jistí, že certifikační orgány, které byly akreditovány podle těchto požadavků a zásad, budou v rozsahu své akreditace uplatňovat vhodné certifikační postupy: 2. Zásady akreditace certifikačních orgánů pro systémy řízení podniků z hlediska životního prostředí (EMS) a certifikační (1) Úř. věst. L 168, 10. 7. 1993, s. 1. 1. přístup založený na následujících rakouských právních před- spolkový zákon č. 622 z roku 1995 – zákon pisech: o ověřovatelích stavu životního prostředí a seznamu míst, nařízení č. 549 z roku 1996 – nařízení o rozdělení pravo- mocí, Příručka EAC č. 5 z června 1996; 282 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 18 2. Zásady akreditace certifikačních orgánů pro systémy řízení z hlediska životního prostředí (EMS) a certifikační postupy pro EMS – vydané v září 1996 německým spolkovým ministerstvem životního přírody a jaderné bezpečnosti a spolkovým ministerstvem hospodář- ství a schválené Ověřovacím výborem pro životní prostředí podle článku 21 německého zákona o EMAS (Umweltaudit- gesetz); prostředí, ochrany 3. Zásady Evropské akreditace certifikací (EAC) akreditace cer- tifikačních orgánů pro systémy řízení z hlediska životního prostředí – Příručka EAC č. 5 z června 1996. Článek 2 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne 16. dubna 1997. Za Komisi Ritt BJERREGAARD členka Komise


title: COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL, THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS - BENCHMARKING - IMPLEMENTATION OF AN INSTRUMENT AVAILABLE TO ECONOMIC ACTORS AND PUBLIC AUTHORITIES

eurovoc_concepts:
European industrial area
competitiveness
economic analysis
productivity
statistics

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 16. 04. 1997 COM(97) 153 final COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL, THE EUROPEAN PARLIAMENI THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS BENCHMARKING IMPLEMENTATION OF AN INSTRUMENT AVAILABLE TO ECONOMIC ACTORS AND PUBLIC AUTHORITIES Table of Contents 1. BENCHMARKING: AN INSTRUMENT TO PROMOTE CHANGE AND CONTINUOUS IMPROVEMENT OF EUROPE'S COMPETITIVE PERFORMANCE 2. THREE LEVELS OF BENCHMARKING 3. A COMMUNITY FRAMEWORK ANNEXE ELIGIBLE THEMES FOR PILOT PROJECTS ON BENCHMARKING 2 4 7 9 1. BENCHMARKING: AN INSTRUMENT TO PROMOTE CHANGE AND IMPROVEMENT OF EUROPE'S COMPETITIVE PER CONTINUOUS FORMANCE Internal market integration within the Community, the perspective of Economic and Monetary Union as well as globalisation present European industry with the chal lenge to continuously improve its competitiveness. In its Communication on "Benchmarking the competitiveness of European industry" COM (96) 463 of 9 October 1996, the Commission identified certain deficiencies in the performance of the European economy, in particular low growth of total factor productivity, insufficient adaptation of economic structures towards new markets and new technologies and massive underutilization of the population of working age; These handicaps for the European economy are particularly difficult to bear because of the ever faster rate of change in the world economy, under the combined impulse of globalisation and the introduction of new technologies, in particular information and communication technologies. In order to reply to this challenge and restore rapid growth in employment and pro ductivity, Europe needs to address systematically and with determination factors which limit its growth potential. The Commission proposed in order to assist this process to use benchmarking in the economy and society to compare performance in the different key areas and fac tors that determine economic success, including, in addition to the initiatives outlined below, the development and use of benchmarking in support of the European em ployment strategy. -2 A request from industry On several occasions, industry has proposed that the Commission and Member States use benchmarking as an instrument to optimise policies affecting competitive ness. The Competitiveness Advisory Group recommended extensive recourse to bench marking of framework conditions, in particular those relating to public infrastructure, the labour market and internationalisation of the European economy. In its report on "Benchmarking for policy-makers - Tne way to competitiveness, growth and job creation" (October 1996). the Round Table of European Industrial ists (ERT) drew the Council and Commission's attention to the potential contribu tion of benchmarking for pursuing growth and emp!o}'ment. The ERT invited more particularly public authorities to examine priorities for, the objectivss and methods of benchmarking, as well as the means of transposing results into their policies. An invitation from he Council In its conclusions on benchmarking (14 November 1996), the Council of Ministers invited the Commission to present proposals on developing use cf this instrument as a means for improving the competitiveness of European industry. The European Council at its meeting in Dublin on 13 and 14 December, 1996 also considered that e there should be regular monitoring and evaluation of the Union's competitiveness against world best practice'*. An instrument for competitiveness As noted in the Commission's Communication to the Dublin European Council on the mutually beneficial effects of greater co-ordination of economic and structural policies (Europe as an economic entity) CSE(96)8 final. "Competitiveness in the EU and the competitiveness of different regions, sectors, companies or even individuals can only be increased on a lasting basis by raising the productivity of companies and the people who work in them. Competition is not between countries but between companies - within and across borders. " Benchmarking is an important tool in working towards these improvements in competitiveness, and is based on two ele ments:" - the comparison of societal behaviour, commercial practice, market structures and public institutions across countries, regions, sectors and enterprises in order to identify best practice; - applying reference to best practice as an instrument to identify changes required and to mobilise all actors of the economy and society to evolve in this direction. The Erst step requires that all the actors concerned accept to question existing prac tices. Benchmarking can succeed only if exposes weaknesses and inefficiencies. This is why the process can provoke resistance and increase opposition to change initially. Its benefits can nevertheless be substantial: better services for the individual and for enterprises, less costs, more user friendly administration, better economic perform ance, more work, improved health and safety, and wealth creation. It can also con- tribute to economic convergence within the Union by closing gaps in productivity and reducing economic inequality. The comparison of commercial practices and of market structures requires the devel opment of reference indicators. To be supportive of the competitiveness of European industry, this exercise cannot be associated with anti-competitive practices such as exchanging between companies specific information on their prices, quantities pro duced, quantities sold, market shares, capacities and investments. Any exercise of benchmarking leading to the production of statistical reference indicators must be managed so that the companies do not have access to the individual data concerning the activity of their competitors. The second step requires a commitment to undertake the changes required from all the actors involved. This implies not only that they be willing to adopt best practice but that the unceasing search for best practice becomes a permanent characteristic of the decision making process for enterprises, institutions and public administrations. 2. THREE LEVELS OF BENCHMARKING Benchmarking can be implemented by enterprises, at the level of sectors and that of framework conditions for economy and society. Whichever the level of implementa tion, this tool serves the competitiveness of European industry. It serves to improve the competitive performance of enterprises, of industrial sectors as well as that of the environment in which people work, enterprises operate and society functions. at enterprise level Benchmarking at enterprise level is mainly a "quality" tool for continuous improve ment of industrial processes and management. For those enterprises that have inte grated quality as a determining element for strengthening competitiveness, it is an element of global strategy. It is identified as such in the framework of the European Quality Policy. Establish the processes to be analysed, identify world-wide best practice for these processes, evaluate the gap in performance compared with this and understand tho reasons behind the gap are the steps which should lead the enterprise in question to perform better, improve competitiveness and thereby surpass the competition. Benchmarking at enterprise level is above all the responsibility of industry itself. Public authorities can usefully contribute to its promotion amongst a wide audience, in particular to small and medium sized enterprises which do not have the resources or the necessary experience to do it alone. The Commission proposes to examine with all the parties concerned the possibility of creating a European network for en terprise benchmarking. Such a network should ensure that coherent, trustworthy and equivalent services are available, in particular for SMEs, throughout the Union. To this effect, two initiatives are in the process of being sponsored by the Commission (see the following box). -4 Examples of enterprise benchmarking The Commission sponsors two initiatives in this area: - a pilot project from Forbairt (Ireland) to identify experience, services and meth odologies developed at the current time in Europe, and to prepare an action plan for the creation of a European Network of enterprise benchmarking; - a project from Eurochambres to use the existing network of European Chambers of Commerce and Industry to promote awareness programmes about quality to SMEsv to encourage them to apply benchmarking through pilot projects and to improve the conditions for SMEs access to the European network mentioned above. The UK Department of Trade and Industry (DTI) sponsors a national benchmarking system which provides for the exchange of statistical information and the identifica tion of best practice on a national level. - this system was built on an initiative of the London Business School which cre ated a panel of industrial enterprises, including many small and medium sized ones, and developed a benchmarking model with them for key aspects linked to business management and organisation; - after demonstrating its value and faced with increasing interest from participants, including enterprises from overseas, the experiment received the backing of the Confederation of British Industries; - the DTI then decided to approve and support the experiment through public statements and through the creation of a national network of outlets where enter prises could access the panel. With the increase in the size of the panel, its repre- sentativity as a reference tool also increased. Some Member States and private bodies have also launched programmes for the diffusion of best environmental practice (for mstsnce the UK Environmental Tech nology Best Practice programme). at sectoral level Sectoral benchmarking concentrates on specific factors for the sector concerned: in this way certain environmental regulations affect almost exclusively certain sectors (automobile emissions, dangerous substances, etc. ). Examples of sectoral benchmarking Pilot programmes - managed jointly by the Commission and MITI - for consumer electronics and automobile parts and component suppliers are intended to improve the competitive performance of European industry compared with Japanese best practice. Other initiatives are being launched by the chemicals and automobile industries. ! Benchmarking the European chemicals industry comprises the permanent review of improvements made to competitiveness, a comparison of the European competitive j - 5- situation against world-wide best practice and the implementation of actions to help convergence towards this best practice. A joint Commission/industry working group was created in July 1996 to undertake this benchmarking. The working group decided to concentrate at first on the chemi cals industry as a whole and subsequently on the different sectors of which it is made up, for example petrochemicals. Although this benchmarking does not concern enterprises directly, a distinction can be made according to enterprise size. In this way, specific problems posed for large firms or SMEs can be examined separately. In the same way, although benchmarking of Community policies is not the objective of the exercise in itself, operational proposals concerning framework conditions can still be formulated. The working group is evaluating a limited number of indicators relating to the factors of competitiveness the most pertinent for the chemicals industry. Preference has been given to those indicators for which comparable data exists. Collection of data is diffi cult because of statistical confidentiality, differing definitions of various parameters and lack of data on third countries. The Netherlands also undertook to evaluate the competitiveness of the European information and communications technology industry by benchmarking its principal competitors. at the level of framework conditions Benchmarking framework conditions - in particular factor costs, infrastructures, skills, innovation, the environment - enables the efficiency of public policies which affect competitiveness to be evaluated and to identify the steps required to improve them. Its main object should be the evaluation of those framework conditions which directly affect the competitiveness of European industry. Benchmarking framework conditions relies on a full evaluation of industry's com petitive situation and a diagnostic of the principal areas to be examined. In a second stage, it becomes the tool to address the areas of weakness identified. If macro-economic indicators which enable the tracking of the development of com petitiveness of the economy as a whole are readily available, the same does not go for more detailed indicators on framework conditions which affect competitiveness. Methodological difficulties and the lack of accurate and comparable statistical indica tors are prevalent for certain indicators which relate to areas that either have a direct quantifiable impact on competitiveness or that have an effect on the long term. To benchmark framework conditions is a very complex exercise because it can be difficult to isolate the effect of a specific policy from the effect of other policies. To implement it with success, a number of principles can be applied such as: - benchmark the outcomes and the inputs (for example the share in sales of prod ucts introduced over the previous three years and expenditure on R&D); - 6- benchmark the causes not the symptoms (for example the situation in the labour market not the rate of unemployment); benchmark the process as well as the performance (for example the capacity of a training system to deliver skills as well as the level of skills attained). Examples of benchmarking framework conditions The Commission has undertaken to inventory Member States' experience with benchmarking framework conditions. It has also launched a benchmarking exercise with the Member States in the framework of the Employment and Labour Market Committee The Dutch Ministry of Economic Affairs recently published a report on "Benchmarking the Netherlands: Test of Dutch competitiveness", which examined different approaches tc benchmarking framework conditions. The analysis covered such areas as labour, capital, taxation, education and infrastructure. The results identified strengths of the Dutch economy, but also handicaps which prevented it to exploit its full potential. On this basis, the Dutch government has undertaken reforms to correct these handicaps. These corrections will be continued in 1997 on the basis of an update of the benchmarking exercise. j The OECD Industry Committee has set up a working group to develop criteria for benchmarking framework conditions. It has identified eight significant parameters for I industrial competitiveness covering: R&D infrastructure, education and labour force, j corporate governance, labour market regulation, labour costs, corporate taxation, ( energy costs, telecommunications costs and infrastructures. 3. A COMMUNITY FRAMEWORK If the initiative on benchmarking lies with all the actors of economic life, the value added of the Community dimension is to ensure access to expertise with the capacity to develop and apply the most sophisticated methodologies, to make use of experi ence and to pool knowledge held by the different national systems, whilst still playing a stimulating rôle with regard to Member States. It is what the Commission intends to do in the field of framework conditions' benchmarking by the implementation of pilot projects. These pilot projects should permit a limited number of Member States to try out co operation on specific areas which are of common interest tot he Community and to put in place mechanisms for co-operation and transparency along with the networks of know-how which will be required for future actions: - each Member State may not be equally interested in a benchmarking exercise. However, this should not be detrimental either to those Member States who are interested in such an exercise or to the efficiency of the business environment for European enterprises as a whole. This implies that the expertise and capacity for dialogue at Community level are made available to all those that are willing to un dertake such an exercise; -7 - in the same way, each Member State does not necessarily have sufficient capacity for the requisite analysis and research to execute benchmarking in a way that it provides the appropriate elements of comparison and their interpretation to guide the necessary political choices to improve framework conditions for enterprises. The Commission will implement a number of pilot projects, selected in particular among the themes in annexe, where possible with a financial contribution within the limits of current budgetary resources. This implementation will be conducted in such a way that a working procedure is developed ensuring transparency, dialogue and expertise. Other benchmarking exercises could then be undertaken on the basis of this procedure, in particular in the fields of the weight of regulation on SMEs, pro tection of intellectual property and innovation. ; - to the extent that this action is intended to improve the competitive performance of the economic environment, all actors should be allowed to participate in setting out the guidelines and priorities for benchmarking. For this reason, the Commis sion will put in place a High Level Group on Benchmarking composed of in dustrialists, representatives of Chambers of Commerce, trade unions, consumers and the civil society. The Commission will ensure that the composition of this group will reflect the different aspects of society, and in particular small and me dium sized enterprises, which suffer the most from rigidities in the regulatory framework. This group will help the Commission to fix priorities for benchmark ing, organise the participation of industry in its implementation, cooperate with the Commission for the interpretation of results with a Community-wide impact and transmit to industry those results which are its responsibility; - Directors General for Industry will follow all work and ensure coherence in the political approach taken. They will establish case by case the degree to which Member States participate in the individual projects identified by the High Level Group. They will also assist the Commission in exploiting the results obtained from the different benchmarking exercises; - finally, on the basis of the inventory of experience of benchmarking in Member States, the Commission will invite those public and private research institutes with expertise in this field to form a network of expertise in order to assist the imple mentation of benchmarking. Respecting the rules on public procurement, this network will be invited to undertake benchmarking on the basis of terms of refer ence drawn up by the participants in and co-financiers of a project. As the imple mentation of pilot projects progresses, this network of expertise will be strength ened by establishing its visibility, credibility and therefore its autonomy. Results will be communicated to all Member States, Community institutions and other interested parties. They will provide input to regular discussions on industrial competitiveness. In these debates, the Commission will make known its own position and the lessons that it will draw for itself from these results. This working method should also allow continuity of the action. Experience will show whether continuity of the action can be based on annual budgeting or whether a pluri-annual programme is required. ANNEXE ELIGIBLE THEMES FOR PILOT PROJECTS ON BENCHMARKING New technological and organisational paradigm The new technological and organisational paradigm driven by globalisation and the introduction of new technologies poses a number of challenges for European indus try. In this context, benchmarking will cover mainly the diffusion and use of new in formation and communication technologies by enterprises. This exercise will be based either on existing data or on that of a new sample sun/ey of enterprises. Financing of innovation, in particular that of tnteUecfiscti property Financing of innovation is of critical importance because it enables the results of R. &D to be translated into goods and services. Benchmarking in this area will be un dertaken in close co-operation with indusiry and other economic actors. To begin with, benchmarking should be based on a few major indicators such as access to risk capital, its cost, quality, the cost of filing patents etc. Logistics and transport Bearing in mind the rôle of the European Union in world trade and the peripheral situation of certain Member States, logistics, which concerns the management of flows of raw materials, information and products between suppliers and clients, rep resents an essential factor for European competitiveness. The vast nature of this area means that it is be difficult to adopt a focused approach, which instead should be de veloped step by step. Development of human resources In the area of vocational training, benchmarking of qualifications can contribute to the analysis of training systems and thereby improve training policy and business management. The pilot project will permit the evaluation of the approach adopted by certain systems of vocational training in industry, including both implementation of training in the enterprise and the forecasting of needs in the light of economic and technological change. The pilot project will concentrate on vocational training in SMES. • 9- ISSN 0254-1475 COM(97) 153 final DOCUMENTS EN 15 Catalogue number : CB-CO-97-158-EN-C ISBN 92-78-18715-1 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg 10


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 668/97 af 16. april 1997 om fastsættelse af importtold for ris

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality
rice
third country


title: Commission Directive 97/17/EC of 16 April 1997 implementing Council Directive 92/75/EEC with regard to energy labelling of household dishwashers (Text with EEA relevance)


title: Règlement (CE) nº 659/97 de la Commission du 16 avril 1997 portant modalités d'application du règlement (CE) nº 2200/96 du Conseil en ce qui concerne le régime des interventions dans le secteur des fruits et légumes

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
fruit
market intervention
marketing standard
producer organisation
vegetable


title: REGULAMENTO (CE) Nº 657/97 DA COMISSÃO de 16 de Abril de 1997 que fixa as taxas das restituições aplicáveis aos ovos e às gemas de ovos exportados sob a forma de mercadorias não abrangidas pelo anexo II do Tratado

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund


title: Reglamento (CE) nº 660/97 de la Comisión de 16 de abril de 1997 por el que se establecen medidas transitorias para la distribución gratuita fuera de la Comunidad, en concepto de ayuda humanitaria, de frutas y hortalizas retiradas del mercado en la campaña 1996/97

eurovoc_concepts:
EU aid
aid to disadvantaged groups
citrus fruit
humanitarian aid
third country
voluntary organisation


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 657/97 av den 16 april 1997 om fastställande av bidragssatserna för ägg och äggulor som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga II till fördraget


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 662/97 av den 16 april 1997 om fastställande av i vilken utsträckning ansökningar som lämnats in under april månad 1997 om exportlicens för nötköttsprodukter som berättigar till särskild behandling vid import till tredje land får godkännas

eurovoc_concepts:
beef
export licence
quantitative restriction


title: Richtlijn 97/17/EG van de Commissie van 16 april 1997 houdende uitvoeringsbepalingen van Richtlijn 92/75/EEG van de Raad betreffende de etikettering van het energieverbruik van huishoudelijke afwasmachines (Voor de EER relevante tekst)


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 663/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 16ης Απριλίου 1997 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα των αυγών