title: Výměna dopisů zaznamenávající společnou shodu na zásadách mezinárodní spolupráce ve výzkumu a vývoji v oblasti inteligentních výrobních systémů mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou a zeměmi ESVO Norskem a Švýcarskem

eurovoc_concepts:
United States
exchange of information
industrial manufacturing
international cooperation
research and development
technological change

text: 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 63 21997A0618(01) L 161/2 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 18. 6. 1997 VÝMĚNA DOPISŮ zaznamenávající společnou shodu na zásadách mezinárodní spolupráce ve výzkumu a vývoji v oblasti inteligentních výrobních systémů mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou a zeměmi ESVO Norskem a Švýcarskem A. Dopis Společenství V Bruselu dne 19. března 1997 Vážený pane, odvolávám se na jednání o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji v oblasti inteligentních výrobních systémů (IMS-Intelligent Manufacturing Systems) mezi účastníky, totiž Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou a zeměmi ESVO Norskem a Švýcarskem. Účelem tohoto dopisu je zaznamenat společnou shodu, které bylo dosaženo na zásadách spolupráce v oblasti IMS. Dopis doplňuje mandát (Terms of Reference), který vypracoval Mezinárodní řídící výbor v závěru studie proveditelnosti IMS z roku 1994 a pozměňuje článek VIII mandátu a bod 1. 13 dodatku 2 k mandátu, jak je uvedeno níže. Mandát a dodatky k němu jsou připojeny k tomuto dopisu. 1. Cíl Účastníci budou podporovat a usnadňovat spolupráci mezi subjekty usazenými na svých územích (na území členských států v případě Evropského společenství) v oblasti inteligentních výrobních systémů. Tato spolupráce by měla zajistit vyváženost mezi výhodami a příspěvky, měla by mít zásadní význam pro průmysl a měla by být založena na zásadě společného zájmu a vzájemné shody. 2. Technická témata spolupráce v rámci IMS Zpočátku se spolupráce zaměří na těchto pět technických témat: a) celkový životní cyklus výrobku; b) výrobní proces; c) nástroje pro strategii/plánování/koncepci; d) otázky týkající se lidských zdrojů/organizační/sociální, a e) virtuální/rozšířený podnik. Do rámce IMS se mohou začlenit i další technická témata za předpokladu, že nová technická témata budou v souladu s vládními politikami a průmyslovými prioritami zúčastněných regionů. 3. Formy a způsoby spolupráce Spolupráce spočívá v účasti subjektů na projektech v souladu se společně přijatými postupy pro vytváření a provoz mezinárodních konsorcií a může zahrnovat návštěvy, školení a výměnné pobyty vědců, inženýrů a dalších pracovníků, které přispívají k úspěšné realizaci a dokončování projektů. 4. Šíření a využívání informací Práva duševního vlastnictví (PDV), která vyplývají z projektů prováděných v rámci IMS, podléhají ustanovením IMS/PDV v dodatku 2 k mandátu. Bod 1. 13 tohoto dodatku bude pozměněn tak, aby byla zohledněna skutečnost, že Rakousko, Finsko a Švédsko jsou členy Evropské unie. 64 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 5. Financování Financování činností spolupráce závisí na dostupnosti finančních prostředků a podléhá platným právním a správním předpisům, politikám a programům zúčastněných regionů. Každý účastník nese náklady své účasti. Každý účastník poskytuje ve spravedlivé výši peněžité nebo věcné příspěvky na výkon funkcí a na krytí nákladů meziregionálního sekretariátu. 6. Provádění IMS Zástupci účastníků jmenovaní do Mezinárodního řídícího výboru (ISC-International Steering Committee) jednají jako styční pracovníci mezi ISC a příslušnými veřejnými správami/vládami. Zástupci účastníků sledují provádění s ohledem na účel, zásady a programovou strukturu IMS a jejich úlohou je provádění napomáhat. Navíc zastávají ještě tyto funkce: — napomáhají dobré spolupráci mezi regionálními sekretariáty; — zprostředkovávají výměnu informací o místních metodách, právních a správních předpisech a programech významných pro spolupráci; — přímo i nepřímo pomáhají malým a středním podnikům (MSP) zajistit si účast v programu IMS. To zahrnuje zejména přístup k elektronickému zařízení na vyhledávání partnerů a k elektronickému rejstříku zájemců, a — předkládají vládám/veřejným správám k rozhodnutí doporučení Mezinárodního řídícího výboru o přijetí nových účastníků. Účastníci organizují, řídí nebo jmenují své příslušné regionální sekretariáty. Regionální sekretariáty vykonávají zejména tyto funkce: — napomáhají včasnému výběru projektů na regionální úrovni podle platných pravidel a postupů v daném účastnickém regionu; — napomáhají při vytváření konsorcií uvnitř příslušných regionů i napříč regiony, a — napomáhají provádění programu IMS spoluprací s regionálními skupinami pro infrastrukturu. 7. Délka trvání Délka trvání programu IMS činí 10 let, každý účastník má právo od programu kdykoli odstoupit při zachování dvanáctiměsíční výpovědní lhůty. Pět let po zahájení spolupráce přezkoumají účastníci její zásady, aby rozhodli, zda bude spolupráce pokračovat, nebo se upraví její podmínky, případně zda bude ukončena. Toto nahrazuje článek VIII mandátu. 8. Provádění IMS v Evropě Evropské společenství, Švýcarsko a Norsko si vyhrazují právo vystupovat společně jako jeden evropský region, nechat se zastupovat smíšenou delegací v Mezinárodním řídícím výboru a nechat se podporovat jedním evropským sekretariátem IMS. Komise Evropských společenství poskytne svému regionálnímu sekretariátu nezbytnou podporu. Tento dopis, spolu se souhlasem účastníků, doplňuje a pozměňuje mandát a zaznamenává společnou shodu na zásadách spolupráce v oblasti IMS. Bude mi potěšením obdržet od Vás brzké potvrzení této shody. Jménem Evropského společenství 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 65 B. Dopis Spojených států amerických Ve Washingtonu DC dne 3. dubna 1997 Vážený pane, potvrzuji přijetí Vašeho dopisu ze dne 19. března 1997 v tomto znění: „Odvolávám se na jednání o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji v oblasti inteligentních výrobních systémů (IMS-Intelligent Manufacturing Systems) mezi účastníky, totiž Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou a zeměmi ESVO Norskem a Švýcarskem. Účelem tohoto dopisu je zaznamenat společnou shodu, které bylo dosaženo na zásadách spolupráce v oblasti IMS. Dopis doplňuje mandát (Terms of Reference), který vypracoval Mezinárodní řídící výbor v závěru studie proveditelnosti IMS z roku 1994 a pozměňuje článek VIII mandátu a bod 1. 13 dodatku 2 k mandátu, jak je uvedeno níže. Mandát a dodatky k němu jsou připojeny k tomuto dopisu. 1. Cíl Účastníci budou podporovat a usnadňovat spolupráci mezi subjekty usazenými na svých územích (na území členských států v případě Evropského společenství) v oblasti inteligentních výrobních systémů. Tato spolupráce by měla zajistit vyváženost mezi výhodami a příspěvky, měla by mít zásadní význam pro průmysl a měla by být založena na zásadě společného zájmu a vzájemné shody. 2. Technická témata spolupráce v rámci IMS Zpočátku se spolupráce zaměří na těchto pět technických témat: a) celkový životní cyklus výrobku; b) výrobní proces; c) nástroje pro strategii/plánování/koncepci; d) otázky týkající se lidských zdrojů/organizační/sociální, a e) virtuální/rozšířený podnik. Do rámce IMS se mohou začlenit i další technická témata za předpokladu, že nová technická témata budou v souladu s vládními politikami a průmyslovými prioritami zúčastněných regionů. 3. Formy a způsoby spolupráce Spolupráce spočívá v účasti subjektů na projektech v souladu se společně přijatými postupy pro vytváření a provoz mezinárodních konsorcií a může zahrnovat návštěvy, školení a výměnné pobyty vědců, inženýrů a dalších pracovníků, které přispívají k úspěšné realizaci a dokončování projektů. 4. Šíření a využívání informací Práva duševního vlastnictví (PDV), která vyplývají z projektů prováděných v rámci IMS, podléhají ustanovením IMS/PDV v dodatku 2 k mandátu. Bod 1. 13 tohoto dodatku bude pozměněn tak, aby byla zohledněna skutečnost, že Rakousko, Finsko a Švédsko jsou členy Evropské unie. 5. Financování Financování činností spolupráce závisí na dostupnosti finančních prostředků a podléhá platným právním a správním předpisům, politikám a programům zúčastněných regionů. Každý účastník nese náklady své účasti. 66 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Každý účastník poskytuje ve spravedlivé výši peněžité nebo věcné příspěvky na výkon funkcí a na krytí nákladů meziregionálního sekretariátu. 6. Provádění IMS Zástupci účastníků jmenovaní do Mezinárodního řídícího výboru (ISC-International Steering Committee) jednají jako styční pracovníci mezi ISC a příslušnými veřejnými správami/vládami. Zástupci účastníků sledují provádění s ohledem na účel, zásady a programovou strukturu IMS a jejich úlohou je provádění napomáhat. Navíc zastávají ještě tyto funkce: — napomáhají dobré spolupráci mezi regionálními sekretariáty; — zprostředkovávají výměnu informací o místních metodách, právních a správních předpisech a programech významných pro spolupráci; — přímo i nepřímo pomáhají malým a středním podnikům (MSP) zajistit si účast v programu IMS. To zahrnuje zejména přístup k elektronickému zařízení na vyhledávání partnerů a k elektronickému rejstříku zájemců, a — předkládají vládám/veřejným správám k rozhodnutí doporučení Mezinárodního řídícího výboru o přijetí nových účastníků. Účastníci organizují, řídí nebo jmenují své příslušné regionální sekretariáty. Regionální sekretariáty vykonávají zejména tyto funkce: — napomáhají včasnému výběru projektů na regionální úrovni podle platných pravidel a postupů v daném účastnickém regionu; — napomáhají při vytváření konsorcií uvnitř příslušných regionů i napříč regiony, a — napomáhají provádění programu IMS spoluprací s regionálními skupinami pro infrastrukturu. 7. Délka trvání Délka trvání programu IMS činí 10 let, každý účastník má právo od programu kdykoli odstoupit při zachování dvanáctiměsíční výpovědní lhůty. Pět let po zahájení spolupráce přezkoumají účastníci její zásady, aby rozhodli, zda bude spolupráce pokračovat, nebo se upraví její podmínky, případně zda bude ukončena. Toto nahrazuje článek VIII mandátu. 8. Provádění IMS v Evropě Evropské společenství, Švýcarsko a Norsko si vyhrazují právo vystupovat společně jako jeden evropský region, nechat se zastupovat smíšenou delegací v Mezinárodním řídícím výboru a nechat se podporovat jedním evropským sekretariátem IMS. Komise Evropských společenství poskytne svému regionálnímu sekretariátu nezbytnou podporu. Tento dopis, spolu se souhlasem účastníků, doplňuje a pozměňuje mandát a zaznamenává společnou shodu na zásadách spolupráce v oblasti IMS. Bude mi potěšením obdržet od Vás brzké potvrzení této shody. “ Mám tu čest potvrdit, že naše vláda souhlasí s obsahem Vašeho dopisu. Za vládu Spojených států amerických 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 67 MANDÁT PRO PROGRAM MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE V OBLASTI POKROČILÉ VÝROBY PŘÍLOHA I. ÚČEL Tento dokument předkládá mandát pro účastníky programu inteligentních výrobních systémů (IMS) zaměřeného na mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji inteligentních výrobních systémů. Tento mandát nezakládá žádné závazky podle mezinárodního nebo vnitrostátního práva. II. CÍLE Cíle programu IMS jsou tyto: A. umožnit větší náročnost výrobních operací; B. zlepšit globální životní prostředí; C. zlepšit efektivnost, s níž se využívají obnovitelné a neobnovitelné zdroje; D. vytvořit nové výrobky a podmínky, které výrazně zlepší kvalitu života uživatelů; E. zlepšit kvalitu výrobního prostředí; F. vyvinout uznávaný a vážený obor zabývající se výrobou, který podpoří předávání vědomostí budoucím generacím; G. účinně reagovat na globalizaci výroby; H. rozšířit a otevřít trhy po celém světě; a I. přispívat k rozvoji výrobní profesionality v celosvětovém měřítku prostřednictvím získání globálního uznání vědního oboru zabývajícího se výrobou a založení odpovídajícího studijního oboru. Při dosažení stanovených cílů by se program IMS stal katalyzátorem pro: A. globální spolupráci v oblasti výroby zahrnující velké a malé podniky, uživatele a dodavatele, univerzity a vlády; B. celosvětové šíření výsledků významných inovací ve výrobní sféře; C. vypracování doporučení v rámci globální výrobní sféry pro vytvoření norem prostřednictvím spolupráce na námětech, které jsou přípravou pro normalizaci; D. hodnocení a výběr priorit pro globální spolupráci na rozvoji výrobního procesu; E. šíření, pochopení a uplatňování jednotných pokynů, ustanovení a modelových dohod respektujících práva účastníků a partnerů v projektu konsorcia k duševnímu vlastnictví (PDV), III. VÝCHOZÍ INFORMACE Na studii proveditelnosti se podílelo šest účastníků, aby definovalo program IMS. Účastníky byli: — Austrálie, — Kanada, — Evropské společenství (ES), — zúčastněné země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO): Rakousko, Finsko, Švédsko, Norsko a Švýcarsko, — Japonsko, a — Spojené státy americké. 68 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Země ES a ESVO vystupovaly společně jako jeden evropský region. Účastníci dokončili studii proveditelnosti podle mandátu k vypracování studie proveditelnosti o mezinárodní spolupráci v pokročilé výrobě. Mezinárodní řídící výbor pro studii proveditelnosti konstatoval ve své závěrečné zprávě, že studie proveditelnosti prokázala možnost vypracování programu mezinárodní spolupráce ve výzkumu a vývoji pokročilé výroby, který je strukturován spravedlivě a prospěšně a který přináší spravedlivé a prospěšné výsledky. Mezinárodní řídící výbor pro studii proveditelnosti doporučil ve své závěrečné zprávě zahájit program IMS a navrhl pro tento program řídicí strukturu, technická témata a ustanovení týkající se práv duševního vlastnictví. IV. ZÁSADY Výroba je primárním strůjcem blahobytu a určujícím článkem při vytváření fungující hospodářské základny pro hospodářský růst. Potřeba vynikat při výrobních operacích se v důsledku vytváření globálních trhů stala nezbytností. Význam výzkumu a vývoje v oblasti pokročilé výroby se stává stále více klíčovým pro výrobní operace. Důležitý výzkum v oblasti pokročilé výroby probíhá po celém světě. Řádně řízená mezinárodní spolupráce ve výzkumu a vývoji v oblasti pokročilé výroby může přispět ke zlepšení výrobních operací. Mezinárodní spolupráce v oblasti pokročilé výroby se musí opírat o tyto základy: A. příspěvky na tuto spolupráci a výhody, které přinese, jsou spravedlivé a vyvážené; B. projekty spolupráce musí mít zásadní význam pro průmysl; C. projekty spolupráce jsou uskutečňovány meziregionálními, geograficky rozdělenými konsorcii; D. projekty spolupráce se mohou objevit během celého cyklu úplné inovace; E. výsledky projektů spolupráce jsou sdíleny prostřednictvím řízeného šíření informací, které chrání a spravedlivě přiděluje práva duševního vlastnictví vytvořená nebo poskytnutá během spolupráce, a F. činnosti v rámci projektů IMS, které jsou dotovány orgány veřejné moci nebo využívají veřejných zdrojů, se nesmějí zabývat konkurenčním výzkumem a vývojem. V. PROGRAMOVÁ STRUKTURA A FINANCOVÁNÍ Program IMS je programem mezinárodní spolupráce, v jejímž rámci účastníci společně pracují na zvýšení konkurenceschopnosti průmyslu, řeší problémy, se kterými se potýká výroba po celém světě a vyvíjejí technologie a systémy pokročilé výroby ku prospěchu lidstva. Rozsah programu IMS je tak široký, jak jen to je možné. A. Program IMS je veden řídicí strukturou sestávající z: 1. Mezinárodního řídícího výboru IMS; 2. meziregionálního sekretariátu a 3. regionálních sekretariátů. Program IMS zahrnuje projekty, které odpovídají technickým tématům uvedeným v dodatku 1. Partneři projektu musí splňovat ustanovení o právech duševního vlastnictví popsaná v dodatku 2. Tato ustanovení zahrnují minimální soubor závazných požadavků, nezávazná ustanovení, kterými je třeba se zabývat, a ustanovení volitelná. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 69 B. Financování řídicí struktury 1. Každý účastník nese náklady své účasti. 2. Každý účastník si volí způsob financování své účasti. 3. Každý účastník poskytuje ve spravedlivé výši peněžité nebo věcné příspěvky k úhradě nákladů na provoz meziregionálního sekretariátu. 4. Každý účastník je odpovědný za podporu své delegace a pokrytí veškerých nezbytných závazků plynoucích z odpovědnosti. C. Financování projektů 1. Každý účastník nese náklady své účasti. 2. Každý účastník si volí způsob financování své účasti. VI. ŘÍDICÍ STRUKTURA A. Mezinárodní řídící výbor IMS. Mezinárodní řídící výbor IMS dohlíží na plnění programu IMS. Členové výboru musí být význační představitelé průmyslu, akademického nebo vládního sektoru účastnických zemí, kteří mají hluboké znalosti z oblasti výroby. Členové výboru musí být ochotni a schopni věnovat nezbytný čas a úsilí řízení programu IMS. 1. Složení. Dva členové a jeden pozorovatel z každé účastnické země. Celkový počet členů a pozorovatelů se rozšiřuje s přijímáním dodatečných účastníků v souladu s postupem stanoveným v oddíle IX. Členové delegace zastupují průmyslový, akademický nebo vládní sektor každého účastníka. Silné zastoupení průmyslového sektoru je vítáno. Minimálně jeden z obou členů musí být zástupcem průmyslového sektoru a vedoucí delegace musí být ze sektoru nevládního. Členové jsou jmenováni na dlouhá funkční období. Pozorovatele lze však vyměnit podle potřeby. Každou delegaci účastníků na zasedání Mezinárodního řídícího výboru IMS mohou doprovázet dva zástupci jejího regionálního sekretariátu. 2. Mezinárodní řídící výbor IMS přijímá rozhodnutí na základě konsensu všech členů. 3. Předsednictví. Ve funkci předsedy Mezinárodního řídícího výboru IMS se střídá šest účastníků. Každé funkční období trvá dva roky. Během funkčního období, kdy výboru předsedá jeden z účastníků, odpovídá tento účastník i za organizování meziregionálního sekretariátu. V prvním funkčním období výboru předsedá Kanada. Ve druhém funkčním období přebírá funkci předsedy Austrálie, která v prvním funkčním období z důvodu zachování návaznosti vykonávala funkci místopředsedy. Třetím funkčním obdobím jsou pověřeny země ESVO. O pořadí následujících předsedů se rozhodne během třetího roku od zahájení programu IMS. 4. Povinnosti. Mezinárodní řídící výbor IMS doporučuje zásady politiky a strategie pro provádění a další rozvoj programu IMS včetně otázek týkajících se nových účastníků. Mezi další povinnosti výboru patří: a) zabezpečovat celkové vedení, stanovovat strategické priority a dohlížet na provádění programu; b) podporovat a schvalovat nové dokumenty v rámci IMS; c) vytvářet krátkodobé pracovní týmy nebo výbory na řešení např. technických nebo právních otázek, aby výbor mohl dokončit svou práci; d) dohlížet na meziregionální sekretariát; e) zabezpečovat mezinárodní propagaci IMS a výroby jako druhového oboru; f) schvalovat projekty v souladu s oddílem IX; g) zajišťovat, aby se projekty a práce v rámci tohoto programu prováděly v souladu s účelem, zásadami a programovou strukturou schválenou účastníky; a h) podporovat komunikaci mezi Mezinárodním řídícím výborem IMS, meziregionálním sekretariátem a regionálními sekretariáty a členy projektového konsorcia. 70 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 B. Meziregionální sekretariát. Účastník, který předsedá Mezinárodnímu řídícímu výboru IMS, je odpovědný za řízení meziregionálního sekretariátu. Mezi povinnosti meziregionálního sekretariátu patří: 1. zabezpečovat logistiku meziregionálních návrhů; 2. uchovávat a rozšiřovat materiály ze schůzí týkajících se IMS a jiné dokumenty; 3. zabezpečovat logistiku meziregionální propagace zaměřené na Mezinárodní řídící výbor IMS; 4. vzdělávat nové a perspektivní účastníky; 5. šířit informace v průběhu práce na projektech a při jejím zakončení; 6. pomáhat při utváření meziregionálního konsorcia; a 7. organizovat a realizovat studia a/nebo práci na žádost Mezinárodního řídícího výboru IMS. C. Regionální sekretariáty: Vlády a/nebo veřejné správy a veřejné organizace účastníků organizují a řídí příslušné regionální sekretariáty způsobem, který uznávají za vhodný. S cílem napomáhat programu IMS patří mezi povinnosti regionálních sekretariátů: 1. zabezpečovat regionální logistiku meziregionálních návrhů; 2. uchovávat a rozšiřovat materiály ze schůzí týkajících se IMS a jiné dokumenty v rámci příslušných regionů; 3. zabezpečovat logistiku regionálních zasedání a propagaci; 4. šířit informace v průběhu práce na projektech a při jejím zakončení v rámci příslušných regionů; 5. pomáhat při utváření konsorcia uvnitř příslušných regionů a napříč regiony; 6. podporovat regionální delegace při účasti na zasedáních Mezinárodního řídícího výboru IMS 7. napomáhat regionálním výběrům a přezkumům, a 8. spolupracovat se skupinami regionální infrastruktury pro napomáhání programu IMS. VII. ZAHÁJENÍ PROGRAMU IMS Program IMS bude zahájen: 1. ratifikací mandátu pro program IMS každým účastníkem; 2. jmenováním členů Mezinárodního řídícího výboru IMS; a 3. ustanovením regionálních sekretariátů. VIII. UKONČENÍ PROGRAMU IMS Program IMS bude ukončen 10 let po schváleném datu zahájení programu, nerozhodnou-li vlády a/nebo veřejné správy v sedmém roce trvání programu jinak. IX. PŘIJÍMÁNÍ NOVÝCH ÚČASTNÍKŮ A. Vláda a/nebo veřejná správa regionu ucházejícího se o účast musí nejprve vyhovět mandátu pro program IMS. B. Poté, co ratifikují mandát pro program IMS, jsou partneři projektu z regionu ucházejícího se o účast oprávněni vytvářet konsorcia se souhlasem ostatních partnerů. Příspěvky partnerů z regionu ucházejícího se o účast musí být po určitou dobu pečlivě sledovány, aby se vytvořil profil účasti regionu ucházejícího se o účast. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 71 C. Po uplynutí této lhůty (v délce i několika let) se vlády a/nebo veřejné správy rozhodnou na základě doporučení Mezinárodního řídícího výboru IMS, zda bude mít region ucházející se o účast své zastoupení v Mezinárodním řídícím výboru IMS. X. VYTVÁŘENÍ KONSORCIÍ Regionální sekretariáty společně s meziregionálním sekretariátem poskytují pomoc při vytváření konsorcií pro projekty IMS. A. Základní dokument k vytvoření konsorcia Meziregionální sekretariát a regionální sekretariáty společně vypracují na základě mandátu pro program IMS základní dokument objasňující: — organizaci programu; — strukturu činnosti a cíle; — požadavky na výběr projektu a konsorcia; — technická témata; a — postup hodnocení a výběru a podpůrná kritéria. B. Mezinárodní partner pro koordinaci Jmenovaným mezinárodním Každé konsorcium jmenuje mezinárodního partnera pro koordinaci. partnerem pro koordinaci musí být průmyslový podnik s nezbytnými zdroji, aby byl schopen projekt dokončit, a s prokázanou schopností řídit složité mezinárodní projekty. Mezi povinnosti mezinárodního partnera pro koordinaci patří: 1. koordinovat vytváření konsorcií; 2. koordinovat přípravu úplného návrhu a dohod o spolupráci; 3. vystupovat jako primární zprostředkovatel veškeré komunikace mezi konsorciem a Mezinárodním řídícím výborem a meziregionálním sekretariátem; 4. napomáhat úspěšné realizaci projektu; a 5. koordinovat přípravné práce na přezkoumání projektu a šíření informací. C. Seznam zainteresovaných subjektů V rámci regionu rozešle příslušný regionální sekretariát všem organizacím v oblasti průmyslu, vysokého školství a veřejné správy, považovaným za potencionální partnery v projektu, základní dokument, seznam možností financování v regionu a regionální náplň programu IMS. Regionální sekretariát sestaví seznam zainteresovaných subjektů. Seznam musí obsahovat oblast zájmu a způsobilost každého ze zainteresovaných subjektů. D. Výměna seznamů zainteresovaných subjektů Seznam bude pravidelně aktualizován a rozšiřován do všech ostatních regionů prostřednictvím meziregionálního sekretariátu. Regionální sekretariát rovněž shromažďuje seznamy zainteresovaných subjektů z ostatních regionů. Zašle seznam těchto subjektů z ostatních regionů těm subjektům ve svém regionu, které mají potenciálně podobné zájmy. Regionální sekretariát podporuje rozvoj společných zájmů mezi místními a zahraničními subjekty a napomáhá vytváření konsorcií. E. Výměna návrhů projektu Každý zainteresovaný subjekt může předložit regionálnímu sekretariátu, k němuž územně náleží, předběžné návrhy pro napomáhání vytváření mezinárodních konsorcií. Regionální sekretariát rozešle tyto návrhy všem zainteresovaným subjektům na seznamu. Na základě těchto informací mohou potenciální partneři usilovat o vytváření mezinárodních konsorcií. 72 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 XI. HODNOCENÍ, VÝBĚR A PŘEZKOUMÁNÍ PROJEKTŮ Návrhy musí být v souladu se zásadami, strukturou programu a ustanoveními o právech duševního vlastnictví (PDV), které jsou uvedeny v tomto mandátu. A. Kritéria pro výběr projektu 1. Význam pro průmysl. 2. Shoda s technickými tématy obsaženými v dodatku 1, občas pozměňovanými Mezinárodním řídícím výborem IMS. 3. Vědecká a technická hodnota. 4. Potenciál přijetí a komercializace. 5. Shoda s ustanoveními o právech duševního vlastnictví obsaženými v dodatku 2, občas pozměňovanými Mezinárodním řídícím výborem IMS. 6. Přidaná hodnota. B. Kritéria pro výběr konsorcia 1. Meziregionální rozdělení partnerů Partneři v konsorciu musí být nejméně ze tří účastníků. 2. Vyváženost příspěvků a výhod Partneři v konsorciu prokáží vyváženost a spravedlivé rozdělení příspěvků na účast a výhod, které z účasti plynou. Za tímto účelem se příspěvky musí stanovit podle druhu (včetně věcných příspěvků, např. vybavení, zařízení, personál, dokumentace, technické postupy a původní duševní vlastnictví) a podle hodnoty pro každého partnera a skupinu. 3. Meziregionální vedení Meziregionální konsorcium jmenuje pro konsorcium mezinárodního koordinátora. 4. Šíření výsledků Konsorcium se musí zavázat k vypracování a předložení plánu na šíření výsledků projektu, včetně poznatků získaných z utváření a řízení konsorcií IMS, a zákonem nechráněných technických výsledků, pokud je to v souladu s ustanoveními o právech duševního vlastnictví. C. Hodnocení projektu Postup hodnocení návrhu sestává ze tří etap. 1. Hodnocení shrnutí projektu Konsorcium musí pořídit shrnutí plánovaného výzkumu. Toto shrnutí bude předloženo regionálním sekretariátům k úvodnímu regionálnímu přezkoumání. Každá delegace předloží doporučení Mezinárodnímu řídícímu výboru IMS. Navrhovatelé neschválených projektů obdrží vysvětlení, proč jejich projekt podporu nedostal. 2. Hodnocení úplného návrhu Konsorcium musí předložit konečný návrh projektu ve standardizovaném formátu k podrobnému hodnocení regiony všech partnerů. Konečný návrh obsahuje formální závazek každého partnera vůči zásadám, struktuře a ustanovením o právech duševního vlastnictví obsaženým v programu IMS, včetně podepsané dohody o spolupráci obsahující dohodu o právech duševního vlastnictví. 3. Konečné rozhodnutí Konečné rozhodnutí provede Mezinárodní řídící výbor IMS na základě regionálních doporučení a předložených návrhů. D. Přezkoumání projektu Mezinárodní řídící výbor IMS pravidelně monitoruje a přezkoumává dosažené výsledky. K usnadnění tohoto postupu předloží každé konsorcium jednou ročně Mezinárodnímu řídícímu výboru IMS souhrnnou zprávu ve standardizovaném formátu. Každý region může přezkoumat dosažené výsledky partnera(ů) ze svého regionu, kdykoli to uzná za vhodné. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 73 XII. ÚLOHA IMS VE VZTAHU K MALÝM A STŘEDNÍM PODNIKŮM (MSP), UNIVERZITÁM A STÁTNÍM VÝZKUMNÝM ÚSTAVŮM Účastníci jednotlivě a Mezinárodní řídící výbor IMS vytvoří mechanismy pro přímé i nepřímé zapojení malých a středních podniků do programu IMS. Navíc, všechny regiony by měly uvažovat o činnostech typu: A. jasného a řádně zdokumentovaného poradenství v otázkách práv duševního vlastnictví; B. vytvoření „cestovní mapy“ - přehledu — stávajících omezení v právních a celních předpisech na území jednotlivých účastníků a uvedení jejich praktických důsledků; C. informační služby poskytující odpovědi na jednoduché dotazy; D. elektronického zařízení pro vyhledávání partnerů zaměřeného speciálně na malé a střední podniky; E. vytvoření elektronického rejstříku mapujícího „zájem“ malých a středních podniků hledajících příležitosti k zapojení do existujících nebo vznikajících projektových řad; F. vytvoření aktualizované „sbírky případů“ zachycující zkušenosti IMS s dary od projektových týmů; G. akcí orientovaných na šíření informací zvláště do různých sektorů malého a středního podnikání. Seznam není vyčerpávající a výzkum musí pokračovat současně s probíhajícím programem, aby sledoval účast malých a středních podniků a stanovil další potřeby. Výše uvedené položky jsou užitečné také jako podnět univerzitám a státním výzkumným ústavům k účasti na projektech. Využití vzdělávacího poslání univerzit při šíření výsledků výzkumu i pro příští generaci odborníků v praxi je nezbytné. XIII. ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ Šíření informací má vrcholný význam a je nezbytnou součástí programu IMS. Šíření veškerých informací však musí podléhat ustanovením o právech duševního vlastnictví uvedeným v dodatku 2. Ta zahrnují i šíření prozatímních a konečných technických výsledků projektu. Šíření informací se uskutečňuje na úrovni projektu, regionu a na úrovni meziregionální. Zahrnuje písemné zprávy, mezinárodní symposia a publikační činnost členů akademické sféry. 74 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Dodatek 1 TECHNICKÁ TÉMATA PRO KOMPLETNÍ PROGRAM IMS NAVRHOVANÁ ITC Tato soustava témat by měla povzbuzovat potenciální žadatele o projekt k vytvoření návrhů jednoznačně přispívajících k uznání nezbytnosti globální spolupráce. Prokáže-li se v návrhu projektu, že globální spolupráce dokáže řešit tato témata lépe než regionální iniciativy, měl by dostat tento projekt přednost. 1. Celkový životní cyklus výrobku — Budoucí obecné modely výrobních systémů Příklady pro toto téma jsou návrhy „agilní výroby“, „fraktální továrny“, „bionické výroby“, „holistické podnikové integrace“, atd. — Systémy inteligentních komunikačních sítí pro informační procesy ve výrobě K pochopení produktivity globální distribuce a globálních zdrojů je nezbytné zkvalitnit komunikační sítě a nástroje i jejich uplatnění. — Ochrana životního prostředí, minimální použití energie a materiálů Otázky životního prostředí, energií a materiálů dosáhly již takové složitosti, že je lze řešit jen spoluprací s odborníky z různých oborů. Vzhledem k tomu, že se podmínky v této oblasti velice liší v jednotlivých regionech, jsou společné porozumění a jednotnost pohledu nezbytnými předpoklady pro to, aby výrobní technologie zareagovaly na potřebu ochrany životního prostředí. — Recyklovatelnost a opětovné použití Dosud se zdálo být téměř nemožné recyklovat výrobek z jednoho regionu v regionu jiném. Z dlouhodobějšího pohledu by tato situace mohla značně poškodit volný obchod mezi regiony. Program IMS by měl proto zastřešit rozvoj globálně přijatelných metod a nových myšlenek týkajících se recyklovatelnosti. — Metody ekonomického zdůvodňování Navzdory úsilí vědců z oblasti výroby předstihla rychlost výskytu nových problémů značně vývoj postupů, které tyto problémy odstraňují, a jejich zavádění do výrobní praxe. Velice často je tato situace způsobena nesourodým hodnocením a ekonomickým zdůvodňováním nových výrobních systémů. Proto by měl jasné specifikace metod sledování a ekonomického program IMS podporovat projekty rozvíjející zdůvodňování, které mohou vést ke společnému porozumění při hodnocení výrobních systémů. 2. Výrobní proces Uvědomit si potřebu rychlé reakce na měnící se požadavky, na záchranu lidských a materiálních zdrojů a zlepšení pracovních podmínek pro zaměstnance, znamená zaměřit se na tato témata: — Čisté výrobní procesy, které mohou minimalizovat dopady na životní prostředí Systémy minimalizace výrobních emisí. Systémy minimalizace následků likvidace výrobního procesu. Systémy předurčeného životního cyklu továrny (výrobního procesu). — Energeticky efektivní procesy, které mohou splňovat požadavky výroby na minimální spotřebu energie Minimální spotřeba energie. Integrovaný cyklický proces s nižší spotřebou energie. Moduly typu s úsporou energie. Technologie řízení výroby při úspoře energie. — Technická inovace ve výrobním procesu Metody, které umožní rychlou výrobu rozdílných výrobků metodami rychlého vývoje prototypů. Výrobní procesy, které mohou pružně reagovat na změny pracovních podmínek, výrobků nebo materiálů. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 75 — Zlepšení flexibility a autonomie výrobních modulů, ze kterých se skládají výrobní systémy Otevřené rozložené systémy a jejich moduly, které jsou vhodné pro systémy bez podílu lidské práce, pro smíšené systémy člověk-stroj a pro systémy s vysokým podílem lidské práce a které mohou metamorfologicky budovat systémové komponenty ve shodě se změnami výrobků. — Zlepšení interakce nebo souladu s různými komponenty a funkcemi výroby Otevřená infrastruktura pro výrobu. Vzájemně propojené informační systémy, např. „dálková identifikace (ID)“ mezi příslušnými moduly. 3. Nástroje pro strategii/plánování/koncepci Výroba je součástí globální ekonomiky. Jak a kde se suroviny zpracovávají je rozhodování strategického významu. Toto rozhodování o tom, co a kde vyrobit nebo koupit, je v prostředí, které se přetváří v jedinou globální ekonomiku, stále složitější. Mnohé současné organizace výroby jsou navrhovány s použitím vertikálních a hierarchických struktur. Krok směrem k hierarchickým strukturám vyžaduje a bude i nadále vyžadovat zásadní změny v organizaci, systému a pracovních postupech. Potřebujeme metodologie a nástroje, které nám pomohou definovat vhodné výrobní strategie a navrhovat vhodné organizační a obchodní/pracovní procesy. Metody a nástroje pro reformu řízení obchodních procesů. Modelovací nástroje pro analýzy a rozvoj výrobních strategií. Koncepční podpůrné nástroje pro podporu plánování v prostředí rozšířeného nebo virtuálního podniku. 4. Otázky týkající se lidských zdrojů a otázky organizační/sociální — Projekty propagace a rozvoje pro vytváření lepšího image výroby Platy výrobních inženýrů se většinou pohybují na spodní hranici platové škály ve srovnání s ostatními inženýrskými profesemi, a tato profese obecně není příliš ceněná. Z toho důvodu ITC uvažuje o globálně uznávaných, silných profesních společenstvích a vzdělávacích institucích jako projektech na podporu výroby coby odborné disciplíny. Tyto návrhy zahrnují zakládání mezinárodních organizací na podporu výroby. — Zlepšení schopností pracovních sil ve výrobě/vzdělání, odborná příprava Technické vzdělání často zdůrazňovalo teorii proti výrobní praxi. Navíc, základní vzdělání ne vždy splňovalo požadavky průmyslu v podobě absolventů s často nedostatečnou kvalifikací. To způsobilo, že některá průmyslová odvětví nedokáží proměnit inovaci v úspěšné výrobky. Tato skutečnost nutně vyžaduje změnu priorit a užší vazby mezi průmyslem a vzdělávacími institucemi. Změnami v organizaci systému se také rozumí, že odborná příprava v podnicích představuje nepřetržitý proces zaměřený na zvyšování kvalifikace a potenciálu zaměstnanců — rozhodující součásti každého systému. — Autonomní extrateritoriální závody (integrace doplňkových obchodních funkcí v dceřiných společnostech) Původním záměrem vytvoření extrateritoriálních závodů bylo zvýšit podíl na trhu a snížit výrobní náklady: rozvoj tamních pracovních sil byl druhořadým činitelem. Poskytnutí větší autonomie těmto závodům jim však umožní pružněji reagovat na měnící se podmínky v oblastech jejich působení a odpovídá to organizačním představám decentralizace, zplnomocnění a zplošťování hierarchické struktury. Přispívá také k domácímu rozvoji v zemích, ve kterých jsou závody umístěny, a podporuje cíl programu IMS, jímž je šíření základních poznatků z oblasti výroby. — Technická paměť podniku — zachování, rozvíjení a přístup Ve výrobním podniku se vědomosti a zdroje informací často uchovávají izolovaně nebo jsou nepřístupné. Učení o organizaci (organizational learning) je strategií převodu těchto vědomostí do rámce nebo modelu, který povede k lepšímu způsobu rozhodování a může se stát důležitým tématem programu IMS. 76 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 — Vhodná měřítka výkonnosti pro vznik nových paradigmat Nová paradigmata ve výrobě musejí nabízet převahu ve výkonnosti z hlediska nákladů, kvality, dodávek a pružnosti. První tři jmenovaná kritéria jsou běžná kritéria výkonnosti užívaná pro hromadnou výrobu, zatímco pružnost je klíčovým atributem výroby nového paradigmatu. Pro zvýšené přijímání nových paradigmat je zapotřebí vypracovat metody hodnocení výkonnosti. 5. Virtuální/rozšířený podnik Rozšířený podnik je vyjádřením požadavku diktovaného trhem na zahrnutí vnějších zdrojů do podniku bez nutnosti vlastnit je. Cesta k dokonalosti vede přes úsilí zaměřené na hlavní oblast podnikání, ale dodávky výrobků/služeb se neobejdou bez různorodé směsi schopností světové kvality. Měnící se trhy vyžadují proměnlivou směs zdrojů. Cílem je rozšířený podnik, který může být přirovnáván k vrcholu mezi výrobním zdroji pro svou schopnost přizpůsobit se objednávce a přetvářet se. Tento postup lze použít i ve velkých organizacích, protože se ve stále větším množství přeměňují ve struktury zastřešující menší útvary/úzce specializované továrny. Provoz rozšířeného podniku vyžaduje osvojení si komunikačních technologií a technologií tvorby databází, které se blíží současné hranici technických možností. Nicméně, hlavní výzva spočívá v otázkách organizačních, nikoli technických. Možnosti výzkumu a vývoje v této oblasti jsou: — metodologie umožňující vymezování a podporu informačních postupů a logistiky napříč hodnotovým řetězcem v rozšířeném podniku; — architektura (obchodní, funkční a technická) na podporu technické spolupráce napříč hodnotovým řetězcem, např. souběžné řízení napříč rozšířeným podnikem; — metody a přístupy přidělování nákladů/odpovědnosti/rizik a zisku jednotlivým složkám rozšířeného podniku; — týmová spolupráce napříč jednotlivými útvary rozšířeného podniku. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 77 Dodatek 2 USTANOVENÍ O PRÁVECH DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ V PROJEKTECH VÝZKUMU A VÝVOJE Cíle Tato ustanovení stanovují závazné požadavky a doporučené zásady pro partnery, kteří si přejí účastnit se projektu v rámci programu inteligentních výrobních systémů (program IMS). Cílem těchto ustanovení je poskytnout náležitou ochranu práv duševního vlastnictví užívaných a vytvářených během společně prováděných projektů výzkumu a vývoje v rámci programu IMS a zároveň zajistit, aby: a) příspěvky účastníků na spolupráci při projektech i výhody z ní plynoucí byly spravedlivé a vyvážené; b) byla dosažena náležitá rovnováha mezi potřebou pružnosti při vyjednáváních partnerů a potřebou jednotného postupu mezi projekty a mezi partnery; a c) se partneři podělili o výsledky výzkumu prostřednictvím postupu, který ochrání a spravedlivě přidělí veškerá práva duševního vlastnictví vytvořená nebo poskytnutá během spolupráce. Článek 1 Definice 1. 1 Vypořádání: Rozdělení každé odměny, např. patentových poplatků nebo jiných licenčních poplatků, které sdílí jeden partner s druhým, když první partner, který je jediným vlastníkem nebo spoluvlastníkem nového poznatku ho zveřejní, poskytne třetí straně souhlas k jeho využívání nebo ho převede na třetí stranu. 1. 2 Dceřiná společnost: Každá právnická osoba přímo nebo nepřímo vlastněná nebo kontrolovaná jakýmkoli partnerem, nebo partnera vlastnící případně kontrolující, nebo mající stejného vlastníka nebo podléhající stejné kontrole jako partner. Společné vlastnictví ani kontrola prostřednictvím státu nevytvářejí samy o sobě status dceřiné společnosti. Vlastnictví nebo kontrola existuje při přímém nebo nepřímém: a) vlastnictví podílu většího než 50 % nominální hodnoty upsaného základního kapitálu společnosti vydaného v akciích; nebo b) vlastnictví podílu většího než 50 % akcií opravňujícího držitele k hlasování při volbě ředitelů nebo osob vykonávajících obdobné funkce, nebo práva jinými prostředky volit nebo jmenovat ředitele nebo osoby vykonávající obdobné funkce, které mají většinový hlas; nebo c) vlastnictví podílu ve výši 50 % akcií a práva kontrolovat vedení nebo provoz společnosti prostřednictvím smluvních ustanovení. 1. 3 Výchozí informace: Veškeré informace a práva duševního vlastnictví s výjimkou práv na výchozí informace vlastněných nebo kontrolovaných partnerskou organizací nebo dceřinou společností partnera, které nejsou novým poznatkem. 1. 4 Práva k výchozím informacím: Patenty na vynálezy a průmyslové a užitné vzory a příslušné žádosti od chvíle zveřejnění, vlastněné nebo kontrolované partnerskou organizací nebo dceřinou společností partnera, na něž je nutná licence k práci na projektu nebo ke komerčnímu využití nového poznatku, jež však novým poznatkem nejsou. 1. 5 Důvěrné informace: Veškeré informace, které nejsou veřejně dostupné, ale lze je sdělovat pouze důvěrně na základě zákona nebo písemných dohod o zachování důvěrnosti. 78 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 1. 6 Konsorcium: Tři skupiny nebo více skupin, které se dohodly na společném provádění projektu. 1. 7 Dohoda o spolupráci: Jedna nebo více dohod, které sjednali všichni partneři v konsorciu ohledně provádění projektu. 1. 8 Nový poznatek: Veškeré informace a práva duševního vlastnictví poprvé vytvořená, formulovaná, vynalezená nebo vyvinutá v průběhu práce na projektu. 1. 9 Skupina: Všichni partneři v daném projektu ze zeměpisné oblasti účastníka. 1. 10 Program IMS: Program inteligentních výrobních systémů. 1. 11 Práva duševního vlastnictví: Veškerá práva definovaná v čl. 2 odst. viii Úmluvy o zřízení Světové organizace duševního vlastnictví podepsané ve Stockholmu dne 14. července 1967 (1), s výjimkou ochranných známek, známek služeb, obchodních jmen a názvů. 1. 12 Neziskové organizace: Každý právní subjekt, veřejný nebo soukromý, založený nebo zřízený za účelem jiným než vytvoření zisku, který sám komerčně nevyužívá nových poznatků. 1. 13 Účastník: Austrálie, Kanada, ES, skupina účastnících se zemí ESVO (Rakousko, Finsko, Norsko, Švédsko a Švýcarsko), Japonsko a USA a každá jiná země nebo zeměpisná oblast, jejichž účast v programu IMS je schválena způsobem, který určí účastníci. 1. 14 Partner: Každá právnická nebo fyzická osoba, která je smluvní stranou dohody o spolupráci na určitém projektu. 1. 15 Projekt: Každý projekt výzkumu a vývoje prováděný konsorciem v rámci programu IMS. 1. 16 Souhrnné informace: Charakteristika cílů, stavu a výsledků projektu, která nezveřejňuje důvěrné informace. Článek 2 Závazná ustanovení Každá dohoda o spolupráci musí obsahovat zásadní podmínky, které jsou plně v souladu s každým z ustanovení 2. 1 až 2. 13 tohoto článku, a definice, které se v každé dohodě o spolupráci objevují, musejí odpovídat definicím stanoveným v článku 1 tohoto dokumentu. Podléhají-li projekt nebo potenciální partner nebo jeho dceřinné společnosti požadavkům vlády, ať již podle zákona nebo dohody, a tyto požadavky zasahují do práv nebo povinností daných dohodou o spolupráci, obeznámí ještě před podpisem dohody potenciální partner ostatní partnery se všemi požadavky, kterých si je vědom, o spolupráci. Partneři jsou povinni zajistit, že vlastnictví, užívání, zveřejňování nového poznatku a udělování licencí k nakládání s novým poznatkem jsou v souladu s těmito závaznými ustanoveními, podléhá-li projekt požadavkům vlády. Při zahájení práce na projektu se partneři navzájem neprodleně informují o svých dceřiných společnostech, které se budou účastnit, a vzájemně se informují i o veškerých změnách, které v dceřiných společnostech nastaly během práce na projektu. V době, kdy partneři uzavřou dohodu o spolupráci, a bezprostředně poté, co nové právní subjekty vyhoví definici dceřiné společnosti, vyváží partneři dceřiné společnosti z práv a povinností daných těmito ustanoveními v souladu s podmínkami dohody o spolupráci. Písemná dohoda 2. 1 Partneři uzavírají písemnou dohodu o spolupráci, která řídí jejich účast na projektu v souladu s tímto dokumentem. (1) Viz dodatek 3. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 79 Vlastnictví 2. 2 Nový poznatek je ve výlučném vlastnictví partnera nebo ve spoluvlastnictví partnerů, kteří ho vytvořili. 2. 3 Partner, jenž je výlučným vlastníkem nového poznatku, jej může zpřístupnit a udělit nevýlučné právo k jeho využití třetím stranám, aniž by se vypořádal s jiným partnerem. 2. 4 Partner, jenž je spoluvlastníkem nového poznatku, jej může zpřístupnit a udělit nevýlučné právo k jeho využití třetím stranám bez souhlasu jiného partnera a aniž by se vypořádal s jiným partnerem, nestanoví-li dohoda o spolupráci jinak. 2. 5 Partner může převést své výlučné a/nebo společné vlastnické zájmy na výchozích informacích, právech k výchozím informacím a novému poznatku na třetí strany bez souhlasu jiného partnera a aniž by se byl vypořádal s jiným partnerem. Partneři, kteří převádějí jakákoli ze svých práv na práva k výchozím informacím nebo novému poznatku, musí zajistit, aby byl každý převod vázán dohodou o spolupráci, a musí požadovat na každém nabyvateli písemný souhlas, že přebírá povinnosti převodce podle dohody o spolupráci ohledně převáděných práv. Šíření informací 2. 6 Souhrnné informace budou zpřístupněny všem partnerům jiných projektů a výborům vytvořeným v rámci programu IMS. 2. 7 Na závěr projektu konsorcium zpřístupní veřejnou zprávu poskytující souhrnné informace o projektu. Licenční práva Nový poznatek 2. 8 Každý partner a jeho dceřiné společnosti mohou využívat nového poznatku bez licenčních poplatků k výzkumu a vývoji a k obchodnímu využití. Obchodní využití zahrnuje oprávnění používat, vyrábět, nechat vyrobit, prodávat a dovážet. Za výjimečných okolností se však: a) partneři mohou v dohodě o spolupráci dohodnout na platbě licenčního poplatku partnerům, kteří jsou neziskovými organizacemi, za obchodní využití nového poznatku, který je ve výlučném vlastnictví těchto neziskových organizací; a b) partneři mohou v dohodě o spolupráci dohodnout na platbě licenčního poplatku partnerům, kteří jsou neziskovými organizacemi, za obchodní využití nového poznatku, který je ve spoluvlastnictví těchto neziskových organizací, za předpokladu, že tyto licenční poplatky jsou nízké a v souladu se zásadou, že příspěvky do programu IMS a výhody z něj plynoucí musí být vyvážené a spravedlivé. 2. 9 Partner, který není majitelem nového poznatku, a jeho dceřiné společnosti nesmějí nový poznatek zpřístupnit ani převést právo k jeho využití na třetím strany, s výjimkou případů, kdy každý partner nebo jeho dceřiné společnosti mohou během normální obchodní činnosti: a) důvěrně zpřístupnit nový poznatek pouze za účelem výroby, zadání výroby, dovozu nebo prodeje výrobků; b) převést právo k využití jakéhokoli programového vybavení tvořícího součást nového poznatku v cílovém kódu; nebo c) se sami angažují v zákonném poskytování výrobků nebo služeb, které ve své podstatě zpřístupňují nový poznatek. Výchozí informace 2. 10 Partner, který se účastní projektu, může, ale není povinen tak učinit, dodat nebo udělit oprávnění k využití výchozích informací ostatním partnerům. 80 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 2. 11 Partneři a jejich dceřiné společnosti mohou využívat práv jiného partnera nebo jeho dceřiných společností k výchozím informacím pouze k výzkumu a vývoji v rámci projektu bez dodatečné odměny, včetně, ale ne pouze, odměny finanční. 2. 12 Partneři a jejich dceřiné společnosti musejí udělit ostatním partnerům a jejich dceřiným společnostem licenci k využívání práv k výchozím informacím za normálních obchodních podmínek, je-li tato licence nezbytná pro obchodní využití nového poznatku, ledaže: a) partner, který je majitelem výchozí informace, nebo jeho dceřiná společnost nejsou z důvodů daných zákonem nebo na základě smluvního závazku existujícího před podpisem dohody o spolupráci schopny tyto licence udělit a práva k výchozím informacím jsou přesně stanovena v dohodě o spolupráci; nebo b) se partneři ve výjimečných případech dohodnou na vyloučení práv k výchozím informacím, která jsou přesně stanovena v dohodě o spolupráci. Zachování práv 2. 13 Dohoda o spolupráci musí přesně stanovit, že práva a povinnosti partnerů a dceřiných společností týkající se nového poznatku, výchozích informací a práv k výchozím informacím, budou zachována i po přirozeném vypršení platnosti dohody o spolupráci. Článek 3 Ustanovení, kterými se dohoda o spolupráci musí zabývat V dohodě o spolupráci se partneři musejí zabývat každou z těchto otázek: Zveřejňování výsledků 3. 1 Partneři se zabývají otázkou případného požadovaného souhlasu ostatních partnerů se zveřejněním jiných výsledků z projektu než souhrnných informací. 3. 2 Partneři se zabývají otázkou, zda partneři z řad neziskových organizací mohou zveřejnit k akademickým účelům nový poznatek, jehož jsou výlučnými vlastníky za předpokladu, že postupují náležitě ve smyslu ochrany nového poznatku v souladu s body 3. 3 a 3. 4. Ochrana nového poznatku 3. 3 Partneři přesně stanoví kroky, které učiní ve snaze zajistit právní ochranu nového poznatku prostřednictvím práv duševního vlastnictví, a při vytvoření vynálezu včas uvědomí ostatní partnery z téhož projektu o ochraně, o kterou usilují, a poskytnou souhrnný popis vynálezu. 3. 4 Partneři se zabývají otázkou pohotového informování všech dalších partnerů z téhož projektu, a na požádání a na základě vzájemně dohodnutých podmínek i otázkou zpřístupnění vynálezu, a přiměřeně spolupracují i na takové ochraně, kterou poskytuje další z partnerů z téhož projektu v tom případě a do té míry, pokud partner nebo partneři, kteří nový poznatek vlastní, nezamýšlejí usilovat o podobnou ochranu. Důvěrné informace 3. 5 Partneři stanoví opatření, jejichž přijetí zajistí, že každý partner, který obdrží důvěrné informace je využije nebo zpřístupní sám nebo tak učiní jeho dceřiné společnosti pouze v rozsahu, který povolují podmínky, za nichž byly informace dodány. Urovnání sporů a rozhodné právo 3. 6 Partneři se v dohodě o spolupráci dohodnou na způsobu urovnání sporů. 3. 7 Partneři se v dohodě o spolupráci dohodnou na právu, jímž se bude tato dohoda řídit. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 81 Článek 4 Dobrovolná ustanovení Partneři se v dohodě o spolupráci mohou, ale nemusí zabývat i těmito ustanoveními: Ustanovení o dceřiných společnostech Problematika antitrustového práva/práva hospodářské soutěže Zrušení a ukončení Vztahy zaměstnavatel/zaměstnanec Kontroly vývozu a shoda Oblast působnosti dohody Záměr smluvních stran Udělování licencí partnerům v dalších projektech Odpovědnost poskytovatele licence vyplývající z užívání licenční technologie nabyvatelem licence Zapůjčení nebo převedení zaměstnanci a z toho vyplývající práva Noví partneři a odstoupení partnerů od projektu Výchozí informace po vypršení dohody o spolupráci Povinnosti týkající se ochrany, použití a nezveřejňování důvěrných informací Zbytkové informace Sazby licenčních poplatků za licence na práva k výchozím informacím Zdrojový kód programového vybavení Zdanění Doba/délka trvání dohody Partneři budou pravděpodobně nuceni zapracovat do dohody o spolupráci ještě další ustanovení v závislosti na konkrétních okolnostech jejich projektu. Partneři by měli v této záležitosti vyhledat odbornou pomoc a dbát na to, že žádné další podmínky nesmějí být v rozporu s články 1 a 2 těchto ustanovení. 82 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Dodatek 3 ÚMLUVA O ZŘÍZENÍ SVĚTOVÉ ORGANIZACE DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ (STOCKHOLM DNE 14. ČERVENCE 1967) Čl. 2 odst. viii definuje duševní vlastnictví jako: „…práva k literárním, uměleckým a vědeckým dílům; k výkonům výkonných umělců; zvukových záznamů a rozhlasovému vysílání; vynálezům ze všech oblastí lidské činnosti; k vědeckým objevům; k průmyslovým vzorům a modelům; k továrním, ochranným známkám a známkám služeb, jakož i k obchodním jménům a obchodním názvům; na ochranu proti nekalé soutěži; a všechna ostatní práva vztahující se k duševní činnosti v oblasti průmyslové, vědecké, literární a umělecké. “


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1178/97 dell'on. Gastone PARIGI alla Commissione. Prezzi agricoli campagna 1997/1998

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural expenditure
agricultural guidance
aid to agriculture
common agricultural policy
farm prices
marketing year

formats: html pdf print

text: 22. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 21/31 (98/C 21/102) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1178/97 di Gastone Parigi (NI) alla Commissione (3 aprile 1997) Oggetto: Prezzi agricoli campagna 1997/1998 Le proposte della Commissione nell(cid:146)ambito degli interventi per la campagna 97/98 prevedono una riduzione della spesa agricola di circa 4. 000 miliardi, gran parte dei quali › 2. 700 miliardi di lire › si riferiscono ai seminativi. Le riduzioni previste concernono infatti i cereali (-7,3%), i semi oleosi (-4,2%) e i terreni da mettere a risposo (-27%). Le scelte fiscali del governo, l(cid:146)andamento dei prezzi e il loro impatto sui costi di produzione, ma anche l(cid:146)aumento del 7% dei Fondi strutturali, sociali e regionali › che da soli assorbirebbero l(cid:146)aumento fisiologico della spesa agricola quantificato al 3% › renderebbero ancora piu‘ drammatica la situazione degli agricoltori italiani. Ricordando che la revisione della PAC e‘ stata concordata solo dopo il 1999, puo‘ la Commissione mantenere gli interventi agricoli attuali anche per la campagna 97/98? Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (6 giugno 1997) Il 5 marzo 1997 (1), la Commissione ha adottato una proposta relativa ai pezzi agricoli applicabili nella campagna 1997/1998 che in linea di massima non introduca innovazioni, nell(cid:146)attesa delle riforme da intraprendere in numerosi settori della PAC. La proposta e‘ stata illustrata il 12 marzo dal membro della Commissione responsabile per l(cid:146)agricoltura ad una riunione speciale della Comagri tenuta a Strasburgo. Nel presentare tale proposta, la Commissione ha precisato il contesto del bilancio 1998, segnalando in particolare che per raggiungere l(cid:146)obiettivo di limitare al 3% l(cid:146)evoluzione dello stesso occorre mantenere all(cid:146)incirca al livello attuale le spese agricole. Pertanto, in considerazione della probabile evoluzione delle spese in alcuni settori come quello delle carni bovine, la Commissione rammenta la proposta da essa presentata l(cid:146)anno scorso in cui si proponeva di ridurre gli aiuti a favore dei seminativi come soluzione per finanziare il settore dell(cid:146)allevamento in crisi (2). Questa soluzione non e‘ stata adottata dal Consiglio, tra l(cid:146)altro per la mancanza di parere in merito del Parlamento europeo, ma il Consiglio ha indicato nelle sue conclusioni del mese di ottobre 1996 che intende esaminarla nel quadro dell(cid:146)elaborazione del bilancio 1998. Stando alle informazioni di cui si dispone per tale esercizio finanziario, lo statu quo proposto per i prezzi agricoli 1997/1998 permettera‘ di rispettare l(cid:146)equilibrio di bilancio se verra‘ adottata la riduzione degli aiuti a favore dei seminativi. Per questo motivo la proposta in questione sara‘ mantenuta. (1) COM(97)89. (2) COM(96)422. (98/C 21/103) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1182/97 di Gianni Tamino (V) alla Commissione (3 aprile 1997) Oggetto: Importazione in Sicilia di animali senza documentazione sanitaria provenienti dal Belgio Dal 4 marzo 1997 la Magistratura di Caltanisetta sta indagando su un caso di commercio di sostanze pericolose e non rispetto delle norme igienico-sanitarie legate all(cid:146)importazione clandestina di almeno centoventicinque fra suini e bovini provenienti dal Belgio (in una partita di cinquecento animali) e sprovvisti di qualsiasi documento sanitario. In questa indagine sono coinvolte dodici persone e sono stati posti sotto sequestro cautelativo dodici allevamenti. E(cid:146) la Commissione a conoscenza dei fatti descritti? In caso di risposta affermativa, quali iniziative intende prendere e quali provvedimenti far adottare dagli Stati membri nazionali perche· la normativa comunitaria in materia sia rispettata, e quindi per evitare il continuo ripetersi di tali situazioni?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1189/97 del David HALLAM a la Comisión. Etiquetado del aspartamo

eurovoc_concepts:
application of EU law
consumer information
food additive
foodstuff
labelling
marketing standard
substitute product
sugar
sweetener

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1182/97 von Gianni TAMINO an die Kommission. Einfuhr von Tieren ohne Gesundheitszeugnis aus Belgien nach Sizilien

eurovoc_concepts:
Belgium
Sicily
cattle
health certificate
health control
health legislation
illicit trade
import (EU)
swine

text: 22. 1. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 21/31 (98/C 21/102) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1178/97 von Gastone Parigi (NI) an die Kommission (3. April 1997) Betrifft: Agrarpreise fu¤r das Wirtschaftsjahr 1997/1998 In den Vorschla¤gen der Kommission fu¤r das Wirtschaftsjahr 1997/1998 ist eine Senkung der Agrarausgaben um ca. 4 Billionen Lire vorgesehen, wobei ein gro(cid:223)er Teil der Ku¤rzung (2,7 Billionen Lire) die Erzeugnisse von Ackerfla¤chen betrifft. Die vorgesehenen Ku¤rzungen beziehen sich auf Getreide (-7,3%), O¤ lsaaten (-4,2%) und die Stillegung von Ackerfla¤chen (-27%). Die fiskalpolitischen Beschlu¤sse der Regierung, die Preisentwicklung und ihre Auswirkungen auf die Produktionskosten, aber auch die Steigerung der Mittel fu¤r die Struktur-, Sozial- und Regionalpolitik um 7% (allein diese Bereiche werden den mit 3% bezifferten natu¤rlichen Anstieg der Agrarausgaben fu¤r sich beanspruchen) werden die Lage der italienischen Landwirtschaft noch dramatischer werden lassen. Ist die Kommission angesichts des Umstands, da(cid:223) die Reform der GAP fu¤r die Zeit nach 1999 vereinbart worden ist, bereit, auch im Wirtschaftsjahr 1997/98 am derzeitigen Niveau der Aufwendungen fu¤r die Landwirtschaft festzuhalten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (6. Juni 1997) Die Kommission hat am 5. Ma¤rz 1997 (1) einen Vorschlag fu¤r die Agrarpreise im Wirtschaftsjahr 1997/1998 angenommen, der sich dadurch auszeichnet, da(cid:223) bis zu den Reformen, die in mehreren Bereichen der GAP anstehen, keine Neuerungen eingefu¤hrt werden. Das fu¤r Landwirtschaft zusta¤ndige Kommissionsmitglied hat den Vorschlag auf einer Sondersitzung des Landwirtschaftsausschusses am 12. Ma¤rz in Stra(cid:223)burg vorgestellt. In ihrem Vorschlag hat die Kommission auf den Haushaltskontext von 1998 sowie insbesondere darauf hingewiesen, da(cid:223) das Ziel einer Erho¤hung des Haushaltsvolumens um ho¤chstens 3% nur dann erreicht werden kann, wenn die Agrarausgaben mo¤glichst auf der derzeitigen Ho¤he bleiben. Angesichts des absehbaren Anstiegs der Ausgaben fu¤r bestimmte Bereiche wie z. B. Rindfleisch erinnert die Kommission an ihren im letzten Jahr vorgelegten Vorschlag, zur Finanzierung der Krise im Bereich der Tierhaltung die Beihilfen fu¤r landwirtschaft- liche Kulturpflanzen (2) zu senken. Dieser Lo¤sungsvorschlag wurde vom Rat › mo¤glicherweise nur wegen der fehlenden Stellungnahme des Parlaments › nicht angenommen; in seinen Schlu(cid:223)folgerungen vom Oktober 1996 deutete der Rat jedoch an, da(cid:223) er den Vorschlag in Rahmen der Aufstellung des Haushaltsplans fu¤r 1998 pru¤fen wird. Nach dem, was man derzeit u¤ber den Haushalt fu¤r 1998 wei(cid:223), du¤rfte er mit der fu¤r das Wirtschaftsjahr 1997/98 vorgeschlagenen Beibehaltung der Agrarpreise ausgeglichen bleiben, sofern die Senkung der Beihilfen fu¤r landwirtschaftliche Kulturpflanzen beschlossen wird. Aus diesem Grunde ha¤lt die Kommission an diesem Vorschlag fest. (1) KOM(97) 89. (2) KOM(96) 422. (98/C 21/103) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1182/97 von Gianni Tamino (V) an die Kommission (3. April 1997) Betrifft: Einfuhr von Tieren ohne Gesundheitszeugnis aus Belgien nach Sizilien Die Staatsanwaltschaft Caltanisetta ermittelt seit dem 4. 3. 1997 wegen des Handels mit gefa¤hrlichen Erzeugnis- sen und des Versto(cid:223)es gegen Hygiene- und Gesundheitsvorschriften im Zusammenhang mit der illegalen Einfuhr von mindestens 125 Schweinen und Rindern aus Belgien (die gesamte Lieferung bestand aus 500 Tieren), fu¤r die keinerlei Gesundheitszeugnisse vorlagen. Es wird gegen 12 Personen ermittelt, und 12 Zuchtbetriebe wurden vorsorglich unter Zwangsverwaltung gestellt. Ist der Kommission der geschilderte Sachverhalt bekannt? Welche Initiativen gedenkt sie zu ergreifen, und zu welchen Vorkehrungen will sie die Mitgliedstaaten veranlassen, um fu¤r die Einhaltung der einschla¤gigen Gemeinschaftsvorschriften zu sorgen und der sta¤ndigen Wiederholung solcher Vorfa¤lle vorzubeugen?


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 601/97 DER KOMMISSION vom 3. April 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1173/97 van Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA aan de Commissie. Melk en BSE

eurovoc_concepts:
animal disease
baby food
consumer information
dairy cow
labelling
milk
milk product
originating product
powdered milk
public health


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1197/97 do Deputado MaLou LINDHOLM à Comissão. Política do emprego nas Ilhas Canárias

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality


title: Scambio di lettere che documenta l'approccio comune sui principi di cooperazione internazionale nelle attività di ricerca e sviluppo nel settore dei sistemi intelligenti di fabbricazione tra la Comunità europea e gli Stati Uniti d'America, il Giappone, l'Australia, il Canada e i paesi dell'EFTA Norvegia e Svizzera (Stati Uniti d'America) - Allegato: Termini di riferimento del mandato per un programma di cooperazione internazionale nel campo della fabbricazione avanzata

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1183/97 van Christine BARTHET-MAYER aan de Commissie. Dichter bij elkaar brengen van de accijzen op alcohol en alcoholhoudende dranken in het kader van de interne markt van de EU

eurovoc_concepts:
EU Member State
alcohol
alcoholic beverage
approximation of laws
excise duty
free movement of goods
restriction on competition
smallholding
tax harmonisation
wine


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 597/97, annettu 3 päivänä huhtikuuta 1997, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
export refund
quantitative restriction


title: REGULAMENTO (CE) Nº 596/97 DA COMISSÃO de 3 de Abril de 1997 que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos cereais, das farinhas, dos grumos e das sêmolas de trigo ou de centeio

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1182/97 του Gianni TAMINO προς την Επ τροπή. Εισαγωγή από το Βέλγιο στη Σικελία ζώων χωρίς υγειονομικά πιστοποιητικά

text: 22. 1. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 21/31 (98/C 21/102) GRAPTH ERVTHSH E-1178/97 ypobolh· : Gastone Parigi (NI) prow thn Epitroph· (3 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Gevrgike·w time·w perio·doy 1997/1998 Oi prota·seiw thw Epitroph·w sto plai·sio tvn paremba·sevn gia thn peri·odo 97/98 proble·poyn mei·vsh tvn gevrgikv· n dapanv· n kata· 4. 000 disek. , mega·lo me·row tvn opoi·vn, h·toi 2. 700 disek. li·rew, aforoy·n tiw kallie·rgeiew me ba·sh thn a·rosh. Pra·gmati, oi problepo·menew meiv· seiw aforoy·n ta sithra· (-7,3%), toyw elaioy·xoyw spo·royw (-4,2%) kai ta eda·fh poy aposy·rontai apo· thn kallie·rgeia (-27%). Oi forologike·w epiloge·w thw kybe·rnhshw, h eje·lijh tvn timv· n kai h epi·ptvsh· toyw sto ko·stow paragvgh·w, alla· kai h ay·jhsh kata· 7% tvn diarurvtikv· n, koinvnikv· n kai perifereiakv· n po·rvn › poy apo· mo·noi toyw ua aporrofoy·san th fysiologikh· ay·jhsh tvn gevrgikv· n dapanv· n, ypologizo·menh se 3% › aname·netai na katasth·soyn ako·mh dramatiko·terh th ue·sh tvn italv· n gevrgv· n. Ypenuymi·zontaw o·ti h anauev· rhsh thw KGP e·xei symfvnhuei· na gi·nei mo·no meta· to 1999, zhtei·tai apo· thn Epitroph· na diathrh·sei tiw shmerine·w gevrgike·w paremba·seiw kai gia thn peri·odo 97/98. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono· matow thw Epitroph· w (6 Ioyni·oy 1997) H Epitroph· ene·krine stiw 5 Marti·oy 1997 (1), pro·tash gia tiw agrotike·w time·w poy ua efarmostoy·n kata· thn peri·odo 1997-1998, thw opoi·aw h genikh· arxh· ei·nai na mhn eisaxuei· kami·a kainotomi·a en anamonh· tvn metarryumi·sevn poy ua pragmatopoihuoy·n se polloy·w tomei·w thw KAP. To armo·dio gia th gevrgi·a me·low thw Epitroph·w e·kane sxetikh· paroysi·ash se eidikh· synedri·ash thw COMAGRI stiw 12 Marti·oy sto Strasboy·rgo. Kata· thn ypobolh· ayth·w thw pro·tashw h Epitroph· ypenuy·mise to dhmosionomiko· plai·sio gia to 1998 kai idiaite·rvw to o·ti o epidivko·menow sto·xow toy periorismoy· thw ay·jhsh toy proy¤pologismoy· se 3% den ei·nai dynato·n na epiteyxuei· para· mo·no me th diath·rhsh tvn agrotikv· n dapanv· n sto shmerino· peri·poy epi·pedo. Gia to skopo· ayto·, lamba·nontaw ypo·ch thn problepo·menh eje·lijh tvn dapanv· n se orisme·noyw tomei·w o·pvw ston tome·a toy boei·oy kre·atow, h Epitroph· ypenuymi·zei thn perisinh· thw pro·tash sthn opoi·a pro·teine vw ly·sh gia to pro·blhma thw xrhmatodo·thshw lo·gv thw kri·shw sthn kthnotrofi·a mei·vsh tvn enisxy·sevn stiw arotrai·ew kallie·rgeiew. (2) Ayth· h ly·sh den egkri·uhke apo· to Symboy·lio dio·ti den yph·rxe sxetikh· gnvmodo·thsh toy Koinoboyli·oy, alla· to Symboy·lio to·nise sta sympera·smata· toy ton Oktv· brio toy 1996 o·ti ua thn eje·taze sto plai·sio thw kata·rtishw toy proy¤pologismoy· 1998. Ap(cid:146) o·,ti ei·nai sh·mera gnvsto· o·son afora· ton proy¤pologismo· 1998, fai·netai o·ti to proteino·meno status quo gia tiw agrotike·w time·w 1997-1998 se·betai th dhmosionomikh· isorropi·a sthn peri·ptvsh kata· thn opoi·a egkriuei· h mei·vsh tvn enisxy·sevn stiw arotrai·ew kallie·rgeiew. Gia to lo·go ayto· diathrei·tai ayth· h teleytai·a pro·tash. (1) COM (97) 89. (2) COM (96) 422. (98/C 21/103) GRAPTH ERVTHSH E-1182/97 ypobolh· : Gianni Tamino (V) prow thn Epitroph· (3 Aprili·oy 1997) Ue·ma: Eisagvgh· apo· to Be·lgio sth Sikeli·a zv· vn xvri·w ygeionomika· pistopoihtika· Oi dikastike·w arxe·w toy Caltanisetta dieja·goyn apo· tiw 4. 3. 1997 e·reyna sxetika· me to empo·rio epiki·ndynvn oysiv· n kai th mh th·rhsh ygeionomikv· n kano·nvn, sto plai·sio thw laurai·aw eisagvgh·w toyla· xiston 125 xoi·rvn kai booeidv· n proe·leyshw Belgi·oy (se mi·a parti·da 500 zv· vn) xvri·w kane·na ygeionomiko· pistopoihtiko·. Sthn e·reyna ayth· ene·xontai dv· deka a·toma kai se dv· deka kthnotrofike·w epixeirh·seiw e·xei epiblhuei· synthrhtikh· kata·sxesh. (cid:201)xei ypo·ch thw h Epitroph· ta parapa·nv gegono·ta; Poiew prvtoboyli·ew skopey·ei na anala·bei kai poia me·tra proti·uetai na zhth·sei apo· ta kra·th me·lh na yioueth·soyn gia thn th·rhsh tvn sxetikv· n koinotikv· n ryumi·sevn kai, epome·nvw, gia na apotrapei· h synexh·w epana·lhch paro·moivn katasta·sevn;


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 599/97 av den 3 april 1997 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål och ris

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1176/97 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Περικοπές κοινοτικών χρηματοδοτήσεων προς την ιταλική γεωργία

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
agricultural levy
agricultural quota
aid to agriculture
fine
milk
milk product
regulation of agricultural production


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1200/97 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Placas de matrícula para los vehículos destinados a la venta

eurovoc_concepts:
free movement of goods
intra-EU trade
motor car
motor vehicle insurance
sale
vehicle registration

text: C 45/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 2. 98 (98/C 45/17) PREGUNTA ESCRITA E-1172/97 de Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) a la Comisio·n (3 de abril de 1997) Asunto: Vacunas, medicamentos y EEB Ante los u·ltimos acontecimientos ocurridos en Italia, podr(cid:14)·a la Comisio·n responder a las siguientes preguntas: 1. ¿Cua·l es la postura de la Comisio·n en relacio·n con las vacunas fabricadas con ce·lulas cerebrales bovinas? 2. ¿Cua·l es la difusio·n de este tipo de vacunas en los diferentes Estados miembros? 3. ¿Cua·ntos productos, pertenecientes a las distintas categor(cid:14)·as de riesgo, esta·n todav(cid:14)·a en circulacio·n dentro de la Unio·n? 4. ¿Existe un Registro Europeo de Medicinas con riesgo de EEB? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (6 de junio de 1997) 1. - 3. La Comisio·n esta· preocupada por el uso de material cerebral bovino en cualquier producto farmace·utico, especialmente los de uso parenteral. La Comisio·n propuso en diciembre de 1996 una prohibicio·n general del uso de ciertos tejidos, entre los que figuraba el cerebro de bovino. Sin embargo, la propuesta fue rechazada por mayor(cid:14)·a simple en el Consejo. La Comisio·n esta· reflexionando actualmente sobre medidas de seguimiento. De manera general, en este contexto hay que mencionar que desde fines de 1991 se aplica un conjunto de disposiciones (directivas y directrices cient(cid:14)·ficas indicadas por la Comisio·n en la respuesta a la pregunta escrita no 2335/96 de la Sra. Breyer (1)) para reducir al m(cid:14)·nimo los riesgos de transmisio·n del agente de la encefalopat(cid:14)·a espongiforme bovina (EEB) al hombre a trave·s de los medicamentos. La Comisio·n procura que este conjunto de disposiciones este· adaptado a los conocimientos ma·s actuales. Adema·s, como precaucio·n, la Comisio·n tiene la intencio·n de modificar el Anexo de la Directiva 75/318/CEE del Consejo, de 20 de mayo de 1975 (2), relativa a la aproximacio·n de las legislaciones de los Estados miembros sobre normas y protocolos anal(cid:14)·ticos, to·xico- farmacolo·gicos y cl(cid:14)·nicos en materia de pruebas de medicamentos, con el fin de prohibir en la fabricacio·n de medicamentos la utilizacio·n de materiales de origen bovino, ovino o caprino considerados «de riesgo» (en te·rminos de infecciosidad respecto al agente de la EEB), independientemente del lugar de origen de tales materiales. No obstante, se permitir(cid:14)·an algunas excepciones para poder mantener temporalmente en el mercado ciertos medicamentos de los que no hay alternativa terape·utica. 2. Se fabrican muchas vacunas a partir de materiales de origen bovino. Al estar autorizadas estas vacunas en su mayor(cid:14)·a de forma puramente nacional por los Estados miembros, la Comisio·n no dispone de datos precisos a este respecto. No hay ningu·n medicamento clasificado como de riesgo probado de contaminacio·n por el agente de la 4. EEB. Si existiera tal riesgo, el medicamento correspondiente deber(cid:14)·a retirarse inmediatamente del mercado. (1) DO C 83 de 14. 3. 1997. (2) DO L 147 de 9. 6. 1975, modif. Directiva 93/39/CEE de 14. 6. 1993 (DO L 214 de 24. 8. 1993). (98/C 45/18) PREGUNTA ESCRITA E-1200/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (3 de abril de 1997) Asunto: Placas de matr(cid:14)·cula para los veh(cid:14)·culos destinados a la venta Dentro de la Unio·n Europea se adquieren veh(cid:14)·culos en determinados Estados miembros y se transportan a otros para su venta, para lo cual, el pa(cid:14)·s en el que se realiza la adquisicio·n expide placas de matr(cid:14)·cula provisionales («Zollnummer» en Alemania o «plaque de transit» en Be·lgica, por ejemplo). La compra de estas placas de matr(cid:14)·cula conlleva un gasto considerable (alrededor de 700 DM), junto con la cobertura del seguro. Todo ello se an(cid:152)ade al precio final del veh(cid:14)·culo a cargo del comprador


title: WRITTEN QUESTION No. 1168/97 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. Publishing rural development guides

eurovoc_concepts:
EU action
EU initiative
EU policy
dissemination of information
information network
information policy
rural development
user guide


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1175/97 dell'on. Cristiana MUSCARDINI alla Commissione. Stabilimento Nestlé e dislocazioni industriali

eurovoc_concepts:
Lombardy
State aid
agro-industry
cessation of trading
industrial restructuring
transfer of businesses


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 598/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 3ης Απριλίου 1997 για καθορισμό των ποσοστών των επιστροφών που εφαρμόζονται σε ορισμένα προϊόντα των τομέων των σιτηρών και της όρυζας που εξάγονται υπό μορφή εμπορευμάτων που δεν υπάγονται στο παράρτημα ΙΙ της συνθήκης

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1182/97 van Gianni TAMINO aan de Commissie. Invoer in Sicilië van dieren uit België zonder gezondheidscertificaat

formats: pdf print

text: 22. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 21/31 (98/C 21/102) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1178/97 van Gastone Parigi (NI) aan de Commissie (3 april 1997) Betreft: Landbouwprijzen 1997/1998 De Commissievoorstellen voor steun in het verkoopseizoen 1997/1998 beogen verlaging van de landbouwuit- gaven met ongeveer 4. 000 miljard lire, waarvan een groot deel (2. 700 miljard) betrekking heeft op zaaizaden. De voorgenomen verlagingen betreffen nl. granen ((cid:150)7,3%), oliehoudende zaden ((cid:150)4,2%) en braak te leggen terreinen ((cid:150)27%). De belastingvoorstellen van de regering, het prijsverloop en de gevolgen ervan voor de productiekosten, maar ook de verhoging van 7% van de structuurfondsen, ESF en EFRO › die alleen de op 3% geraamde fysiologische verhoging van de landbouwuitgaven voor hun rekening zouden nemen › zouden de situatie van de Italiaanse landbouwers nog aanzienlijk verergeren. Kan de Commissie, aangezien de herziening van het GLB pas voor na 1999 is gepland, de huidige steunmaatregelen ook voor het verkoopseizoen 1997/1998 handhaven? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (6 juni 1997) De Commissie heeft op 5 maart 1997 (1) een voorstel voor de landbouwprijzen voor het verkoopseizoen 1997/1998 goedgekeurd dat er in grote lijnen op neerkomt dat niets nieuws wordt ingevoerd in afwachting van de hervorming van diverse sectoren van het GLB. De Landbouwcommissaris heeft dit voorstel tijdens een bijzondere vergadering van de Landbouwraad op 12 maart in Straatsburg gepresenteerd. Naar aanleiding van haar voorstel heeft de Commissie herinnerd aan de begrotingssituatie in 1998 en er met name op gewezen dat het nagestreefde doel, beperking van de begroting tot ten hoogste 3 % alleen kan worden bereikt indien de landbouwuitgaven min of meer op het huidige niveau blijven. Gezien de te verwachten ontwikkeling van de uitgaven in bepaalde sectoren zoals bv. rundvlees, herinnert de Commissie eraan dat zij vorig jaar heeft voorgesteld de crisis in de veehouderij te financieren door de steun voor akkerbouwgewassen te verlagen (2). Dit voorstel is door de Raad niet goedgekeurd, ook al omdat het Parlement geen advies had uitgebracht, maar de Raad heeft in zijn conclusies van 1996 aangekondigd dat hij het in het kader van de opstelling van de begroting 1998 zou onderzoeken. Op basis van wat nu over de begroting 1998 bekend is, ziet het ernaar uit dat bij een status-quo van de landbouwprijzen 1997/1998, zoals voorgesteld, de begroting in evenwicht zal blijven mits de verlaging van de steun voor akkerbouwgewassen wordt goedgekeurd. Dat is de reden waarom dit laatstgenoemde voorstel wordt gehandhaafd. (1) COM (97) 89. (2) COM (96) 422. (98/C 21/103) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1182/97 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (3 april 1997) Betreft: Invoer in Sicilie¤ van dieren uit Belgie¤ zonder gezondheidscertificaat De rechterlijke macht in Caltanissetta onderzoekt sedert 4 maart 1997 een geval van handel in gevaarlijke stoffen en het niet naleven van de hygie¤nische en gezondheidsvoorschriften in verband met de clandestiene invoer van minstens 125 uit Belgie¤ afkomstige varkens en runderen (op een geheel van 500 dieren), zonder enig gezondheidscertificaat. Bij dit onderzoek zijn 12 personen betrokken en op 12 veehouderijen is als voorzorgsmaatregel beslag gelegd. Kan de Commissie mededelen of zij van deze feiten op de hoogteis, welke maatregelen zij denkt te treffen en door de lidstaten wil laten nemen ten behoeve van de naleving van de communautaire voorschriften terzake en dus om te voorkomen dat dergelijke situaties zich voortdurend herhalen?


title: Beschluß Nr. 1/97 des Assoziationsrates zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Tschechischen Republik andererseits vom 3. April 1997 über die von der Tschechischen Republik bei der Einfuhr landwirtschaftlicher Verarbeitungserzeugnisse mit Ursprung in der Gemeinschaft erhobenen Zölle

eurovoc_concepts:
Czechia
association agreement (EU)
customs duties
export (EU)
foodstuff
originating product


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1177/97 von Gastone PARIGI an die Kommission. Ausfuhrerstattungen für Käse

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
GATT
Italy
United States
cheese
export refund
international competition
international trade
private stock


title: I'M-Europe : Europa auf die globale Informationsgesellschaft vorbereiten.

eurovoc_concepts:
EU market
database
information industry


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1200/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Kentekens te verkopen auto's

text: C 45/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 98 (98/C 45/17) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1172/97 van Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) aan de Commissie (3 april 1997) Betreft: Inentingen, geneesmiddelen en BSE Ten aanzien van de recente gebeurtenissen in Italie¤, luidt de vraag of de Commissie de volgende vragen kan beantwoorden: 1. Hoe staat de Commissie tegenover de vaccins die gemaakt worden met hersencellen van runderen? 2. Op hoe grote schaal wordt dit soort vaccins gebruikt in de verschillende lidstaten? 3. Hoeveel producten die tot de verschillende risicocategoriee¤n behoren, circuleren er binnen de Unie? 4. Bestaat er een Europees register voor geneesmiddelen met BSE-gevaar? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (6 juni 1997) 1-3. De Commissie is bezorgd over het gebruik van hersenmateriaal van runderen in farmaceutische producten, met name in geneesmiddelen bedoeld voor injectie. In december 1996 heeft de Commissie een algemeen verbod op het gebruik van bepaalde weefsels, inclusief hersenweefsel van runderen, voorgesteld. Dat voorstel is in de Raad echter bij gewone meerderheid verworpen. De Commissie beraadt zich momenteel op nieuwe stappen. In algemene zin moet er in deze context op worden gewezen dat sinds eind 1991 een pakket voorschriften (richtlijnen en wetenschappelijke richtsnoeren zoals door de Commissie omschreven in haar antwoord op schriftelijke vraag nr. 2335/96 van mevrouw Breyer (1)) van toepassing is om het gevaar van overdracht van de veroorzaker van BSE naar de mens via geneesmiddelen tot een minimum te beperken. De Commissie ziet erop toe dat dit pakket aan de meest recente inzichten wordt aangepast. Bovendien wil de Commissie uit voorzorg wijzigingen aanbrengen in de bijlage bij Richtlijn 75/318/EEG van de Raad van 20 mei 1975 (2) betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen van de lidstaten inzake analytische, toxicologisch-farmacologische en klinische normen en voorschriften betreffende proeven op geneesmiddelen: zij wil bij de geneesmiddelen- productie het gebruik verbieden van materiaal dat afkomstig is van runderen, schapen of geiten en als (cid:132)risicovol(cid:148) worden aangemerkt (in termen van het BSE-besmettingsgevaar), ongeacht de plaats van herkomst van dit materiaal. Afwijkingen van die regel zouden evenwel worden toegestaan om geneesmiddelen waarvoor geen therapeutisch alternatief bestaat, toch tijdelijk op de markt te kunnen houden. 2. Er worden talloze vaccins geproduceerd op basis van materiaal dat van runderen afkomstig is. Aangezien voor de meeste daarvan door de lidstaten puur nationale vergunningen zijn afgegeven, beschikt de Commissie niet over nauwkeurige gegevens. 4. Er is geen enkel geneesmiddel geclassificeerd als geneesmiddel met een bewezen BSE-besmettingsgevaar. Bij aanwezigheid van een dergelijk risico moet het desbetreffende geneesmiddel onmiddellijk uit de handel worden genomen. (1) PB C 83 van 14. 3. 1997. (2) PB L 147 van 9. 6. 1975, laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 93/39/EEG van 14. 6. 1993 (PB L 214 van 24. 8. 1993). (98/C 45/18) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1200/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (3 april 1997) Betreft: Kentekens te verkopen auto(cid:146)s In de Europese Unie worden auto(cid:146)s in de ene lidstaat gekocht om in de andere lidstaat verkocht te worden. Voor het vervoer wordt door het land waar de auto is gekocht een tijdelijk kenteken afgegeven (bijv. in Duitsland een (cid:132)Zollnummer(cid:148), in Belgie¤ een (cid:132)transitplaat(cid:148)). De afgifte van de kentekens kost een aanzienlijk bedrag van ongeveer 700 DM met de verzekering, hetgeen ten laste van de consument bovenop de uiteindelijke prijs komt


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1196/97 von Klaus LUKAS an die Kommission. Aluminiumaußenzoll

eurovoc_concepts:
European industrial area
aluminium
anti-dumping duty
associated country
competitiveness
customs duties
import
processing industry
tariff exemption
tariff preference


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 600/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 3ης Απριλίου 1997 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σύνθετων ζωοτροφών με βάση τα σιτηρά

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1199/97 van Ben FAYOT aan de Commissie. Toetreding van vakbondsorganisaties tot het kaderakkoord.

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
allowances and expenses
equal treatment
framework agreement
management techniques
professional association
social dialogue
trade union
workers' representation
works council


title: QUESTION ECRITE no 1185/97 de Arlindo CUNHA à la Commission. Aides directes compensatoires

eurovoc_concepts:
EU Member State
common agricultural policy
monetary compensatory amount


title: RÈGLEMENT (CE) N° 595/97 DE LA COMMISSION du 3 avril 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: WRITTEN QUESTION No. 1200/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Temporary number plates for cars intended for sale

text: C 45/14 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 (98/C 45/17) WRITTEN QUESTION E-1172/97 by Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) to the Commission (3 April 1997) Subject: Vaccines, medicines and BSE In view of the most recent events in Italy, I would ask: 1. What is the Commission(cid:146)s position on vaccines made with bovine brain cells? 2. How widespread are vaccines of this type in the various Member States? 3. What products in the various risk categories are still in circulation within the Union? 4. Is there a European Register of Medicines which pose a risk of BSE? Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (6 June 1997) 1. - 3. The Commission is concerned about the use of bovine brain material in any pharmaceutical product, particularly those which are intended for injection. In December 1996, the Commission proposed a general ban on the use of certain tissues, including bovine brain. However, the proposal was rejected by a simple majority in the Council. The Commission is currently reflecting on follow-up action. It should be borne in mind that, since the end of 1991, a set of provisions (directives and scientific guidelines, as described by the Commission in its answer to written question No 2335/96 from Ms Breyer (1)) has been introduced with a view to minimizing the risk of transmitting the agent responsible for bovine spongiform encephalopathy (BSE) to man via medicines. The Commission is taking steps to ensure that this set of provisions is updated in the light of the latest scientific findings. Furthermore, by way of a precaution, the Commission intends to amend the Annex to Council Directive 75/318/EEC of 20 May 1975 on the approximation of the laws of the Member States relating to analytical, pharmaco-toxicological and clinical standards and protocols in respect of the testing of proprietary medicinal products (2), so as to prohibit the manufacturers of such products from using substances derived from cattle, sheep or goats and which carry an infection risk associated with the agent responsible for BSE. This ban would apply to all such substances, whatever their place of origin. Exemptions would, however, be allowed in the case of medicinal products for which there is no therapeutic alternative, so that these products can temporarily be kept on the market. A number of vaccines are manufactured from materials of bovine origin. Since most of these vaccines are 2. authorized on a purely national basis by the Member States, the Commission has no precise data on them. 4. No medicinal product is classified as posing a known risk of contamination by the agent responsible for BSE. If there were such a risk, the medicinal product in question would have to be withdrawn from the market immediately. (1) OJ C 83, 14. 3. 1997. (2) OJ L 147, 9. 6. 1975, as last amended by Directive 93/39/EEC of 14 June 1993 (OJ L 214, 24. 8. 1993). (98/C 45/18) WRITTEN QUESTION E-1200/97 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Commission (3 April 1997) Subject: Temporary number plates for cars intended for sale In the EU there are cars which are bought in one Member State and taken to other Member States to be sold. The country in which they are bought issues temporary number plates for the journey (e. g. (cid:145)Zoll-Nummer(cid:146) plates in Germany and (cid:145)plaque de transit(cid:146) plates in Belgium). The issuing of such plates entails a hefty charge of approximately DM 700, with insurance cover, which is added to the final cost of the vehicle and must be paid by the consumer


title: WRITTEN QUESTION No. 1198/97 by Sirkka-Liisa ANTTILA , Mirja RYYNÄNEN , Kyösti VIRRANKOSKI to the Commission. Cuts in export subsidies for EU agricultural produce, particularly Emmental cheese, and their effects on the volume of cheese manufactured in Finland

eurovoc_concepts:
Finland
GATT
United States
export policy
export refund
hard cheese


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1194/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Κλωνισμός

eurovoc_concepts:
Community body
ethics
experiment on humans
genetic engineering
genetically modified organism
professional ethics
scientific research


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1186/97 do Deputado Arlindo CUNHA à Comissão. Transferências do FEOGA para Portugal

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
EU financing
Portugal


title: WRITTEN QUESTION No. 1192/97 by Angela SIERRA GONZÁLEZ to the Commission. Non-industrial fishing in the Canary Islands

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
aid for restructuring
financial aid
fishing regulations
fishing vessel
inshore fishing
modernisation aid
production policy
weight and size


title: WRITTEN QUESTION No. 1179/97 by Gianni TAMINO to the Commission. Promotion of quality beef and veal products

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural guidance
beef
food inspection
marketing
product quality
quality label
sales promotion


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1170/97 του Gerardo FERNANDEZ-ALBOR προς την Επ τροπή. Προβλήματα για το αβοκάντο της Ανδαλουσίας λόγω ανταγωνισμού με το Μεξικό

eurovoc_concepts:
Andalusia
Mexico
common organisation of markets
competition
customs duties
import (EU)
market intervention
marketing standard
tropical fruit