title: Meddelande från kommissionen till rådet -

eurovoc_concepts:
Asia
Hong Kong
cooperation policy
economic relations
foreign policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 23. 04. 1997 KOM(97) 171 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET EUROPEISKA UNIONEN OCH HONGKONG EFTER 1997 MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILLRÅDET EUROPEISKA UNIONEN OCH HONGKONG EFTER 1997 1. I december 1996 bekräftade Europeiska rådet i Dublin "på nytt Europeiska unionens starka engagemang for framtida fred och välstånd" i Hongkong. Detta meddelande är ett försök att formulera vad övergången från brittisk till kinesisk överhöghet betyder för Europeiska unionen och dess många intressen i Hongkong och hur relationerna mellan EU och Hongkong kommer att utvecklas under kommande år. Den 1 juli 1997 återgår Hongkong till kinesisk överhöghet. Denna fredliga övergång från en överhöghet till en annan är en unik händelse som kommer att leda till skapandet av en unik enhet, den speciella administrativa regionen Hongkong i Folkrepubliken Kina, Hongkong SAR. Hongkong har länge varit ett föredöme och en förebild för sina grannar i hela området. Territoriet har alltid varit en internationell knutpunkt: det är ett centrum för handel, investeringar och media och ett transited för resande från hela världen. Hongkong lever på sina relationer med yttervärlden och sin starka tradition av öppenhet, vilket gör landet till en samlingsplats för utbyte av varor, kapital, människor och idéer. Hongkongs framtid är därför av djupgående intresse för världssamfundet. Europeiska intressen i Hongkong 3. De europeiska intressena i Hongkong har många aspekter. - Det finns ett djupt ekonomiskt engagemang. Hongkongs betydelse som handelscentrum är obestridlig: territoriet är EG:s tionde största handelspartner och en av dem med vilken EG upprätthåller ett välgörande överskott. Men de ekonomiska förbindelserna gäller inte bara handel. Det finns över 100 europeiska företag som är verksamma inom bank-, försäkrings- och värdepappersbranschen i Hongkong. Ungefär 250 europeiska företag har sina regionala huvudkontor i Hongkong och ungefär 100 europeiska företag har tillverkning i Hongkong. Dessutom har 115 europeiska företag varit inblandade i planeringen av Hongkongs nya flygplats och fått nästan 40% av verksamheten. Även om Hongkongs investeringar i Europa har utvecklats mycket långsammare har investeringar i servicesektorn sakta ökat. >ww»»»KWiwra»»raw»MM«^wtt^ SI*- Två saker är särskilt värda att uppmärksamma när det gäller dessa ovärdigt mångsidiga ekonomiska förbindelser. För det första att alla medlemsstater är inblandade och att handeln med Hongkong för fem av dem överstiger 2 miljarder ecu. För det andra att det under senare år har skett en acceleration i de ekonomiska anknytningarna då fler och fler företag har handlat med eller har etablerat sig i Hongkong. Detta bekräftas också av de undersökningar som visar företagens förtroende för Hongkongs framtida välstånd. Dessa ekonomiska förbindelser har länge befästs genom att Hongkong självständigt har deltagit i världshandeln. Till exempel har överenskommelserna för Hongkongs textilexport till EG i många år fastställts mellan de två parterna genom ett bilateralt textilavtal i enlighet med multifiberavtalet som nu infogats i Avtalet om textil och konfektion. Nära personliga förbindelser. Över 50 000 EU-medborgare är i Hongkong vid ett och samma tillfälle och ungefår 32 000 är bosatta där. Det betyder att det finns fler européer i Hongkong än i någon annan stad i Asien. Detta avspeglas i antalet kontakter i kultur- och utbUdningssamrnanhang mellan EU och Hongkong med över 60 pågående forsknings- och samarbetsprojekt mellan universitet i Europa och Hongkong. Dessa förbindelser avspeglar det faktum att människorna i Europa och Hongkong i många avseenden delar samma värderingar. Hongkong är känt för sin öppenhet, sin vilja att ta till sig nya idéer och att diskutera. Som sådant har Hongkong alltid varit en viktig kanal för utbyte av alla slag mellan Europa och Asien. Detta är en viktig sida av Hongkong som kommer att förbli ett avgörande karaktärsdrag för Hongkong som en speciell administrativ region. Fortsatta politiska intressen. Fastän Förenade kungariket inte längre kommer att ha överhöghet över Hongkong kommer den gemensamma förklaring som deponerats hos Förenta nationerna som ett internationellt avtal att fortsätta att utgöra ett regelverk för Hongkong till den 1 juli 2047. Men EU har också i vidare betydelse ett fortsatt intresse för Hongkong såsom ett område av strategisk betydelse i regionen med sin framväxande demokrati och sin yttrandefrihet. 4. Bredden på dessa intressen är förklaringen till Europas många olika förbindelser med Hongkong och ger all anledning att tro att den pågående utvecklingen av olika relationer i framtiden kommer att bli ett nyckelelement i EU:s framtida relationer med Kina. För att denna fortsatta utveckling skall bli verklighet är det emellertid av central betydelse att principen "ett land, två system" som finns uttryckt i den gemensamma deklarationen förverkligas: de villkor som överenskommits för den speciella administrativa regionen kommer att bevara de förhållanden som krävs för en framgångsrik utveckling av europeiska intressen i Hongkong. Hongkong som speciell administrativ region. 2- • : * W ^ > W W J \ W. I. - J W W O W^ I den kinesisk-brittiska gemensamma deklarationen från 1984 kom Förenade kungariket och Kina överens om att överhögheten över Hongkong skulle återgå till Kina. Kinas politik rörande Hongkong och den mer detaljerade utformningen av denna politik i den gemensamma deklarationen avspeglades i grundlagen (Basic Law) för Hongkong S AR som utfärdades 1990 och skall träda i kraft den 1 juli 1997. Den centrala principen bakom Hongkongs nya ställning skulle vara "ett land, två system", det vill säga att Hongkong skulle fungera under ett politiskt, juridiskt och ekonomiskt system som skiljer sig från Kinas. Som sådant kommer Hongkong att bli en "speciell administrativ region" (SAR) i Kina. 6. Som speciell administrativ region faller Hongkong under kinesisk överhöghet och utrikespolitiken och försvaret kommer att skötas från Beijing. En garnison av Folkets befrielsearmé kommer att stationeras i Hongkong. Men på andra områden kommer den "höga grad av autonomi" som Hongkong får att göra den speciella administrativa regionen till ett unikt experiment. Hongkong SAR kommer att ha hög grad av ekonomiskt självstyre och förbli ett separat tullområde med ett fristående valuta- och finanssystem. Kina kommer inte att ta ut några skatter i Hongkong. Men den speciella administrativa regionens autonomi omfattar inte bara ekonomiska frågor. Hongkong SAR kommer att behålla administrativa, lagstiftande och juridiska befogenheter. Regeringen kommer att bestå av Hongkonginvånare, lagar kommer att stiftas i lagstiftande rådet och högsta domstolen kommer att finnas i Hongkong. Den speciella administrativa regionens regering kommer att ansvara för den allmänna ordningen. Den gemensamma deklarationen omfattar också uttryckligen fri- och rättigheter som yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet och reUgionsfrihet. En utförligare sammanfattning finns i bilaga 1. 7. Ett centralt tema som löper genom den gemensamma deklarationen och grundlagen är vikten av att bibehålla Hongkongs internationella roll. Hongkong kommer även fortsättningsvis att ha en egen röst som enskild medlem i flera internationella organisationer, däribland Världshandelsorganisationen, Världstullorganisationen och APEC. Hongkong kommer att som en enskild part kunna underteckna internationella avtal inom de områden som den speciella administrativa regionen har ansvar för. Det kommer också att finnas ett separat Hongkongpass och Hongkong kommer att förbli värd för officiella representationer från hela världen. -3 vX-:->rawK*:wMWttW!Www:^^ 8. Stora delar av den politiska debatten om och inom Hongkong på senare år har kretsat kring tolkningen av den speciella administrativa regionens autonomi och hur stabila bestämmelserna i den gemensamma deklarationen kommer att visa sig vara i praktiken. I viss utsträckning är en viss osäkerhet oundviklig när man ger sig ut på så okända vatten. Europeiska kommissionen pekade på vikten av att förverkliga den gemensamma förklaringens principer i sitt meddelande från 1995 om den långsiktiga politiken beträffande Kinai. Den modell som lagts fram i den gemensamma deklarationen och i grundlagen är särskilt utformad för att säkerställa Hongkongs fortsatta blomstring. Ett effektivt förverkligande av denna modell är fortfarande den bästa garantin för Hongkongs framtid. Detta kommer också att stärka förtroendet när det gäller överhöghetsskiftet i Macao 1999 och kan ge några användbara fingervisningar när det gäller att avgöra andra tvister där frågan om autonomi i praktiken och juridisk överhöghet måste tacklas. De flesta skiljaktigheter som har uppstått mellan Förenade kungariket och Kina i upptakten till överhöghetsskiftet har nu avgjorts. Ett viktigt undantag är frågan om det lagstiftande rådet ("LegCo"). Kina har inte samtyckt till idén om en "direktövergång" för det lagstiftande råd som valdes enligt det nya valsystemet 1995. I december 1996 valdes medlemmarna till en "provisorisk lagstiftande församling". Meningen är att detta organ skall ersätta det nuvarande lagstiftande rådet den 1 juli 1997 och sedan i sig ersättas efter nya val inom ett år. Det finns en uppenbar risk att den provisoriska lagstiftande församlingens arbete före överhöghetsskiftet kommer att skapa förvirring rörande ansvaret för lagstiftningen, vilket skulle vara till men för rättssäkerheten i Hongkong. Det är viktigt att de förfaranden som används för antagandet av nya eller ändrade lagar som skall gälla i den speciella administrativa regionen inte gör dessa lagar till föremål för långdragna juridiska protester under kommande månader och år. Snara, fria och rättvisa val till ett nytt lagstiftande råd skulle vara bästa sättet att garantera att det lagstiftande rådet till fullo och effektivt kan spela sin roll i styrandet av den speciella administrativa regionen. 10. Bestämmelserna i den gemensamma deklarationen och grundlagen som stadfaster individens fri- och rättigheter i Hongkong är inte bara av betydelse för enskilda personer i Hongkong. Respekten för grundläggande friheter såsom yttrandefrihet, mötesfrihet, dataskydd och rätten att bilda aktiva politiska partier kommer att vara 1 "En långsiktig politik för relationerna mellan Kina och Europa", Bryssel 5. 7. 1995, KOM (95) 279 slutlig. (Finns ej pA svenska när denna översättning görs. ) •»«8wwrawwttra««raM«M«»aw>ww^ avgörande för förtroendet för ledningen av Hongkong som speciell administrativ region och för upprätthållandet av rättssäkerheten. Hongkongs roll som regionens nav skulle göra alla restriktioner för pressen, nyhetsbyråerna och andra informationskanaler synnerligen förödande. Främja Europas intressen i Hongkong 11. Förtroendet för Hongkongs framtid, både inom Hongkong och internationellt sett, bygger på övertygelsen att modellen med en speciell administrativ region bevarar de grunddrag i Hongkongs regering och samhälle som ligger bakom regionens nuvarande framgång. Därför är det oerhört viktigt att göra den speciella administrativa regionen till verklighet och att den blir en framgång. Det primära ansvaret för att uppnå detta ligger hos Hongkongs regering och de kinesiska myndigheterna. Den speciella administrativa regionens unika beskaffenhet gör detta till en utmaning men alla parter verkar övertygade om att detta mål är till allas bästa. 12. Världssamfundet har också en roll att spela när det gäller att säkerställa att den sin uppgift och uppfyller de speciella administrativa ansvarsområden som den har fatt genom den gemensamma deklarationen. Europa kan göra sitt för att hjälpa SAR-regeringen att fungera enligt planerna som en autonom administration. regionen genomför - När det gäller de områden som SAR-regeringen ansvarar för bör EU fortsätta att vända sig direkt till Hongkong. Dessa områden finns klart definierade i den gemensamma deklarationen och detta kommer att innebära en fortsatt dialog med SAR-regeringen på dessa områden, däribland direkta förbindelser med Hongkong inom internationella organisationer som Hongkong tillhör som enskild part. Kommissionen öppnade ett kontor i Hongkong 1993 och det har visat sig vara ett effektivt språkrör för europeiska intressen i Hongkong. De kinesiska myndigheter som ansvarar för officiella representationer i Hongkong har i princip samtyckt till att kontoret upprätthåller kontakt direkt med SAR-regeringen. Kommissionen håller just nu på att tillsammans med de kinesiska myndigheterna lägga sista handen vid ett avtal om vilka privilegier och vilken immunitet kontoret kommer att åtnjuta efter den 30 juni 1997. Ett av de områden som SAR-regeringen ansvarar för är handelspolitiken. Hongkong kommer att fortsätta att fungera som en helt enskild enhet i fråga om handelspolitik. Som ett separat tullområde kommer det även fortsättningsvis att behandlas för ursprung, Allmänna preferenssystemet och antidumpning samt beträffande de återstående kvoterna på självständigt när det gäller regler - 5- KWttW^W^:*MW%WkWtt»»W^ textilvaror tills de avvecklas år 2005. De få kvantitativa begränsningar som fortfarande upprätthålls på import från Kina kommer inte att gälla för produkter som tillverkats i Hongkong. Hongkong kommer även fortsättningsvis att vara en viktig partner inom Världshandelsorganisationen. Begreppet speciell administrativ region, SAR, är inte begränsat till handel och ekonomiska frågor. Bestämmelserna som befäster en oberoende administration, ett klart avgränsat juridiskt system som garanterar rättssäkerheten, en lagstiftande församling som väljs separat, fri press och en rad grundläggande rättigheter och privilegier är alla centrala inslag i det hela. Alla de olika aspekterna på Hongkong som en speciell administrativ region står i ett inbördes förhållande till varandra: affärsvärlden är beroende rättssäkerheten i Hongkong och finansmarknaden måste garanteras riktig och fri tillgång till alla typer av information. Att bevara Hongkongs dynamiska entreprenörsanda innebär att bibehålla det fria flödet av idéer och debatter. Europeiska rådet i Dublin underströk EU:s fortsatta stöd och engagemang för principen att alla rättigheter som Hongkongmedborgarna i den speciella administrativa regionen medgivits skall respekteras fullt ut. EU bör sörja för ständig vaksamhet och noga följa händelseutvecklingen i Hongkong. Det är glädjande med tillkännagivandet nyligen att Kina före utgången av 1997 kommer att underteckna FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och att Kina överväger att också underteckna konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Förhoppningsvis kommer Kina också snart att acceptera förslaget att bibehållandet av de två FN-konventionerna om mänskliga rättigheter i Hongkong innebär att kraven på rapportering i dessa avtal också bör bibehållas. Världssamfundet kommer under alla omständigheter att hitta andra vägar att bevaka situationen i Hongkong. För EU: s del bör detta innebära regelbunden bedömning av situationen i Hongkong och aktiv användning av de instrument - gemensamma ståndpunkter, gemensamma åtgärder, politiska dialoger, samarbete - som står till EU:s förfogande. Som utgångspunkt för sådana diskussioner har kommissionen för avsikt att årligen utge en rapport om relationerna i stort mellan EU och Hongkong, med början 1998. Frågan kommer säkert att figurera i EU:s politiska dialog med Kina och Hongkong kan ingå i framtida initiativ för att utveckla samarbete rörande den mänskliga dimensionen i regionen. Både kommissionen och medlemsstaterna bör se till att kontakterna inte på något sätt blir färre efter överlämnandet; besök på hög nivå bör prioriteras. Hongkong är beroende av förtroende och världssamfundets vakenhet är en viktig garanti för att upprätthålla detta förtroende. Världssamfundets intressen i Hongkongs framtid är mycket likartade och EU bör därför samarbeta med de viktiga internationella parterna så att alla följer en gemensam linje. Ett annat viktigt sätt för EU att erkänna Hongkongs autonomi är att än en gång tydligt slå fast att när det gäller den gemensamma visumlistan bör Hongkong efter överlämnandet bedömas objektivt och självständigt, på samma sätt som nu. Detta kommer att avspegla vårt förtroende för åtgärderna som Hongkong vidtar för att försäkra sig om att Hongkong SAR:s nya pass är säkert. Hongkong SAR kommer att övervaka tillfällig eller permanent förflyttning in på dess område, oavsett om - 6- det rör förflyttning från Folkrepubliken Kina eller någon annanstans. Passen från Hongkong SAR kommer att utfärdas av den speciella administrativa regionens myndigheter och kommer att omfattas av den allra senaste tekniken för att förhindra förfalskning. Det är upp till varje medlemsstat att själv besluta om krav på inresevisum men fördelarna som ett enklare resande ger när det gäller att utveckla ekonomiska och andra kontakter och vikten av att visa förtroende för Hongkongs framtid talar för att ett friare tillträde till EU-länderna skulle vara i både EU:s och Hongkongs intresse. 13. EG bör, samtidigt med sina bidrag till att säkerställa att autonomin blir verklighet, göra mer för att uppmuntra fortsatt utveckling av förbindelser med Hongkong. Ett mer formellt och strukturerat samarbete skulle vara till fördel för båda sidor, till exempel inom områdena tullsamarbete och bedrägeribekämpning, där rådet redan utformat direktiv för förhandlingar om ett avtal. Kommissionen kommer att utforska vägar för att inrätta en mera permanent grundval för handel, investeringar ock samarbetsrelationer mellan EG och Hongkong SAR, bland annat genom formella juridiska avtal på områden som ligger inom den speciella administrativa regionens ansvarsområde. Ett mer systematiskt stöd till utvecklingen av sådana kontakter skulle gagna såväl Europa som Hongkong. 14. Det finns många områden där konkret samarbete skulle kunna utvecklas till verkbg nytta för båda parter. Internationella valutafondens och Världsbankens möte i Hongkong hösten 1997 kommer att fungera som en nyttig påminnelse om Hongkongs globala ekonomiska betydelse och Hongkong skall inta sin plats i "G-6", de viktigaste ekonomiska aktörenia i Stillahavsområdet. Hongkongs infrastruktur fër kommunikationer har befäst territoriets roll som Asiens nav för européerna Hongkongs speciella erfarenheter på service- eller mediaområdet kunde bli självklara utgångspunkter för fortsatt samarbete. Samarbete på miljöområdet kunde också vara till verklig nytta för båda parter medan det växande samarbete! på områden som rör kontakter mellan små och medelstora företag samt forskning och teknik hör utvecklas ytterligare. Europeiska universitet uppfattar i allt högre grad Hongkong som den naturliga platsen för forskningssamarbete med Asien. På alla dessa områden, såväl som i andra samarbetssektorer, finns det all anledning att låta Hongkong fortsätta fungera som en central punkt för kommunikation mellan Europa och Asien. 15. För många européer är det Hongkong som på ett naturUgt sätt blir den första - 7- >:w>ra«-»w»»»»^\i»ww^^»^^ kontakten med Asien. Därför har Hongkong en särskild roll att spela i den snabba utvecklingen av EU:s Asienpolitik som helhet. Ända sedan 1994 års Asienstrategh har förbindelserna med Asien intensifierats både på bilateral och plurilateral nivå och ett första Asien-Europa-möte (ASEM) någonsin hölls på toppnivå i Bangkok i mars 1996. Hongkong deltar inte i ASEM och den politiska sidan av aktiviteterna ligger utanför SAR-regeringens behörighet men allt eftersom en rad olika aktiviteter med Asien i allmänhet och Kina i synnerhet växer fram ur Asienstrategiprocessen kan Hongkong förväntas spela en viktig roll. I samarbetsprogram med utvecklingsländer i Asien, till exempel, kan Hongkong som ett utvecklat och öppet land spela en viktig roll som förmedlare av lokalkännedom och kontakter. Slutsats 16. Bredden och djupet på de europeiska intressena i Hongkong gör att territoriet oundvikligen kommer att fortsätta vara en viktig partner för EU i Asien och spela en central roll i våra relationer med Kina. EU bör se fram emot ett energiskt och effektivt samarbete med den speciella administrativa regionens regering inom dess ansvarsområden. Detta bör omfatta: - Direktkontakter med Hongkongregeringen som en internationell partner och bevarande av regelbundna och nära kontakter. - Fortsatt behandling av Hongkong, såsom viktig partner inom WTO, som en oberoende enhet i handelspolitiska sammanhang. - Noga övervakning av situationen i Hongkong och av respekterandet av de rättigheter som beviljats Hongkongs invånare inom den speciella administrativa regionen, i samarbete med världssamfundet och med mobilisering av EU:s möjligheter till åtgärder om så behövs. - Erkännande av att frågan huruvida Hongkonginvånare bör beviljas inresa utan visum bör behandlas efter rent sakliga hänsyn. - Utforskande och samarbetsrelationerna mellan EG och den speciella administrativa regionen Hongkong mer permanenta. investerings- handels-, olika göra sätt att av - Utveckling av aktivt samarbete med Hongkong som ett asiatiskt centrum. Det är långtifrån dags att nedvärdera förbindelserna med Hongkong - tvärtom bör 2 "På väg mot en ny Asienstrategf', Bryssel 13. 7. 1994, KOM(94) 314 slutlig. (Finns ej på svenska när denna översättning görs. ) sww>wtt^:w*»^\\\^^ 1997 utgöra ytterligare ett steg framåt i den progressiva förstärkningen av förbindelserna mellan Europeiska unionen och Hongkong. 17. Rådet anmodas att uppmärksamma och bekräfta sitt stöd för innehållet i detta meddelande. Bilaga I Bakgrund till Hongkong som speciell administrativ region. Bilaga II Europas ekonomiska intressen i Hongkong. 9- 1 H W W W W W W W W W W W W W W W ^^ BILAGA I HONGKONG SOM SPECIELL ADMINISTRATIV REGION Bakgrund År 1841 erövrade brittiska styrkor Hongkongön. Kowloon avträddes 1860 och ett "arrendekontrakt" på 99 år för New Territories och cirka 23S öar undertecknades 1898. Eftersom de landområden som omfattades av arrendet uppgick till cirka 92% av Hongkongs sammanlagda areal stod det snart klart att Hongkongs framtid skulle behöva klargöras i god tid innan arrendet gick ut 1997. Kina hade konsekvent gjort anspråk på fullständig överhöghet över hela Hongkong men ookså framhållit sin önskan om en fredlig lösning. År 1982 inleddes förhandlingar mellan Storbritannien och Kina med den gemensamma målsättningen att bibehålla Hongkongs stabilitet och välstånd på lång sikt. Resultatet blev den kinesisk brittiska gemensamma deklarationen som undertecknades 1984 och deponerades som ett internationellt avtal hos Förenta Nationerna. Hongkong som speciell administrativ region Den grundläggande principen bakom deklarationen är tanken "ett land, två system" som innebär att samtidigt som Hongkong hamnar under kinesisk överhöghet kommer territoriet att behålla sina nuvarande sociala, administrativa, juridiska och ekonomiska särdrag. Detta synsätt, "ett land, två system", står för en uttalad önskan från kinesiskt håll att Hongkong skall förbli annorlunda än resten av Folkrepubliken Kina. Som sådant skall Hongkong bli en speciell administrativ region (SAR) av Folkrepubliken Kina den 1 juli 1997 och denna ställning skall förbli oförändrad under minst SO år. Den gemensamma deklarationen överfördes till kinesisk lag genom grundlagen för den speciella administrativa regionen Hongkong {Basic Law) i april 1990. Nationella folkkongressen behåller rätten att göra ändringar i denna grundlag. En gemensam samverkansgrupp mellan Förenade kungariket och Kina har upprättats för att underlätta genomförandet av den gemensamma deklarationen och utarbeta detaljerna. Denna kommer att fortsätta att träffas fram till år 2000. Samverkansgruppens arbete har ofta komplicerats av politiska slitningar och meningukiljaktigheter i frågor som berör lagstiftningssystemet, infrastrukturprojekt och civilförvaltningen, mon antalet olösta frågor är nu relativt fä. Modellen med en speciell administrativ region ger Hongkong en "hög grad av autonomi" och "verkställande, lagstiftande och oberoende dömande makt". De enda områden som uttryckligen faller inom Beijings ansvarsområde är utrikespolitiken och försvaret. I. Verkställande. Den speciella administrativa regionen kommer att ledas av den blivande s. k. regerande guvernören {Chief executive) vars funktioner inbegriper att underteckna lagar, utnämna regeringsledamöter och domare, sköta regionens yttre angelägenheter, ge benådningar och fungera som kanal för kommunikationen med den kinesiska regeringen. Den blivande guvernören måste vara bofast i Hongkong, kinesisk medborgare utan hemvisträtt i utlandet och bosatt i Hongkong sedan minst 20 år. Åmbetsperioden är 5 år och kan bara förnyas en gång. Den inledande metoden för att tillsätta den blivande guvernören är att denne utnämns av Kina efter "urval genom val eller genom lokalt hållna överläggningar" men det slutgiltiga målet är urval genom allmän rösträtt efter nominering av en "brett sammansatt och representativ nomineringskommitté enligt demokratiska förfaranden". Den blivande guvernören skall utse ett verkställande råd bestående av bofasta Hongkonginvånare som skall rådfrågas angående de flesta större politiska beslut. Om den blivande guvernören går emot majoriteten i rådet är han skyldig att förklara varför. En kommission mot korruption skall vara en formell institution i den speciella administrativa regionen. - 1 0- w^ww. ^»^^^:^^»»»»^»»^^ V. Ekonomin. Grundlagen klargör att "det socialistiska systemet. skall inte tillämpas" i den speciella administrativa regionen och att det "tidigare kapitalistiska systemet" skall förbli oförändrat. Hongkongs status som internationellt finansiellt centrum bör skyddas. Rätten till privat ägande kommer att bibehållas och markarrenden som utfärdats före överlämnandet skall respekteras. Statsfinanserna kommer att vara fristående. Inga skatter som tas ut i Hongkong kommer att sändas till Beijing (även kostnaderna för den kinesiska garnisonen i Hongkong kommer Beijing att stå för). Statsfinanserna kommer att skötas med inriktning på en balanserad budget och med utgångspunkt från den nuvarande principen med låg beskattning, ökningar i budgeten bör inte överskrida ökningen av BNP. Hongkong kommer att ha självständig ekonomi-, valuta- och finanspolitik med egen valuta och reservfond och fri rörlighet för kapital. Hongkong kommer att förbli en frihamn med en frihandclsfilosofi och fritt tillträde för sjöfarten. Territoriet kommer att vara ett eget tullområde. Exportkvoter, tullförmåner och andra arrangemang som Hongkong SAR erhåller kommer uteslutande att användas av Hongkong SAR. Hongkong SAR kommer också att utfärda egna ursprungsintyg. Hongkong SAR kommer att vara med i relevanta internationella organisationer och internationella i Världshandelsorganisationen (WTO) och Världstullorganisationen. handelsavtal självständig exempel enhet, som till en VI Yttre förbindelser. Även om Beijing kommer att ansvara för utrikespolitik och försvar, och kommer att öppna en filial för kinesiska utrikesdepartementet i Hongkong för att sköta de yttre förbindelserna , skall Hongkong SAR på egen hand sköta "relevanta yttre förbindelser" inom områden som ekonomi, handel, finans- och valutafrågor, sjöfart, kommunikationer, turism, kultur och sport. Representanter för Hongkong SAR kan ha egen röst i delegationer från Folkrepubliken Kina i organisationer som är förbehållna stater och uppträda som "Hongkong, Kina". Hongkong SAR kan vara självständig deltagare i organisationer som inte är begränsade för stater. Internationella avtal som Hongkong är anslutet till men inte Folkrepubliken Kina kan fortsätta gälla i den speciella administrativa regionen. Hongkong SAR har rätt att utfärda pass och andra resehandlingar och att tillgripa immigrationskontroll. Hongkong SAR kan bibehålla officiella eller halvofficiella handelsrepresentationer i tredje land. Konsulat och andra officiella representationer som etablerats i Hongkong av stater som har diplomatiska relationer med Kina skall bibehållas. VU. Andra tecken på autonomi. Kinesiska medborgare kommer att behöva tillstånd för att komma in i den speciella administrativa regionen från andra delar av Folkrepubliken Kina. I grundlagen slås fast att den centrala regeringen och lokala myndigheter inte skall ingripa i hur den speciella administrativa regionen sköts och behöver godkännande från både den speciella administrativa regionen och Beijing för att öppna kontor i Hongkong. Hongkong kommer att ha en regional flagga och ett emblem. I grundlagen betonas också den speciella administrativa regionens autonomi på andra områden teknik, kultur och upphovsrätt, yrkeskvalifikationer, sport, social trygghet och arbetslagstiftning. Särskilt nämns de icke statliga organisationernas fortsatta arbete på dessa områden. såsom utbildning, hälsa, vetenskap och 12 *>tt>W!W«>. WWWWMW»^^ Högre befattningshavare i SAR-regeringen måste vara bofasta i Hongkong utan hemvisträtt någon annanstans och bör ha varit bosatta i Hongkong i IS år. Regeringen måste handla i enlighet med lagen och är ansvarig inför det lagstiftande rådet. Tjänstemän inom civilförvaltningen över en viss grad måste vara bofasta och alla skall svära en ed om att värna speciella administrativa regionen. Engelskan kan även om grundlagen och den fortsättningsvis vara ett officiellt språk bredvid kinesiskan. }I. Lagstiftning. Enligt den gemensamma deklarationens och grundlagens bestämmelser skall lagstiftande rådet ansvara för lagstiftningen i Hongkong. Detta inbegriper rätten att med två tredjedels majoritet upphäva ett veto från den blivande guvernören, fast även nationella folkkongressen i Beijing har makt att upphäva lagar som det lagstiftande rådet har stiftat om den anser att de strider mot grundlagen på områden som rör centralregeringens ansvar. Lagstiftande rådet godkänner också budgetar och skatter, ratificerar utnämningar till högre domarämbeten, leder debatter i frågor av allmänt intresse och granskar verkställandet (det inbegriper att ge uppdrag till en undersökningskommission om den blivande guvernören misstänks ha begått allvarliga fel). Även medlemmarna i lagstiftande rådet måste vara bofasta men upp till en femtedel av dem kan ha hemvisträtt utomlands eller vara icke-kinesiska medborgare. Frågan om vilken metod som skall användas för att utse lagstiftande rådet har varit kontroversiell men grundlagen ger vissa specifika indikationer för framtiden. Under det lagstiftande rådets andra mandatperiod skall till exempel 24 av de 60 medlemmarna väljas i geografiskt avgränsade valkretsar via direktval och antalet skall stiga till 30 under tredje mandatperioden. Det slutgiltiga målet beskrivs som att alla medlemmar skall väljas via allmän rösträtt. Grundlagen föreskriver också val av deputerade från den speciella administrativa regionen till nationella folkkongressen. JII. Det juridiska systemet och den allmänna ordningen. I den gemensamma deklarationen fastslås att "de lagar som för närvarande är i kraft i Hongkong skall förbli huvudsakligen oförändrade". Domarkåren skall verka oberoende, systemet med juryrättegångar skall fortsätta och grundläggande principer såsom rätten till rättvisa rättegångar och lagens förutsättande att den tilltalade är oskyldig till dess han överbevisats om sin skuld skall upprätthållas. Hongkong kommer att ha sin egen högsta domstol och ha domsrätt i alla mål utom "statliga angelägenheter som försvars- och utrikespolitik". I den gemensamma deklarationen anges att regeringen i den speciella administrativa regionen ansvarar för den allmänna ordningen och att den kinesiska garnison som skall stationeras i Hongkong "inte skall ingripa" i regionens lokala angelägenheter och skall lyda den speciella administrativa regionens lagar. Den speciella administrativa regionen ansvarar för att anta lagar mot "handlingar som rör förräderi mot, utträde ur, uppvigling mot och omstörtande verksamhet mot" folkrepubliken Kinas regering likväl som lagar mot politiska aktiviteter av eller förbindelser med utländska politiska organisationer. Ti- Individens rättigheter. I grundlagen anges vilka rättigheter och skyldigheter som gäller för de bofasta och icke-bofasta invånarna i Hongkong, inklusive "yttrandefrihet, press- och publiceringsfrihet, föreningsfrihet, mötesfrihet, processionsfrihet och demonstrationsfrihet, rätt och frihet att bilda och bli medlem i fackföreningar och att strejka. " Här räknas också upp alla bofasta invånares frihet att rösta och att ställa upp i val, individens frihet mot godtyckliga anhållanden, frihet att kommunicera ostört, att röra sig, resa och emigrera, samvets- och religionsfrihet, frihet att ägna sig åt akademisk forskning och tillgång till juridisk rådgivning och juridisk gottgörelse. Bestämmelserna i konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och internationella arbetskonventioner som gäller i Hongkong skall fortsätta vara i kraft, även om Kina har klargjort att landet inte anser sig skyldigt att fortsätta följa kraven på rapportering beträffande Hongkong enligt internationella instrument som landet inte har undertecknat - 1 1- vlWWWWOWMJWWWU^^ BILAGA II EUROPAS EKONOMISKA INTRESSEN I HONGKONG Hongkong är inte bara en viktig handelspartner för EG (se bifogad statistik). De europeiska ekonomiska aktiviteterna i Hongkong är betydande. Av de 2 068 företag som har etablerat regionala huvudkontor eller andra kontor i Hongkong har S97 (29%) EU-baserade moderbolag. Detta kan jämföras med SOI från Japan och 344 från USA. EG:s intressen sträcker sig också över ett brett område av ekonomiska aktiviteter. J. Handel. Handeln utgör fortfarande större delen av Europas ekonomiska intressen i Hongkong, vilket avspeglar dess fortsatt centrala ställning i Hongkongs ekonomi (handels- och detaljhandelssektorn står för en fjärdedel av Hongkongs ekonomi). Ungefär 43% av EU-företagcn som har etablerat regionala huvudkontor eller filialer i Hongkong är sysselsatta med handel. II. Tillverkning. Trots förskjutningen från tillverkning till service i Hongkongs ekonomi finns det kvar ungefär 91 industriföretag med EU-investeringar i Hongkong. EU är den tredje största investeraren i tillverkningsindustrin i Hongkong och i slutet av 1994 uppgick de sammanlagda investeringarna till ungefär 6,5 miljarder Hongkongdollar (0,65 miljarder ecu). De största investerarna var Storbritannien, Nederländerna och Tyskland. / f [. Kommunikationer. Tio EU-baserade flygbolag trafikerar för närvarande Hongkongs internationella flygplats. Vad gäller sjöfart har EU väl etablerade intressen i Hongkong. Dessutom har europeiska märken erövrat betydelsefulla andelar av marknaden för bärbara telefoner i Hongkong. "lV* Finansiella tjänster. När Hongkong nu är etablerat som ett av världens största finanscentrum har finansiella institutioner från EU stora intressen i Hongkong. Av de 151 licensierade bankerna som konstituerats som bolag i Hongkong i augusti 1996 var 47 konstituerade som bolag i EU medan ytterligare 57 EU-banker hade representationskontor i Hongkong. Under perioden 1990-1995 låg EU- bankerna på tredje plats i Hongkong vad gäller både tillgångar och utlåning, efter lokala och japanska banker. I fråga om försäkringar finns det fler försäkringsbolag från EU som etablerat sig i Hongkong än från någon annan del av världen: 82 av de 222 registrerade försäkringsbolagen i Hongkong i augusti 1996 var konstituerade som bolag i EU. EU-baserade företag spelar också en viktig roll i handeln med värdepapper och varor och när det gäller investeringstjänster. V. Byggnadssektorn. EU-företag har fått stora delar av det omfattande arbetet med byggandet av Hongkongs nya flygplats. EU-företag har tilldelats ungefar en tredjedel av kontrakten för den nya flygplatsen, vilket innebär ungefär 41 kontrakt och 147 konsultuppdrag till ett sammanlagt värde av 35 miljarder Hongkongdollar (3,5 miljarder ecu) i mars 1996. Företag från Storbritannien, Nederländerna, Frankrike, Belgien och Spanien är de som har tilldelats flest kontrakt. -13 1 N I W W W W J J W W W ^^ UTVECKLING AV HANDELN MELLAN EG OCH HONGKONG importer ecu - 12 EU-Hnder ÅR IMPORT EXPORT SAMMANLAGD HANDEL SALDO 1980 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 3 674 5 172 4 819 5 300 5 507 6 320 6 431 5 909 6 404 5 908 6 428 6 571 6 675 2 166 3 981 4 551 4 229 4 777 6 769 7 022 6 597 7 409 8 782 11390 13 170 14 683 5 840 9 153 9 370 9 529 10 284 13 089 13 453 12 506 13 813 14 690 17818 19 741 21358 - 1 5 08 -1 191 -268 - 1 0 71 -730 449 591 688 1005 2 874 4 962 6 599 8 008 Mellan 1980 och 1995 fördubblades nästan EG: s import, medan exporten ökade sjufalt, den sammanlagda handeln ökade mer en tre gånger och handelsbalansen för EG omvandlades från ett underskott på 1 508 miljoner ecu 1980 till ett överskott på 8 008 miljoner ecu 1995 Källa: EUROSTAT - 1 4- •^::*:w. \^:w. v. ^^^^ ISSN 1024-4506 KOM(97) 171 slutlig DOKUMENT SV il Katalognummer : CB-CO-97-172-SV-C ISBN 92-78-18998-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: 97/329/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής 23ης Απριλίου 1997 που τροποποιεί τις αποφάσεις με τις οποίες εγκρίνονται τα κοινοτικά πλαίσια στήριξης, τα ενιαία έγγραφα προγραμματισμού και οι κοινοτικές πρωτοβουλίες, οι οποίες λαμβάνονται αναφορικά με την Αυστρία (Το κείμενο στη γερμανική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
Austria
Community support framework
EU initiative
Structural Funds
financing policy

formats: html pdfa1b print


title: Reglamento (CE) nº 716/97 de la Comisión de 23 de abril de 1997 por el que se modifican los Anexos II y III del Reglamento (CEE) nº 2377/90 del Consejo por el que se establece un procedimiento comunitario de fijación de los límites máximos de residuos de medicamentos veterinarios en los alimentos de origen animal

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
veterinary medicinal product
waste


title: 97/333/CE: Decisão da Comissão de 23 de Abril de 1997 relativa ao apuramento das contas dos Estados-membros relativas às despesas financiadas pelo Fundo Europeu de Orientação e de Garantia Agrícola (FEOGA), secção «Garantia», exercício financeiro de 1993 (Apenas fazem fé os textos nas línguas alemã, espanhola, dinamarquesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa e portuguesa)

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
EU financing
auditing
closing of accounts
common agricultural policy


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1435/97 af Klaus-Heiner LEHNE til Kommissionen. Europaskolernes Klagenævn

eurovoc_concepts:
EU body
European school
appeal
appointment of staff
decision-making
human rights
operation of the Institutions
organisation of teaching
staff regulations (EU)
teacher

formats: html print


title: Avis du Comité économique et social sur le «Premier rapport sur la cohésion»

eurovoc_concepts:
EU policy
Structural Funds
economic and social cohesion
economic integration
report


title: Commission Regulation (EC) No 716/97 of 23 April 1997 amending Annexes II and III to Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin

text: L_1997106EN. 01001001. xml 24. 4. 1997    EN Official Journal of the European Communities L 106/10 COMMISSION REGULATION (EC) No 716/97 of 23 April 1997 amending Annexes II and III to Council Regulation (EEC) No 2377/90 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2377/90 of 26 June 1990, laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 434/97 (2), and in particular Articles 6, 7 and 8 thereof, Whereas, in accordance with Regulation (EEC) No 2377/90, maximum residue limits must be established progressively for all pharmacologically active substances which are used within the Community in veterinary medicinal products intended for administration to food-producing animals; Whereas maximum residue limits should be established only after the examination within the Committee for Veterinary Medicinal Products of all the relevant information concerning the safety of residues of the substance concerned for the consumer of foodstuffs of animal origin and the impact of residues on the industrial processing of foodstuffs; Whereas, in establishing maximum residue limits for residues of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin, it is necessary to specify the animal species in which residues may be present, the levels which may be present in each of the relevant meat tissues obtained from the treated animal (target tissue) and the nature of the residue which is relevant for the monitoring of residues (marker residue); Whereas, for the control of residues, as provided for in appropriate Community legislation, maximum residue limits should usually be established for the target tissues of liver or kidney; whereas, however, the liver and kidney are frequently removed from carcases moving in international trade, and maximum residue limits should therefore also always be established for muscle or fat tissues; Whereas, in the case of veterinary medicinal products intended for use in laying birds, lactating animals or honey bees, maximum residue limits must also be established for eggs, milk or honey; Whereas D-Phe6-luteinizing-hormone-releasing-hormone and neostigmine should be inserted into Annex II to Regulation (EEC) No 2377/90; Whereas, in order to allow for the completion of scientific studies, ivermectin should be inserted into Annex III to Regulation (EEC) No 2377/90; Whereas a period of 60 days should be allowed before the entry into force of this Regulation in order to allow Member States to make any adjustment which may be necessary to the authorizations to place the veterinary medicinal products concerned on the market which have been granted in accordance with Council Directive 81/851/EEC (3), as last amended by Directive 93/40/EEC (4) to take account of the provisions of this Regulation; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Veterinary Medicinal Products, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Annexes II and III to Regulation (EEC) No 2377/90 are hereby amended as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on the 60th day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 23 April 1997. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission (1)  OJ No L 224, 18. 8. 1990, p. 1. (2)  OJ No L 67, 7. 3. 1997, p. 1. (3)  OJ No L 317, 6. 11. 1981, p. 1. (4)  OJ No L 214, 24. 8. 1993, p. 31. ANNEX Regulation (EEC) No 2377/90 is amended as follows: A. Annex II is modified as follows: 2. Organic compounds Pharmacologically active substance(s) Animal species Other provisions ‘2. 85. D-Phe6-Muteinizing-hormone-releasing-hormone All food producing species   2. 86. Neostigmine All food producing species’   B. Annex III is modified as follows: 2. Antiparasitic agents 2. 3. Agents acting against endo- and ectoparasites 2. 3. 1. Avermectins Pharmacologically active substance(s) Marker residue Animal species MRLs Target tissues Other provisions ‘2. 3. 1. 6. Ivermectin 22,23-Dihydro-avermectin B 1 a Deer, including reindeer 20 μg/kg Muscle Provisional MRLs expire on 1. 1. 1999’ 100 μg/kg Fat 50 μg/kg Liver 20 μg/kg Kidney


title: 97/324/EY: Komission päätös, tehty 23 päivänä huhtikuuta 1997, yhteisön tukikehyksen, yhtenäisten suunnitteluasiakirjojen ja Irlantia koskevien yhteisöaloitteiden hyväksymistä koskevien päätösten muuttamisesta (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU initiative
Ireland
Structural Funds
financing policy


title: Communication from the Commission to the Council and the European Parliament - Connecting the Union's transport infrastructure network to its neighbours - Towards a cooperative pan-European transport network policy

eurovoc_concepts:
European cooperation
common transport policy
research and development
trans-European network
transport infrastructure

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 23. 04. 1997 COM(97) 172 final COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT Connecting the Union's transport infrastructure network to its neighbours Towards a cooperative pan-European transport network policy Executive summary Connecting the Union's transport infrastructure network to its neighbours requires a cooperative pan-European transport network strategy. This pan-European network is vital for competitiveness, growth and jobs. The Commission strongly believes in a comprehensive approach to the pan-European network, both in terms of geographical coverage, and in terms of the range of network issues covered, going beyond infrastructure to inter-operability and use of intelligent transport systems and compatibility with environmental objectives. In addition to Western Europe, the pan-European network will cover the countries of Central and Eastern Europe, including the European countries of the Former Soviet Union, and the Union's partners in the Mediterranean. This comprehensive approach needs to take account of the special position of the candidate countries for accession, which are currently assessing, with the EU, the transport infrastructure needs in their countries, with a view to extending the trans-European transport network to their territories. This approach is embodied in the mechanism of a pan-European Networks partnership. It comprises five themes for action on the basis of a common approach towards sustainable mobility: • The Pan-European Corridors and Areas as a framework for ensuring efficient transport services with all our neighbours. The Commission entourages all European countries, the Internationa! Financial Institutions and the private sector, to make every effort to complete these corridors. The Commission welcomes the efforts being made in the Mediterranean Sas;n to achieve a similar concrete and practical approach to transport investment in the area. • The extension of the TENs to the applicant countries as part of the pre-accession strategy; • A common European approach to transport technology, in particular to ensure inter operability; • The encouragement of intelligent transport technologies through-out the pan-European network; • Co-operation on research and technology. Connecting the Union's transport infrastructure network to its neighbours Towards a cooperative pan-European transport network policy executive summary SIÏL Socio-economic evaluation and strategic environments! assessment fcrm the keystone cf any European-wide network strategy and must therefore be integrated into the five themes set out above. In addition to these themes, the partnership must treat financial and instituticnal/reguistcry issues. On Finance, the major share of infrastructure investment cernes from national sources; but the necessary investment will not take place without external support. As far as the candidate countries for accession are concerned, a mu'ti-ccuntry TEN programme should be established. This will strengthen the functioning of the market economy overall, and thus accelerate adoption of the acquis communautaire and full development of common policies. For the Mediterranean, the case for more emphasis on transport networks spending will be reviewed. The Commission will initiate the necessary measures to ensure horizontal co-ordination and compatibility amongst the various budget instruments for transport networks investment for the corridors and areas. The Commission will co-operate with the International Financial Institutions, in particular EBRD, World Bank, EIB and EIF, in order to develop a coherent approach in supporting the realisation of the Pan-European transport corridors and areas. The institutional and regulatory aspects of the partnership must be evolutionary, based on the wide range of existing bodies. A continent-wide partnership across the next two decades is needed to make Europe's transport network meet the needs of the twenty first century. The Commission is putting forward an action plan for this purpose which concludes this Communication. The concept of a Pan-European network partnership, and the accompanying action plan will be presented to the Helsinki pan-European Conference in June. Connecting the Union's transport infrastructure network to its neighbours Towards a cooperative pan-European transport network policy executive summary A^ Introduction 1. Well developed and modern infrastructure is vital to the competitive strength of any economy. The arguments in favour of TENs within the EU, apply equally to their extension on a pan- European basis. The extension of trans-European networks to our neighbours can contribute directly to sustained and sustainable improvement in growth and competitiveness and, therefore, to employment and social well-being through reduced costs and better export potential, both in the EU and in the countries concerned. 2. But the regional development. aspect to the TENs is also important. The disadvantages of peripheral and less prosperous regions can be corrected through increased mobility and the improvement of physical links. Just as this is true within the Union so it is between Western and Eastern Europe and with the Mediterranean basin. The completion of the Trans-European transport network within the EU remains a central priority. Alongside this, the establishment of a coherent framework on pan-European level, ensuring connections and interoperability, needs to be persued. 3. On the basis of the Union's various agreements1 with its neighbours, the Commission has over the years taken a number of initiatives involving four groups of countries - the Central European Countries (CEC), the New Independent States (NIS), the EEA States and Switzerland, and the countries of the Mediterranean basin - aimed at promoting the interconnection of the Union's Trans-European Transport Network (TEN-Tr) with these countries' networks. 4. While the approach followed so far has been pragmatic and has led to a number of positive developments, it has been somewhat piecemeal, taking advantage of opportunities as they arose. There are also a number of major gaps, particularly in former Yugoslavia, where the peace process will create new obligations and opportunities, and in the Eastern Mediterranean, where political tensions have so fa^ made it difficult to conceive and implement a coherent approach. Furthermore, modifications in the nature and quality of the Union's relationship with its different neighbours, particularly the candidate countries and those in the Mediterranean basin, suggest that a more comprehensive strategy needs now to be devised. 5. Such a strategy should contribute to consolidating the various actions at different levels and infrastructure development. pursuing a Pan-European, balanced multimodal Furthermore, it should promote a joint approach to sustainable network planning between the Union and its partners and finally focus investment on priority transport infrastructure projects for the Union and respectively the CECs, the NIS and the countries of the Mediterranean basin. transport laments of a transport network strategy 6. The above mentioned goals should be implemented through ongoing activities, based on five elements of a transport network strategy : Pan-European transport corridors and areas, extending the Trans-European Network approach to new Union members, a common approach to the use of transport technology, the intelligent use of transport networks, and Pan-European co-operation In R&D. Based on tnese strategic elements the Commission would like to see a Europe-wide Transport Networks Partnership. 7. Design and development of the pan-European transport network including its corridors and areas must integrate environmental concerns in relation to all five themes: Sustainable mobility in Europe as a whole must be an inbuilt goal of all transport infrastructure development. Therefore, socio-economic evaluations together with strategic environmental assessment form the keystone the Europe Agreements (and Transport Agreements where they apply) with the Central and Eastern European States , the Partnership and Cooperation agreements with the New Independent States and the Euro- Mediterranean agreements with the states around the Mediterranean basin, the EEA Agreement with Norway, Iceland and Liechtenstein, the Transport Agreement with Switzerland, the Association Agreements with Turkey, and with Malta and Cyprus 1 4 of any European-wide network strategy. Since methodology is moving and R&D brings permanently new developments network designer and developers also need a permanent exchange of knowledge with the scientific community in this field, in particular they should draw en the methods that are currently being developed by the Commission in implementation of the TEN Guidelines and the Transport RTD programme. The Pan-European transport corridors and areas Pan-European Transport Corridors 8. The second Pan-European Transport Conference on Crete in 19S4 identified nine priority transport corridors for Central and Eastern Europe as the main transport links forming the basis for further work. The nine corridors are shown in the maps attached and will be described in a brochure, to be issued by the Commission services in April; the maps and the brochure present the status of work in early 1997. See also the annex for details 9. The concept of corridors had, and continues to have, a significant influence on International Financial Institutions' support for transport infrastructure investments. In particular the G24 transport group meetings (involving investors, banks and administrations), have supported efforts to turn the corridors into reality; the corridor concept was also instrumental in streamlining the investment proposals for transport infrastructure in the light of resources available. The their Memoranda of Understanding between commitment and further enhanced the role of the corridors as focal points for investment. the countries concerned, have underlined 10. Infrastructure investment requires the identification of viable projects, to be financed from national budgets, the Community budget, loans from Financial Institutions and possibly from private investors. In order to select such projects for early implementation a set of criteria v/ere set out in the report which the Commission presented at the Crete Conference. The criteria2 are now more or less accepted for important infrastructure projects in Central and Eastern Europe. This results from the practice of the last two years in the G24 working groups and in Community fora dealing with the TEN, and gives a firm basis for future investments. The Commission will promote these criteria for the selection of all projects where the Community is participating. 11. So far, mainly for pragmatic reasons, the corridors have principally covered road, rail and, to a limited extent, waterways (the Danube). However, for the sake of achieving sustainable mobility all over Europe all modes of transport should be considered according to their comparative advantages: A pan-European corridor must be multimodal in its concept, while its implementation on the basis of a socio-economic and environmental analysis, might give preference to certain modes of transport. Pan-European Transport Areas In the ongoing considerations about the required infrastructure it has become apparent that 12. the concept of corridors is not entirely appropriate for areas such as the BISCK Sea and its connections to the Aegean, the Arctic region of Europe, or the Mediterranean Basin and its constituents such as the Adriatic Sea. These areas need special attention in order to determine the optima! mix of links, nodes and shipping and aviation facilities. The Commission therefore proposes to complement the corridor concept by an area concept: The Fan-European transport areas. This will also be presented tc the Pan-European Conference in Helsinki. 13. The implementation of such areas would follow the same rules and criteria as in the case of corridors*. It may be appropriate tc conclude memoranda of understanding amongst the countries in the area leading to special but realistic study programmes to foster efficiency of the transport ^ See annex infrastructure in the relevant areas and to meet high standards in terms of safety and environmental protection, and hence to benefit Pan-European sustainable mobility of passengers and goods. 14. In the Mediterranean, priority must be given to facilitating and improving waterborne transport flows. However, in the longer term, it will be necessary to develop an overall approach to the planning of an efficient transport infrastructure in the Maghreb, Mashrak and Middle East, including links through Turkey, and its connection to the TEN-Tr in the South of the European Union and to the evolving network in South Eastern Europe and the Black Sea area. Here an approach based on the development of an overall, multimodal network has been agreed. Extending the Trans-European Network approach to new Union members 15. Within the comprehensive 'pan-European,' approach advocated in this communication, it is clear that the position of the candidates for EU membership has to be given special treatment, since these countries should ultimately be incorporated into the EU's own TEN system. This is one part of the pre-accession strategy, and relates closely to the recent information note on the re orientation of the PHARE programme in the context of the pre-accession strategy. 16. On 23 July 1996 the European Parliament and Council adopted Community guidelines for the development of the trans-European transport network3 (TEN-Tr). These guidelines establish orientations, up to the year 2010, for the development of a multimodal transport network on the Union's territory, in particular through promoting the interconnection and interoperability of national networks and fostering its intelligent use and compatibility with Community environmental objectives. 17. The trans-European transport network is primarily designed for the benefit of the Union's citizens: it aims to allow free movement of people, goods and services throughout the Union, giving countries and regions appropriate access to European centres, while respecting the environment. 18. With respect to the candidate countries for accession the Commission services have, in response to the recommendation of the structured dialogue between the Council and CEC Transport Ministers on 28 September 1995, launched a process - the Transport Infrastructure Needs Assessment (TINA) - which is intended to help identify the broad lines of necessary measures regarding TEN in the candidate countries, and to identify priorities and projects of common interest. In particular, the economic viability of projects and possible ways of financing them will be examined. Strategic environmental assessments will be integrated in the TINA process. 19. This process is co-ordinated by the TINA group of senior officials from Member States and candidate countries. By the end of 1998 the group plans to present a first draft report on how the network could be extended. 20. With a view to the development of a pan-European network strategy, it is envisaged that one element of the TINA process will be the development of links between the extended TEN-Tr and the networks of other countries of Central and Eastern Europe (e. g. Albania, Bosnia- Herzegovina, FYROM), the European NIS and other third countries. 21. In the candidate countries, corridors and areas will, through the TINA process, gradually be incorporated into a denser trans-European transport network. The Pan-European transport corridors and areas, will however, in the medium and long term, remain the basic infrastructure for trade between the enlarged Union, the New Independent States and their regions, and the Mediterranean basin. Decision No 1692/96/EC (OJ L228 of 9 September 1996) Tovjards a common European approach ire transport Interoperability of transport infrastructure, its network and management technology Interoperability, amongst other issues4, relates to the different technically possible solutions 22. for a transport network and the transport services using it. Usually technical interoperability is accomplished by developing standards and agreements at the level of economic operators: suppliers, service providers and transport companies. For safety reasons but aiso since transport was until recently mainly a public sector domain, the technical specifications were often set by a regulator/ framework. Due to the increasing market orientation of Europe's transport sector, the right balance between standardisation en one hand and regulatory measures on the ether must be developed. 23. For the various modes of transport interoperability ensures that different technologies can be used in parallel and that services using different technologies may use the same Infrastructure. It includes also the interconnection cf various public or private systems existing in Europe. On the basis cf interoperable networks transport operators can supply transport services in the safest and most cost effective way, minimising harm to the environment and at the same time competing with each other for the benefit of the transport sector as a market place. 24. Work regarding standardisation and common approaches to ensure interoperability has been pursued in various fora; in international organisations such as the UN-ECE for land transport, (MO for maritime transport and EUROCONTROL or ECAC for air transport, CEN, CENELEC and ETSI for the development of European standards. 25. Major work on the network infrastructure for land transport has been carried out by the UN- ECE In their agreements concerning roads (AGR), railways5 (AGC), combined transport (AGTC) and most recently concerning inland waterways (AGN). All these agreements are subject to ratification by the Member countries of the UN-ECE, but not all havs signed yet. In order tc streamline Pan-European transport infrastructure development, the Commission urges those States to ratify the agreements as soon as possible. 26. Interoperability is one cf the fop priorities cf the TEN-T guidelines. Network interconnection and interoperability with third-country networks is to be determined on a case-by-case basis. The Treaty on European Union mentions it as one area for projects of mutual interest for the Union and third countries. 27. The candidates for accession are required to approximate their legislation to the Community acquis; interoperability is an issue here; and in the context of the existing Memoranda of Understanding interoperability issues should be addressed en a regular basis. The Commission considers network interoperability as a major objective for co-operation in a pan-European network partnership. The intelligent use of transport networks 28. The intelligent use of the transport network, mainly through efficient traffic management systems, while rather moderate in investment needs, can result in major improvements on traffic flows, thus increasing the use of the capacity of existing infrastructure. The Commission therefore supports the implementation of such concepts. Most of these systems have global application features and are not specific to the Union's territory. This applies specially to: VTMIS: ERNP: a vessel traffic management and information system for European waters Europe's future Radio-navigation Plan which is under preparation ^ 5 for full definition of interoperability refer to Directive 96/48 23 July 1996 article 2, §b Further to the efforts of the UN-ECE the railway companies have recently created an European Economic Interest Grouping (EEIG) specifically for highspeed train technologies ATM GNSS ERTMS RTT TEDIM Air Traffic Management consistent with the European Air Traffic Control Harmonisation and Integration Programme (EATCHIP) Global Navigation Satellite System: of clear significance for future ATM systems and likely to become of great importance for all kinds of traffic management systems^ European Rail Traffic Management System, consisting of a control command system for the European Railways, developed within the Union's R&D programmes and activities Road Transport Telematics can help optimise existing infrastructure capacities, link networks and services, improve safety and reduce the negative effects of transport on the environment TEDIM (Telematics for Trade Logistics and Delivery Management) operated by Finland, Russia and Germany in the Baltic sea area; could usefully be extended to other areas in Europe such as the Black sea or the Adriatic. in the transport sector to harness This list of activities should demonstrate the ongoing efforts modern technologies offered by the information and telecommunication sector. The Commission invites its European neighbours to join these efforts where appropriate. 29. Investment in intelligent transport networks brings significant benefits relative to the size of the investment: Developing the infrastructure for the intelligent use of transport networks requires funds amounting to up to 10% of physical infrastructure costs while allowing to accomodate 30% more traffic wihtout additional capacity investment. It is an area that seems ripe for private sector involvement particularly for so-called "added-value" services. Public-private partnerships have already started and will be encouraged. Pan-European co-operation in transport research Transport has always been an important sector for innovation in our economies. For this 30. reason the Union has reserved an important share for transport in its Research and Development and Demonstrations framework programme. Furthermore, the topic of pan European transport infrastructure is an essential component of the various areas of strategic transport research (namely: understanding mobility, economics of transport system, developing intermodality, system organisation and interoperability, integration of new technologies, policy assessment) under the Community's Research and Development and Demonstrations Framework programme. Within the "Policy assessment" area one important task deals with the 'strategic assessment of corridor developments, TEN improvements and their extension to the CEEC/NIS'. The Commission considers co-operation 31. in transport R&D with its neighbours as an important part of its co-operation policy, and for the candidate countries for accession, as a means to accelerate the adaptation of their transport sector to that of the Union. Most countries in Europe also have national programmes to promote their transport sector. Under the present 4th Framework Programme, the specific programme on Transport research is open to CECs/NIS participation. Furthermore, funding is available through the specific programme on international co-operation (INCO) to support the participation of organisations from these countries in projects of the Transport programme^ Up to March 1997, 25 different partners from such countries are involved in 24 projects and the Community's contribution to their participation amounts 1. 2 MECU. This will be pursued in the 5th Framework Programme. Towards a Europe-wide Transport Networks Partnership 32. Given the goal of the creation of a multimodal transport network across the European continent as a whole, the concept of a Europe-wide Transport networks Partnership between the Union, MS governments, the governments of other interested countries, the International Financial Institutions and the private sector seems an appropriate way forward, particularly for evolution of regulatory and organisational structures. Building on the previous experience of infrastructure development in this region, such a 33. partnership should aim at giving possible financial transactions, and similarly for construction and transport service providers and the equipment investors a stable framework for their industry. The governmental partners must develop transparent sets of rules which allow investors a clear view of the political and administrative risks on their projects, while complying with EU policies concerning competition, environment and public procurement. 34. Such a partnership on the Pan-European level could also foster the establishment of legal entities which could help to manage efficiently large scale investment projects of a Pan-European nature. 35. Such a partnership needs tc be considered from three viewpoints: the required investment volumes and their financing; the regulatory and institutional framework and its limitations; and an action plan to launch such a partnership. Investment costs and financing 36. Infrastructure investments are funded through a number of complementary instruments which vary significantly across Europe, although, the most important source for investments is still national budgets. Transport infrastructure measures at a European level have so far been mainly in the public sector. However, a number of actions have involved the private sector. In particular in airport financing and port investments the private sector has begun to engage in public private partnerships. 37. Expenditures of the Member States for infrastructure relevant to the Union amount, on average, to 1. 2% of the EU's GDP6: in absolute terms this :s approximately 60 BECU/annum. This is complemented by Community funds, e. g. for the so-called cohesion countries, from EU structural funds and a special budget line for the TENs. Compared with Member States' efforts, these Community contributions are moderate, but can have an important catalytic effect. 38. In our neighbours, some Community grant finance Is available, but the lion's share of investment comes from the IFIs - EIB, EBRD and the World Bank - which have, since 1990; engaged about 2. 6 BECU in lending in Central and Eastern Europe (CECs and NIS), with their current joint new engagements totalling about 500 MECU per annum in infrastructure measures. Possibilities for financial support differ according to the nature of the Community's relationship with the countries concerned, and the instruments available. Central European countries 39. As the relations with the candidate countries will become much stronger during the accession process it can be expected that the volume of trade ar. d tourism between the Union and the candidate countries will also rise. This will ;ncrease the pressure on the existing rather inadequate transport network and substantial transport infrastructure investments will therefore need to be achieved during the coming years. 40. Potential investment costs for establish. ing the TEN-Tr in the CECs7 have been estimated at 50 to 90 BECL's for the next 15 years, merely for upgrading roads and railways tc Western European standards to meet the expected growth in traffic, without considering any new links. Since national budgets of the CECs are restricted, and there is a huge maintenance backlog, significant external assistance wii! be required. The ECOFIN Council concluded already with respect to the involvement of the EIB in the pre-accession process: ". Member States and the European Commission unanimously declare that they agree to the creation of a sizeable pre- accession support facility". for details see report of European Centre for infrastructure Studies (ECIS), Rotterdam: The State of European Infrastructure 1S9G 7 Figures in this paragraph reflect considerations in "Transport Infrastructure Financing in Central and Eastern Europe" by M. Gaspard published at Presses de l'école national des Ponts et chaussées, France 41. Since 1992, the PHARE programme, acting in the 10 applicant countries, Albania, Bosnia- Herzegovina and FYROM, has funded about 600 MECU in total for transport infrastructure investments. So far 25% of the total PHARE budget may currently be used for infrastructure investments. For the accession countries, a multi-country TEN programme should be established. This will strengthen the functioning of the market economy overall, and thus accelerate adoption of the acquis communautaire and full development of common policies. The recent PHARE re orientation indicates that Phare will continue to finance or co-finance together with the EIB,EBRD and the World Bank major infrastructural projects. A substantial volume of funds from private and public sector sources will continue to be invested annually in transport projects, mainly on the Pan- European corridors. A significant increase in funding between now and 2005 is likely to be required The New Independent Slates 42. The New Independent States show some readiness to open many parts of their infrastructure for Pan-European transport, in particular as regards the Pan-European transport corridors and areas. This will result in traffic growth which will create bottlenecks due to inadequate infrastructure. Financial support for investments in order to remove such bottlenecks would benefit Pan-European transport and trade between the Union and the NIS. 43. The main source for finance in these countries will continue to be the World Bank Group and the EBRD while- through TACIS - Community technical assistance is provided under the so- called Inter State programme towards the realisation of the Crete Corridor II (Germany, Poland, Belarus, Russia) as well as Corridor IX (Finland, Russia, Ukraine, Romania, Bulgaria, Greece). Morever, quite a number of projects are sponsored in the framework of the Transport Corridor Europe Caucasia Asia, established in 1993. 44. The new TACIS Cross Border Cooperation programme will come into full operation resolving specific infrastructural bottlenecks on key border-crossings. In that respect small infrastructural networks improvements will be co-financed. Experience with this programme will provide a means for assessing the case for further adjustments. Mediterranean 45. The financial needs for transport infrastructure around the Mediterranean basin still need to be determined. In these countries, the EIB has co-funded several projects over the recent years, under the existing Financial Protocols. The MEDA programme promotes preparatory work for the interconnection of transport infrastructure networks and for transport infrastructure projects, in particular through feasibility studies. Consideration should be given to extending the range of such "soft" activities in the bilateral and regional programming of MEDA. However the financing of actual investments will have to continue to be provided from other sources such as the EIB or the World Bank. As regards the Eastern Mediterranean, on the model of the G-24, a forum for co ordination of aid has been established. Overall coherence 46. Networks have to be looked at in a coherent way: failure to complete a road link in Russia may undermine many of the benefits of linked investments in accession countries. But there is no programme which allows the Union to support infrastructure investments along the length of the corridors in a coherent way. The rules in the INTERREG and TEN budget line for the Union's territory, the rules in PHARE for Central and South Eastern Europe, in TACIS for the New Independent States, and in the MEDA programme are all different. 47. It would therefore be a major step forward if a co-ordinated approach could be envisaged which could cover all Pan-European transport corridors and areas in a consistent manner. This co ordinated approach would seek to acknowledge the appropriateness of differentiation in some respects (e. g. maximum percentage subsidy) and the differing policy objectives of these programmes, while seeking to remove unnecessary differences (e. g. in terms of eligibility criteria, co-financing arrangements, geographical scope) which make a coherent approach to network financing difficult. It would not affect existing envelopes for particular groups of countries, but rather assure their co-ordinated use in support of the networks. Such an approach would fit within a broader framework of co-ordination with other donors, essentially the IFIs. The regulatory and organisational framework 48. A partnership may be realised in different ways: from very informal agreements to treaties between sovereign states. The action of the G24 transport working party is an example of an informal partnership; the Commission is ready to continue for the time being along this path. However, there are a number of agreements - the Europe Agreements with the CECs, bilateral transport agreements with several States, the Euro-Mediterranean Agreements - and Memoranda of Understanding for several corridors which the Commission would like to use in a coherent way for the purpose of implementing the partnership. 49. A range of existing institutions and bodies are already active in this area. The Commission considers that an evolutionary approach to institutional and regulatory development is appropriate, building on the bodies already active in order to ensure a comprehensive approach to pan- European networks becomes a reality. In addition to the Community itself this will embrace: • The Pan-European Transport Conference in Helsinki which is expected to confirm its support for the corridor strategy; • The ECMT for the CECs and NIS, the BSEC for the Black Sea, and the Conference of Mediterranean Transport Ministers, which could undertake the necessary political follow up of this strategy. • The framework of the G24 Transport Working Group which provides the necessary Pan-Eurcpean forum involving the financial institutions and the private sector. A similar body for the Mediterranean has recently been created. • For the applicant countries, the structured dialogue, in the context of the pre-accession strategy, which is appropriate for planning the formal integration of these countries into the TENs; • The steering committees of the various corridors and areas set up under MoUs amongst the countries concerned. • Ongoing co-operation with the International Financial Institutions, in particular EBRD, World Bank, EIB and EIF, which should be intensified, in order to develop a coherent approach in supporting the realisation of the Pan-European transport corridors and areas. 50. Some of the central principles binding together the partnership should be the planning framework of "Pan-European transport corridors and areas" should be fully developed by all parties concerned and applied in discussions on future investment; ii A consistent approach to project identification, based on the criteria developed in the context of the Crete Corridors and of the Community Guidelines for TEN-Tr; iii the development of investment instruments which assess and grant support for projects on the basis of principles and rules which are as similar as possible. iv the development of the Public Private Partnership concept as an important tool for project specific investment partnerships, drawing on the results of the Kinnock High level group on PPPs in the Community, and the importance of organisational structures which allow the creation of single project entities for large investments. 51. The Commission is ready to take the necessary initiatives to establish a Pan-European Transport Networks Partnership. For this purpose a series of initiatives are set out in the Action Plan attached. Action plan for a Pan-European transport networks partnership In order to foster close co-operation among all parties concerned with the development of the necessary transport networks on the European continent, the Commission would like to see a Pan-European Transport networks Partnership, to operate over the next two decades. The Partnership should be a mechanism for co-ordinated transport planning, studying regulatory measures and facilitating financial arrangements at a Pan-European level, based on the following initiatives. The Commission will present this partnership approach to the Helsinki Conference. The institutional and regulatory aspects of the partnership must be evolutionary, based on the wide range of existing bodies. The Commission will keep under review the case for new institutional development. The Commission will report in Autumn 1998 on progress and suggest possible further actions. A: Towards co-ordinated transport planning: five themes for action 1. 2. Pan-European transport corridors and areas: a planning tool and investment focus The Commission will co-ordinate preparatory work for the Third Pan-European Transport Conference in June 1997 in Helsinki and will, with the UN-ECE and the ECMT, forward a joint set of priority pan-European corridors and areas, to provide the long-term planning, framework for the development of the pan-European Transport network. The Commission hopes the Conference will support this framework. Following the Third Pan-European Conference, the Commission will continue to use the G24 framework and in particular its regional subgroups, together with a similar Group for the Mediterranean, financing schemes together with the International Financial Institutions. infrastructure development, establishing to promote 3. As a basis for reviewing the progress of work on the Pan-European transport corridors and areas, the Commission will, where appropriate together with the UN-ECE and the Secretariat of the ECMT, report to Transport Ministers in the relevant fora. 4. The Commission will actively support the efforts of the States involved in Pan-European transport corridors and areas to conclude Memoranda of Understanding, in order to establish fora for studying their implementation, and to establish a basis for project specific investment partnerships involving the private sector. 5. As regards South Eastern Europe, special attention will need to be given to integrating fully the countries of former Yugoslavia into the Pan-European partnership, as a support for the reintegration of the region when the required conditions are in place. 6. Extend the Trans-European Network approach to new Union members in the context of the pre-accession strategy, the Commission will continue the Transport Infrastructure Needs Assessment (TINA) process with the aim of extending the TEN-Tr to the candidate countries for accession. A first report wiii be available by the end of 1998, which will be taken into account in the first progress report on the development of the trans-European transport network due in 1999 which should deal with the question of extending the network to the potential new members. The structured dialogue within the framework of the Europe agreements will continue to provide a forum for political guidance of development in TEN in the accession countries. 11 A common approach to the use of transport technology 7. The Commission will promote interoperability and standardisation actions in the context of the Pan-European transport corridors and areas and the development cf an extended TEN-Tr, and encourage the involvement of these third countries in the relevant International bodies. The intelligent use of transport networks As priorities in this area, the Commission will: 8. • in the framework of G24, launch the necessary work on GNSS with a view to extending its coverage to all neighbouring countries in Europe. • promote the idea of an interoperable Control Command system on the Pan-European rail transport corridors and areas, • help to implement a coherent Vessel surveillance system in all European waters, • promote the standardisation of road traffic management systems beyond the Union's borders, • support all activities which will lead to a more efficient Air Traffic Management throughout the European Continent 9. With a view to supporting in accordance with the objectives of the Community policy on sustainable development including the use of more environmentally friendly modes of transport, the Commission will give strong support to more efficient travel information systems based on tools of the Information Society. 10. Pan-European co-operation in R&D The Commission invites researchers on the European continent to cooperate more closely together for a future efficient transport network in Europe which supports the concept of sustainable mobility across Europe. As with the 4th Framework Programme, the transport research programme in the 5th Framework Programme will be open to CECs/NIS participation together with funding through the international co-operation programme. 11. The Commission will induce and promote the application of strategic environmental network assessment amongst others through demonstration studies. B: Financial Aspects 12. The Commission will continue to support the implementation of the Pan-European transport corridors and areas from relevant Community budget lines as they are available in the present budget system. It will initiate the necessary measures to ensure horizontal co-ordination and compatibility amongst the various budget instruments for transport networks investment. 13. The Commission strongly recommends that, for Europe as a whole, support from national funds and programmes and from the I Fis should principally be given to infrastructure and network projects which contribute to implementing the Pan-European transport corridors and areas, or the main axes for Pan-European transport on the territory of the Union. 14. As far as the candidate countries for accession are concerned. , the Commission will put forward a multi-country TEN programme under the re-oriented PHARE Programme. For the Mediterranean, the case for more emphasis on transport networks spending will be reviewed. 15. The Commission will co-operate with the International Financial institutions, in particular EBRD, World Bank, EIB and EIF, in order to develop a coherent approach m supporting the realisation of the Pan-European transport corridors and areas. 12 Annex 1 : Maps: The nine Pan-European transport corridors and their connection to the TEN-Tr status February 1997 Connecting the Union's transport infrastructure network to its neighbours Towards a cooperative pan-European transport natwork policy Annex - page I 4\ Implementation of transport infrastructure projects for the benefit of Pan-European transport. The Treaty establishing the European Community speaks about projects of common interest: for projects to be executed within the borders of the Union following the Community guidelines and supported by the Union following the provisions of the network financial regulation and projects of mutual interest: when projects extend across the Union's borders or lie within a third country. The International Financial Institutions restrict themselves to what they define as bankable projects: which are more limited in scope, with an upper limit of the order of 500 Million ECU, while smaller projects are even more welcome. Such projects form part, or are sections, of the large scale projects of common/mutual interest or of priority corridors or areas The Crete conference suggested to consider the relevant Pan-European transport infrastructure in a scheme of three layers ( see insert) While layer one is mainly giving guidelines for transport planners based on commonly accepted network outlines of the UN-ECE, layer two and three provide for tools in order to select investment priorities. Layer 2 is based in part on the TEM and TER networks and a number of assumptions: Firstly: every participating country in Central and Eastern Europe should be touched by at least one corridor; Secondly:corridors should only be included if they are economically viable and if there is a realistic perspective of financing for their development to an appropriate level by the year 2010; Thirdly: the corridors chosen should be consistent with a network concept thus reinforcing their individual viability. The suggested three layer concept as supported by the declaration of the second Pan-European Transport Conference, Crete 14-16 March 1994, can broadly be described as follows: Layer 1: The long term perspective for Pan-European infrastructure development of common interest, as reflected the international instruments AGR, AGC, AGTC developed under the auspices of the UN/ECE. No time horizon is set for the achievement of the networks laid down in those instruments. in Layer 2: The medium term priorities of common interest up to 2010. For the European Union this is the Trans-European Transport Network as adopted by Council and European Parliament in July 1996. For Central and Eastern Europe, these are a number of priority corridors covering all modes of transport, including mainly the TEM and TER networks, at present 9 corridors are considered as listed at the Crete conference, to be revised on the next conference at Helsinki, June 1997 Layer 3: The short term priorities of common interest ( up to five years). Projects must be located on corridors as defined under layer 2 or be the Community guidelines as identified in projects of common interest. For Central and Eastern Europe, on the basis of a list of specific projects presented, these priorities should be determined through the application of agreed operational criteria for the selection of priorities. European Union priorities are set out in the Community guidelines; additional are to be determined in accordance with its internal procedures. Selection criteria for layer 3 The mandatory selection criterion for priority projects for the benefit of Pan-European transport shouid be those which contribute to implement the Pan-European transport corridors and areas. Projects should be regarded to contribute to the implementation of the Pan-European transport corridors and areas which cover * the necessary and economically viable physical infrastructure of corridors and areas according to their action plans the necessary infrastructure for the intelligent use of transport systems fostering new or appropriate technologies including rolling stock where it helps to promote the Common transport policy (e. g. Combined transport support) improved rolling stock, when it helps to prevent expensive infrastructure investments required services on the corridors or in the areas for international transport services , in particular at border crossings Connecting the Union's transport infrastructure network to its neighbours Towards a cooperative pan-European transport network policy Annex- page 2 S)ù Projects develop in two phases: Project preparation and investment: The phase of projects preparation ("the study phase") contains all the necessary steps which lead to its maturity. The study phase requires public support in particular in the early stages of preparation. However, il does not form part of investment schemes as addressed in this communication. It is considered as a mandatory but separate part of the project, development. Investment projects to be selected must meet the following criteria: financial - potential availability of financing must be demonstrated, realistically detailing contributions from own governmental budgets, foreign grants and aid, and private financing. Potential revenues from the operation of the project as well as other incentives for private financing (revenue transfer from existing infrastructures, land grants, etc. ) should be evaluated and, where appropriate, plans for the financial viability of a revenue earning entity operating the infrastructure should be prepared. economic - as a general rule, the rate of return should be at least of the order of 10%. Calculation should be based on an economic analysis in accordance with best international standards, taking into account internal and external costs and benefits, such as those from the network effect of the project, increased business attraction, tourist traffic, and environmental effects. mature - ready for immediate implementation; this means that the study phase has been successfully completed and the following issues and steps are solved or completed: finalisation of financial arrangements; compliance with possible financing conditions coherence with relevant environmental law and policy, including environmental impact assessment and its following legal steps land acquisition, expropriations and following legal steps necessary procurement full project feasibility study according to international state of the art this in particular means, that negotiations between the central government and local governments concerned have been finalised environmentally sustainable - be selected with a view to contributing to strike an appropriate modal balance and minimising environmental impact: The direct, indirect, induced and cumulative effects of the project and its alternatives should be studied. This should, amongst others, include the effects on alternate modes of transport resulting from diversion caused by the project, the induced traffic effects and potential network effects of the project as well as the contribution of the project to a balanced infrastructure, allowing for sustainable mobility, causing the least negative environmental effects possible. interconnection/ interoperability: Improve the geographical and technical interconnection and interoperability of international and interregional links: a significant amount of existing or potential international traffic should be demonstrated, taking into account the average international traffic on the network as well as the specific situation of the location of the project (near to border or city, etc. ). As a general rule, no project should carry less then 10% international traffic (measured in PCU for roads and equivalent measures for other modes). Alternatively, a project would be supposed to serve interconnection and interoperability if at least three parties declare their willingness to participate in the financing of the project or a direct continuation thereof. Common European technical standards such as those laid down in the various UN/ECE agreements and Community instruments, in particular CEN, CENELEC and ETSÎ, should be respected as necessary to ensure interoperability. Connecting the Union's transport infrastructure network to its neighbours Towards a cooperative pan-European transport network policy Annex- page 3 /fr ISSN 0254-1475 COM(97) 172 final DOCUMENTS EN 07 11 01 Catalogue number : CB-CO-97-173-EN-C ISBN 92-78-19003-9 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di decisione del Consiglio concernente l'Organizzazione della cooperazione su obiettivi comunitari concordati in materia di energia»

eurovoc_concepts:
EU policy
approximation of policies
cooperation policy
energy policy
single market


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Regulation (EC) laying down general rules for the application of measures to improve the production and marketing of honey'

eurovoc_concepts:
EU aid
apiculture
honey
production improvement
quality standard


title: 97/322/EF: Kommissionens Beslutning af 23. april 1997 om ændring af beslutningerne om godkendelse af fællesskabsstøtterammerne, de samlede programmeringsdokumenter og fællesskabsinitiativerne til fordel for Italien (Kun den italienske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU initiative
Italy
Structural Funds
financing policy


title: 97/326/EF: Kommissionens Beslutning af 23. april 1997 om ændring af beslutningerne om godkendelse af fællesskabsstøtterammerne, de samlede programmeringsdokumenter og fællesskabsinitiativerne til fordel for Grækenland (Kun den græske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU initiative
Greece
Structural Funds
financing policy


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 715/97 DER KOMMISSION vom 23. April 1997 zur Festsetzung der repräsentativen Preise und der zusätzlichen Einfuhrzölle für Melasse im Zuckersektor

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price
sugar


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για την «Ανακοίνωση της Επιτροπής: Εφαρμογή του Κοινοτικού Δικαίου για το Περιβάλλον»

eurovoc_concepts:
EU financing
EU law
access to the courts
environmental law
sanction (EU)


title: 97/333/EG: Kommissionens beslut av den 23 april 1997 om avslut av medlemsstaternas räkenskaper avseende utgifter som finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket för räkenskapsåret 1993 (Endast de danska, engelska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska spanska och tyska texterna är giltiga)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1436/97 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Fjernelse af det 20. århundrede fra edb- anlæggenes hukommelse

eurovoc_concepts:
computer
computer system
computer systems
exchange of information
information system
programming language
public awareness campaign
software