title: Meddelande från kommissionen - EU:s verksamhet inom forskning och teknisk utveckling - Femårsutvärdering av Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling: - - Rapport från den oberoende expertpanelen - - Kommissionens kommentarer - Mars 1997

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
project evaluation
research and development
technological change

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 04. 1997 KOM(97)151 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN EU:S VERKSAMHET INOM FORSKiNING OCH TEKNISK UTVECKLING FEMÅRSUTVÄRDERING AV EUROPEISKA GEMENSKAPENS RAMPROGRAM FÖR FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING RAPPORT FRÅN DEN OBEROENDE EXPERTPANELEN KOMMISSIONENS KOMMENTARER MARS 1997 / besluten om det fjärde ramprogrammet^ och Kuratorns ramprogram^ anges att "fkjommissionen skall låta oberoende, kvalificerade experter leda en extern utvärdering av hanteringen och resultaten av de gemenskapsverksamheter som genomförts under de fem åren före denna utvärdering. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering tilsammans med egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén, innan den lägger fram sitt förslag angående det femte ramprogrammet. " Kommissionen överlämnar rapporten som utarbetats av en panel av oberoende experter på hög nivå (del A). I rapporten, som inbegriper den slutliga utvärderingen enligt det tredje ramprogrammet, finns en strategisk bedömning på hög nivå och en motsvarande serie rekommendationer. Panelen ansvarar för de åsikter som uttrycks i rapporten. framläggs I del B expertpanelens rekommendationer. kommissionens kommentarer till 1 Beslut nr 1110/94/EG 2 Beslut nr 94/268/Euratom INNEHÅLLSFÖRTECKNING D E L A: DEN OBEROENDE PANELENS RAPPORT UTVÄRDERINGSPANELEN DAGS FÖR ETT NYTT SPRÅNG FRAMÅT SAMMANFATTNING OCH REKOMMENDATIONER 1. INLEDNING 2. PANELENS TILLVÄGAGÅNGSSÄTT 3. UTVÄRDERING AV RAMPROGRAMMET DE SENASTE FEM ÅREN 4. NYCKELFRÅGOR FÖR FÖRÄNDRING 4. 1 PROGRAMMETS STRATEGI 4. 1. 1 Relevans 4. 1. 2 Europeiskt mervärde 4. 2 RÄTTS-OCH FÖRVALTNINGSKLIMATET 4. 2. 1 Det rättsliga problemets historia 4. 2. 2 En ny rättslig ram 4. 2. 3 Kommissionens programförfaranden 4. 2. 4 Övervakning och utvärdering av program 4. 2. 5 Immaterial rätt och patent 4. 3 GENOMFÖRANDET AV DET NYA RAMPROGRAMMET 4. 3. 1 Teknikspridning 4. 3. 2 Små och medelstora företag 4. 3. 3 Eureka 4. 3. 4 Avancerade europeiska virtuella institut 4. 3. 5 Ett systemorienterat tillvägagångssätt 4. 3. 6 Användning av artikel 130k, 1 och n 4. 3. 7 Gemensamma forskningscentret 4. 4 PROGRAMAVVÄGNING 4. 4. 1 Grundforskning och tillämpad forskning 4. 4. 2 Tematiska och verksamhetsinriktade program 4. 4. 3 Yttre avvägningar BILAGA: RAMPROGRAMMENS RELEVANS, EFFEKTIVITET OCH GENOMSLAGSKRAFT UNDER DE SENASTE FEM ÅREN TABELL 1: RAMPROGRAM 3 OCH 4 TABELL 2: SÄRSKILDA PROGRAM INOM DET FJÄRDE RAMPROGRAMMET OCH EURATOMS RAMPROGRAM TABELL 3: FINANSIERING AV E U :S FOTU-VERKSAMHET D EL B: KOMMISSIONENS KOMMENTARER ni 1 3 7 9 17 18 19 20 20 20 21 22 22 22 24 25 25 26 26 27 27 27 28 28 28. 29 29 30 30 31 43 44 45 47 DELA FEMÅRSUTVÄRDERING AV EUROPEISKA GEMENSKAPENS RAMPROGRAM FÖR FORSKNING, TEKNISK UTVECKLING OCH DEMONSTRATION AV EN OBEROENDE PANEL UNDER E. DAVIGNONS ORDFÖRANDESKAP ••*sr~ Februari 1997 •M REPORT OF THE FRAMEWORK PROGRAMMES 5-YEAR ASSESSMENT PANEL We, the undersigned, the Framework Programmes 5-Year Assessment Panel, are pleased to present our Report to the European Commission. Viscount Etienne Davignon (Belgium) - Chairman of the Panel, President of the Société Générale de Belgique, Former European Commission Vice-President for Research and Industry. , ( f\ I / I ^ ^ T W/ ^ I V^-» Prof. Angelo Airaghi (Italy) Senior Vice-President FINMECCANICA Mr Fernand Braun (Luxembourg) Former European Commission Director General tor Internal Market and Industry Prof. Nicos Christodoulakis (Greece) Junior Minister of Finance Prof. James Dooge (Ireland) Former Minister of Foreign Affairs Sir Robin Nicholson (United Kingdom) Chairman, Pilkington Optronics Ltd, Former Chief Scientist, Cabinet Office Dr Juhani Kuusi (Finland) Senior Vice-President, NOKIA Prof. Frieder Meyer-Krahmer (Germany) Director, Fraunhofer Intstitut fur Systemtechnik und Innovationsforschung (ISI) Prof. André Syrota (France) Director of Life Sciences, Atomic Energy Commission Mr Johannes van Ruiten (The Netherlands) Former Executive Director, NAGRON Prof. José Viana Baptista (Portugal) Chairman of ICAT (Instituto de Ciencia Aplicata a Tecnologia, Chairman of EDIFER and Vice-President of IRDAC, Former Minister of Transport and Communications Dr Alan Calder (United Kingdom) - Rapporteur of the Panel, Segal Quince Wicksteed Ltd '"*? *V7-î\. Ti. Le Président Le 19 février 1997 M a d a me le Commissaire, Vous voudrez bien trouver, en annexe, le rapport d'évaluation du 4 è me p r o g r a m me de Recherche et Développement de l'Union E u r o p é e n n e, que vous avez bien voulu d e m a n d er à onze experts i n d é p e n d a n ts de préparer. Ce d o c u m e nt contient u ne série de recommendations, dont n o us p e n s o ns qu'elles seraient de n a t u re à répondre a ux objectifs prioritaires de la recherche et du développement conduits au niveau de l'Union. Nous d e m e u r o n s, bien entendu, à votre disposition p o ur vous a p p o r t er tout complément d'information que vous-même, ou vos services p o u r r a i e nt souhaiter. En vous remerciant de la confiance que vous avez bien voulu n o us faire, je vous prie de croire, Madame le Commissaire, l'expression de m es s e n t i m e n ts très distingués. <l - c - *' •••• V •• \- Etienne DAVIGNON M a d a me Edith CRESSON Membre de la Commission Européenne rue de la Loi 200 1049 Bruxelles Société Générale de Belgique - Rue Royale 30. B-1000 Bruxelles Tel (322) 507 03 80 - 507 02 II -Fax (322) 507 03 00 DAGS FÖR ETT NYTT SPRÅNG FRAMÅT Enligt panelens åsikt håller inte ramprogrammet vad det lovar. Det saknar inriktning och presterar för litet. Delta är inte enskilda individers fel utan beror på en struktur som hämmar framtagandet av en verklig strategi och gör genomförandet svårt. I sin nuvarande skepnad och med sin nuvarande ledning är programmet inte tillräckligt flexibelt for att kunna möta nya utmaningar och möjligheter. Det är inte heller tydligt kopplat till Europeiska unionens mål och syften. Alltför länge har det tenderat att vara en sammanhopning av olika nationers och sektorers mål och önskningar. Det måste vara mer än så i framtiden. Framför allt behöver unionen en strategi för att la fram program vars prioriteringar överensstämmer med unionens. Unionen behöver också en adekvat rättslig och politisk ram för att styra programmen, förbättrade ledningsrutiner för att genomföra dem samt för att vid behov justera deras prioriteringar. Vi håller med kommissionen om att det är dags för en genomgripande förändring, för ett språng framåt som är lika kvalitativt och grundläggande som själva inrättandet av ramprogrammen. Våra rekommendationer har till syfte att uppnå det målet. SAMMANFATTNING OCH REKOMMENDATIONER 1. 0 Panelen och dess arbete Vi är en oberoende panel av elva europeiska medborgare som är övertygade om det bidrag vetenskap och teknik kan lämna till Europa under nästa årtusende. Eftersom vi inte har några nationella eller sektoriella band kan vi erbjuda de opartiska råd som ingår i denna rapport. Det femte ramprogrammet skall snart komma igång, och hellre än att komma med en detaljerad utvärdering av det förflutna har vi i hög grad inriktat, våra råd på framtiden. Det är vår förhoppning att denna rapport kommer att visa sig användbar när det femte ramprogrammet tas fram. 1. 1 En grundlig utvärdering Vår analys har varit både strategisk och vertikal. Inom begränsningarna för vad vi kunde undersöka och ta till oss på den tillgängliga tiden har vi haft stor nytta av följande: • Tillgång till med än 100 yttranden till kommissionen rörande det femte ramprogrammet. • De femåriga utvärderingsrapporterna för alla de 18 särskilda programmen i det fjärde ramprogrammet och GFC. • Samtal med cheferna för alla de särskilda programmen (generaldirektorat III, VI, VII, XII, XIII, XIV, XVII samt GFC) och med ordförandena för panelerna för femårsutvärderingarna, generaldirektören för Gemensamma forskningscentret, samt generaldirektören för GD XII, dennes ställföreträdare och annan nyckelpersonal. Det fanns oundvikligen gränser för den sakkunskap som panelen förde med sig till sin utvärdering av den stora mängd material som den hade tillgång till. Panelen stötte dock inte på några större bekymmer beträffande kvaliteten på den forskning som bedrivs inom programmen. Vi har begränsat våra rekommendationer till ett litet antal allmänna reformer som kan bidra till att man åstadkommer det språng femte ramprogrammet. i kvalitativt hänseende som krävs för det framåt Vi tror att våra förslag i hög grad kommer att förbättra ramprogrammets effektivitet, kvalitet och relevans samtidigt som de förstärker Europeiska unionens forskares anseende i medborgarnas och de förtroendevaldas ögon. 2. 0 Målet för det femte ramprogrammet En strategi som grundas på samhällsekonomisk relevans och europeiskt mervärde. Det är dags att förändra eftersom tiderna har förändrats. Man är mycket försiktigare med privata och offentliga investeringar i forskning i Europa nu än när ramprogrammet lanserades 1984. Då fanns det ett starkt politiskt och offentligt förtroende tor det bidrag som vetenskap och teknik kunde lämna till Europas samhällsekonomiska framtid. De europeiska storföretagen såg en affärsfördel i att öka sina investeringar i forskning och utveckling. Nu tvingar marknadens krav företagen att inrikta sig på kortsiktiga resultat trots de omfattande investeringar som görs av konkurrerande nationer och företag, särskilt i Fjärran Östern och i USA. Trots det är det vetenskapliga och tekniska samfundet i Europa en dynamisk och levande resurs av högsta internationella klass. Så länge som det kan upprätthålla högsta möjliga vetenskapliga kvalitet kan den lämna ett avgörande bidrag till uppgiften att vidmakthålla och förstärka Europas samhällsekonomiska position ställd inför en ökande internationell konkurrens. 2. 1 En samlande strategi Ramprogrammet står för bara 3,5 % av alla utgifter för forskning och utveckling i EU. Det är ett redskap tor unionen som helhet för att möta särskilda utmaningar och möjligheter, och dess inverkan kommer att bli minimal om det bara tjänar som en förlängning av den nationella politiken. Effektiviteten beror i hög grad på de kriterier som används för att välja ut program och projekt. Panelen anser att strategin för att bestämma inriktningen för nästa ramprogram måste grundas strikt pä vetenskaplig kvalitet och samhällsekonomisk relevans. En samlad strategi kommer knappast att utvecklas om kommissionen följer det samrådsförfarande vid framtagningen av det femte ramprogrammet som den följde för de två föregående. Samråd är helt klart mycket viktigt, men de över hundra yttranden som inkommit har alla en gemensam brist - deras synpunkter har tydligt präglats av nationella eller sektoriella hänsynstaganden. Att bara lägga ihop dem kommer inte att leda till en strategi för unionen. Ramprogrammet är hela unionens ansvar, och det skall användas för att möta unionens särskilda utmaningar och möjligheter. 2. 2 Att upprätta relevans Relevans kan härledas från framsynta analyser av teknik och marknad, genom att övervaka och förutspå utvecklingen. Detta är en omistlig grund, och någon del av kommissionen måste ta ansvar för att även svaga signaler frän betydande samhälleliga eller vetenskapliga förändringar analyseras som framtida möjligheter eller hot. Man har föreslagit panelen att möjligheterna att utveckla GFC:s Institut för teknikutveckling i detta sammanhang kan vara värda att beakta. Ytterligare stöd till strategiutvecklingen bör även i fortsättningen komma ifrån programmet för målinriktad socio-ekonomisk forskning och de små politiska och strategiska enheterna i de olika generaldirektoraten. Ett effektivt användande av analys, övervakning och förvarning kan bäst åstadkommas om de införlivas med ministerrådets beslutsprocess genom exempelvis en årlig rapport till rådet. 2. 3 Europeiskt mervärde Panelen anser att europeiskt mervärde bör tillsammans med relevans vara mattstocken vid urvalet av program och projekt i framtida ramprogram. Det är detta kriterium som skiljer arbete som tydligt måste utföras på Europanivå från verksamhet som bara bör finansieras av medlemsstaterna. Europeiskt mervärde föreligger då: • det finns viktiga storskaliga anläggningar som ingen enskild medlemsstat skulle kunna ta fram och driva, man främjar internationellt konkurrensdugliga FoU-samfund på nya tvärvetenskapliga områden som informationsteknik och bioteknik, 10 • det skapas starka europeiska tekniska standarder och som kan konkurrera eller samarbeta pä världsnivå, exempelvis inom mobil telekommunikation, industriplatt formar som grundas pä gemensamma • det utvecklas alleuropeiska normer och standarder för kommersiella tillämpningar. Det viktigaste redskapet för att skapa europeiskt mervärde är vårt ovärderliga forskarsamfund, ett värdefullt arv från de föregående ramprogrammen. Det är ett nätverk av kompetens vars förmåga att internationella konkurrensduglighet efterlikna. Icke desto mindre kan och bör den utvecklas och förstärkas genom ligger bortom varje enskild medlemsstats • att garantera att europeisk vetenskap stöder och utvecklar sina befintliga fördelar, snarare än att göra som tidigare, inrikta sig pä att försöka kompensera for svagheter eller att hinna ikapp, • att uppmuntra det vetenskapliga samfundet att samarbeta nära med användarna sä att frukterna av det vetenskapliga arbetet kan skördas, • att inse att en europeisk kritisk massa ofta kan uppnäs pä områden där ingen enskild medlemsstat kan stå för en storsatsning. Om ett vetenskapligt samfund med hög kvalitet är en förutsättning för att uppnå europeiskt mervärde, är det en annan förutsättning att resurserna koncentreras pä de områden som är unionens politiska ansvar. Dessa områden täcker nu väldigt mycket, inbegripet miljön, transporter, jordbruk och livsmedel, kommunikationsinfrastruktur samt Euratom. Forskning med hög kvalitet är ett nödvändigt villkor för bra politiskt beslutsfattande, inte bara när det gäller tekniska normer och regler utan även på stora delar av det samhällsekonomiska området. Forskningen ger en nödvändig teknisk underbyggnad för många av de politiska förslag som kommissionen sänder till rådet. I en ansenlig del av sitt arbete uppfyller Gemensamma forskningscentret, unionens eget forskningsorgan, kriterierna pä kvalitet och europeiskt mervärde. Eftersom strukturfonderna kan bistå med finansiering av forskning i vissa medlemsstater bör samma kriterier för europeiskt mervärde tillämpas vid medelstilldelningen. Dessutom bör kommissionen uppmuntra medlemsstaterna förbättra forskningskvaliteten och förstärka fördelarna frän ramprogrammet. att använda medel strukturfonderna för att frän 3. 0 Politisk och administrativ styrning av det nya ramprogrammet Panelen anser att det krävs förändringar av ramprogrammets rättsliga miljö. För närvarande omfattas det av detaljerade förordningar och regleringar som ministerrådet och parlamentet in!5^ och som leder till klumpighet och brist på en klar inriktning. Anpassningar till nya behov dW vetenskapliga framsteg kräver ett komplicerat och tidsödande rättsligt förfarande. En ny rättslig ram krävs med följande egenskaper: 3. 1 Råds beslut med kvalificerad majoritet Den nuvarande beslutsprocessen grundas pä enhällighet i rådet, och medbcslutande av rädet och parlamentet. Detta tenderar att ge upphov till ett program som grundas pä särintressen, en uppfattning som delas av mänga utvärderingspaneler. 11 Denna panel anser att det är mycket mera sannolikt att ett strategiskt program för Europeiska unionen blir följden när rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet. Panelen rekommenderar starkt att regeringskonferensen överväger att besluta om kvalificerad majoritet för beslut som rör ramprogrammen. Detta skulle underlätta en process där rädet och parlamentet ger det nödvändiga politiska godkännandet till ett ramprogram, vilket inbegriper ett begränsat antal allmänna program och finansieringen av dessa. 3. 2 Flexibla förfaranden Flexibilitet måste vara en utmärkande egenskap i det kommande ramprogrammet. Den saknas för närvarande eftersom varje särskilt program styrs av ett rättsligt beslut i vilket dess inriktning och budget slås fast för hela femårsperioden. Då godkännandet kan ta ända upp till två år kan ramprogrammets effektiva löptid bli så lång som sju år. Eftersom takten i förändringarna och i det vetenskapliga framåtskridandet hela tiden ökar, är detta alldeles tor lång tid för ett program att vara utan möjlighet till förändringar och justeringar, utom genom ett tidsödande rättsligt förfarande. Det måste bli enklare att anpassa programmet till nya behov och vetenskapliga framsteg. lösningen ligger i att kommissionen anslår bara en del av programmets budget de första tre åren. Delta kommer att ge kommissionen möjlighet att varje är välja mellan att antingen finansiera nya program eller lata budgeten sta kvar i ursprungsläget. ?. { Förbättring av ledningens ansvar och kvalitet Uppdraget att genomföra programmen måste klart och tydligt delegeras till kommissionen, som skall ansvara for att ta fram förteckningen över de särskilda projekt som uppfyller de mål som slås fast i beslutet om ramprogrammet. Kommissionen måste vara tydligt ansvarig för hur den i detalj handlägger genomförandet på ett sätt som svarar mot bästa förvaltningspraxis i medlemsstater och företag. Den ledarskapsutmaning som kommissionen ställs inför är att undanröja den byråkrati och de förseningar som för närvarande utgör källan till sä mycken frustration och skapar negativa följder för ramprogrammet i dess helhet. Kommissionen måste se till att ansvaret delegeras internt pä ett sätt som ökar effektiviteten och genomslaget i linje med bästa tillvägagångssätten i medlemsstater och företag. 3. 4 Övervaka kommissionen Om kommissionen skall fä ansvar delegerat till sig i större utsträckning måste den, enligt panelens åsikt, övervakas effektivt med hjälp av en ny och starkare förbindelse mellan kommissionen, rädet och parlamentet. Vi rekommenderar att en ny unionskommitté inrättas som en beständig och integrerad del i ett mer utvecklat förfarande. Denna kommitté skall bestå av oberoende sakkunniga på hög nivä, som utnämns av och ansvarar inför rådet; kommittén skall ersätta den befintliga strukturen med programkommittéer. 12 4. 0 Nya sätt att genomföra ramprogrammet Det femte ramprogrammet måste förbli inriktat pä forskning före det konkurrensulsatla stadiet, men dess genomförande och organisation måste ändras. Panelen vill ånyo betona att en nödvändig förutsättning för denna forskning i Europa är att de som inlämnar förslag måste kunna lita helt pä att dessas vetenskapliga och tekniska innehåll skyddas. Därför måste de sakkunniga som anlitas för att bedöma förslag underteckna en sekretessförbindelse. Panelen föreslår följande: 4. 1 Ett aktivare främjande av teknikspridning och kommersiellt utnyttjande Europas i jämförelse med USA mindre utvecklade entreprenörskultur märks mycket tydligt inom teknikspridning och -överföring. Att försöka råda bot på detta är ett av de viktigaste målen med kommissionens genomförande av det femte ramprogrammet. Panelen rekommenderar följande: • Programchefer måste göras tydligt ansvariga för spridning och utnyttjande. De måste se till att användarna och de som inte deltar i programmet, särskilt små och medelstora företag, görs uppmärksamma pä möjligheterna av att utnyttja ramprogramsforskningen. De bör också förbättra förbindelserna med riskkapitalmarknaden och med EASDAQ. • Programmet Eureka är inriktat pä etablering av produkter på marknaden, och kommissionen bör förbättra detta programs direkta förbindelser med lämpliga program och projekt. 4. 2 Mer stöd till smä och medelstora företag Ett förenklat och utvidgat Craft-program skulle kunna hjälpa smä och medelstora företag med rättsliga (immaterialrättsliga) och finansiella frågor. En decentraliserad ledningsform bör övervägas. 4. 3 Tillämpa en systemorienterad modell för genomförandet Detta behövs eftersom unionens tekniska utmaningar blir alltmer komplexa, tvärvetenskapliga och llersektoriella; de omspänner bland annat säkerhet, miljö, energi, transport och frågor som rör hållbar utveckling. 4. 4 Skapa virtuella institutioner Man bör överväga att samordna resurserna vid högkvalitativa europeiska forskningsinstitutioner med hjälp av modern kommunikationsteknik. Kraftfulla virtuella institutioner i Europa skulle göra det onödigt att kommissionen investerar i traditionella centra för sin egen forskning; dessa virtuella institutioner skulle kunna inbegripa delar av GFC. 4. 5 Etablera unionen som en partner i medlemsstaternas projekt Unionen bör uppmuntras att delta i stora gemensamma projekt med grupper av medlemsstater i enlighet med artikel 130k, 1 och n i EG-fördraget. 13 5. 0 Programavvägning 5. 1 Grundforskning kontra tillämpad forskning Varje temaprogram bör fä del fulla ansvaret för att den rätta avvägningen mellan grundforskning och tillämpad forskning uppnäs. Även om mänga projekt inte kräver grundforskning, kan i\cn vara livsviktig pä nya områden som bioteknik och mikroelektronik. Ett linjärt avvägningssätt som omfattar alla program är inte tillräckligt flexibelt och alltför enkelspårigt när förhållandena ändras. Tvä exempel: • BSE var en gäng en diagnosfräga; nu krävs det grundforskning om sjukdomens biologi. • Det finns en stark tendens bort från grundforskning och mot användarnas behov i Acts-, IT- och telematikprogrammen, samt en stark sammanhållning mellan de tre. Avvägningen mellan grundforskning och tillämpad forskning kommer i hög grad att bero av teknikens mognadsgrad. Behovet kommer att vara störst inom nya sä kallade vetenskapsbaserade tekniker, som bioteknik och mikroelektronik. 5. 2 Slå ihop IT-programmen Eftersom det råder bred enighet om att IT-, Acts- och telematikprogrammen är såpass liknande anser panelen att de bör slås ihop i nästa ramprogram. 5. 3 Tematiska och verksamhetsinriktade program När man försöker uppmuntra innovation måste man fä den rätta avvägningen mellan dessa tvä typer av program. Eftersom panelen har kommit fram till att ansvaret för utnyttjande skall ligga kvar hos de tematiska programmen, bör innovationsprogrammet inriktas mer pä efterfrägesidan samt sprida teknikinformation mycket nära marknaden och hantera innovationer och organisatoriska frågor. 5. 4 Yttre balans - utvidgning, utvecklingsländer och internationellt samarbete Förberedelserna för utvidgningen bör ges särskilt utrymme i ramprogrammet, vilket antagligen kommer att ske ungefär samtidigt som förhandlingar med de ansökande länderna inleds. Teknikprojekt för utvecklingsländer bör innehålla ett klart europeiskt intresse, även om vissa kommer att genomföras av politiska skäl, såsom medicinsk forskning inom tropiska sjukdomar. Internationellt samarbete kan anvisas till tematiska program, men med mycket större samordning med andra unionsprogram som Phare, Tacis och Meda. En liten grupp kan fä ansvar för att ta fram en världsomspännande politik inom vetenskap och teknik för de regioner som inte omfattas av befintliga unionsprogram. 14 6. 0 Slutsatser Det femte ramprogrammet måste ta ett kvalitativt språng framåt; det bör inte vara en enkel förlängning av det fjärde ramprogrammet. Det måste grundas pä hög vetenskaplig kvalitet och samhällsekonomisk relevans, och det kan bara göras relevant om det är resultatet av ett strategiskt tillvägagångssätt. Panelens rekommendationer till ändringar i den rättsliga ramen och till ett effektivare genomförande utgör grunden för en sådan strategi. Hög vetenskaplig kvalitet och relevans måste emellertid åtföljas av europeiskt mervärde, vilket enligt panelens lästa övertygelse måste vara del viktigaste kriteriet vid valet av program och projekt inom de kommande ramprogrammen. •S^pr1- 15 1. INLEDNING Europeiska unionen närmar sig en vattendelare i förhållande till ramprogrammet3 vilken skapas av ändrade åsikter om vilken roll forskningen bör spela i samhället, forskningen anses inte längre vara ett självändamål; den måste i högre grad ge märkbar nytta som är relevant för samhällets industriella konkurrenskraft och bredare behov. Till följd av detta nalkas man investeringar inom forskningen i både den offentliga och civila sektorn i Europa på ett mer selektivt sätt. Detta skiljer sig från det mycket positivare klimat som fanns i början pä 1080-talet när ramprogrammet påbörjades. Dä var allmänhetens och politikernas förtroende lör det bidrag som forskningen och tekniken kunde lämna till Europas samhällsekonomiska framtid mycket större. I dagens Europa har mänga industriella FoTl I-organisationer både minskal i storlek och flyttals närmare marknaden i pioduklinriklade divisioner. Detta har lett till en minskning av FoTl I- iilgiflerna. med del lydliga undantaget läkemedel. Högskolebudgetar i hela Europa påverkas av trycket pä de offentliga utgifterna, och regeringarna ger tydliga signaler om att de kan dra tillbaka stöd till högskoleforskning som inte är internationellt konkurrenskraftig. Pä konkurrensfronten pekar ett antal olika indikatorer pä oroande skillnader i nivån pä och tillämpningen av Fo TU mellan EU och dess huvudkonkurrenter - USA och Japan. Den totala europeiska investeringen i forskning uppgick 1995 till 1,9% av BNP med motsvarande andel för USA pä 2,45 % och för Japan pä 2,95. Japan ökar fortfarande takten pä investeringarna i FoTU snabbare än USA och Europa. Dessutom tyder mycket pä mer innovativa kulturer i USA och Japan, eftersom dessa länder har 7,4 respektive 8,0 forskare och ingenjörer per 1 000 invånare, jämfört med 4,7 i Europa. När Europa närmar sig tusenårsskiftet är dess främsta bekymmer att vidmakthålla det samhällsekonomiska försprång det skaffat sig trots den ökande internationella konkurrensen. De frågor som måste angripas är följande: • Arbetslöshet Europa har nu 18 miljoner arbetslösa. • Konkurrenskraft - Europa har tappat industriell konkurrenskraft inom ett antal spetstekniker till USA och Japan. • Informationssamhället - det är nu inom räckhåll men det krävs åtgärder för att kunna genomföra det fullt ut. Hållbar utveckling krävs för att förbättra levnadsstandarden och minska miljöskadorna. •• Ramprogrammet syltar pä tvä olika beslut: ;i) europaparlamentets och rådets beslut nr I I lO/W/l-Xi av den 26 april ll)04 om del fjärde ram program mel lör läuopeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1004 1008) b) Rädets beslut nr »M/26X/Furalom av tien 20 april IW4 om ett ramprogram för gemenskapens verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet för Kuropeiska atomenergigemenskapen ( 1004 1908). 17 • Utvidgning - det är nödvändigt att förbereda anslutningen av nya medlemsstater frän Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet. • Stöd till ett bredare spektrum av gemenskapspolitik pä områdena jordbruk och fiske, transport, sammanhållning, hälsa och energi, samt de smä och medelstora företagens deltagande i forskningen. Trots dessa påfrestningar utgör lin ropas vetenskaps- och tekniksamfund fortfarande en dynamisk och levande resurs av högsta internationella kvalitet. Del omfattar mänga områden med hög kvalitet inom vetenskap och teknik och kan lämna ett enormt bidrag till dessa frågor. Emellertid krävs fortsatta ansträngningar eftersom denna potential ännu inte helt omsatts i ekonomiska framsteg. 1 öt alt de erforderliga medlen skall kunna tilldelas måste vetenskaps- och tekniksamfundet ärligt bedöma det bidrag det kan lämna till varje relevant fråga och ge den politiska processen adekvata råd. 1 en del fall kan de politiska och vetenskapliga prioriteringarna skilja sig ät, och i sådana fall måste de politiska ha företräde när det gäller att anslå allmänna medel. För att nä framgång mäste man i ramprogrammen kombinera hög vetenskaplig kvalitet med samhällsekonomisk relevans. Eftersom denna utvärdering har gjorts alldeles innan det femte ramprogrammet fastslås, är det mycket passande att ministerrådet och Europaparlamentet har beslutat att en oberoende expertpanel skall få i uppdrag att utvärdera de senaste fem åren av verksamheten inom ramprogrammet. Med hänsyn till placeringen i tiden antog panelen att den frärnst borde inrikta sig pä att se framåt, snarare än att uppehålla sig vid det förflutna, att sammanställa de lärdomar som kan dras frän tidigare ramprogram i en samling med välgrundade råd för framtiden. Övergången frän det fjärde till det femte ramprogrammet erbjuder nu ett unikt tillfälle att omforma Europeiska unionens forskningsverksamhet sä alt tien läcker de frågor som unionen prioriterar när den närmar sig arlusendeskiflet. Kriteriet hög vetenskaplig kvalitet måste upprätthällas och förstärkas. Dessutom måste kriteriet samhällsekonomisk relevans betonas mer. Dessa är de tvä pelare pä vilka det femte ramprogrammet mäste byggas. 2. PANELKNS TILLVÄGAGÅNGSSÄTT Medlemmarna i panelen sammanträdde nio gånger mellan juli 1996 och februari 1997 och kommunicerade i stor omfattning sinsemellan och med den oberoende föredragande. Frän början bestämde panelen sig för alt anlägga ett strategiskt och övergripande synsätt, att se mot framtiden och att koncentrera sig pä de aspekter som kommer att uppamma det kvalitativa språng framåt som den anser krävs. I artikel 4. 2 i besluten nr 11 l()/()4/KCi och nr 94/268/läiralom om ramprogrammen föreskrivs att "kommissionen skall låta oberoende kvalitlcerade experter utvärdera förvaltningen och förverkligandet av de gemenskapsåtgärder som utförts under de närmaste fem åren före denna utvärdering. Den skall meddela Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén denna utvärdering och sina slutsatser med kommentarer innan den lägger fram sitt förslag till nästa ramprogram/' Panelen har under sina konsultationer kunnat dra nytta av över ett hundra yttranden till institutioner. kommissionen Dessutom har panelen kunnat ta del av rapporterna från de parallella femärsutvärderingarna av alla de 18 löpande särskilda programmen och av Gemensamma forskningscentret (GFC). regeringar, europeiska organisationer och från nationella frän Undergrupper frän panelen har också samtalat med chefer för särskilda program generaldirektoral III, VI, VII, XII, XIV och XVII samt GFG:s generaldirektör. Dessutom samtalade den föredragande med antingen ordföranden i alla utvärderingspanelerna lör de särskilda programmen och GFC1. Slutligen har samtal hållits med generaldirektören för CiD XII, hans ställföreträdare och annan nyckelpcrsonal. Många användbara dokument har tagits fram av kommissionens enheter, framför allt GD XIEs programutvärderingsenhet. som har stått för den övergripande samordningen av utvärderingen. lör eller den föredragande Panelen vill uttrycka sin uppskattning för alla de öppna och uppriktiga samtal som varit viktiga för att belysa många av nyckelfrågorna. runt Panelens metod var att utvärdera de ramprogrammet och den europeiska ställningen på världsnivå, samt att bedöma relevans, effektivitet Trots panelmedlemmarnas breda kunskaper och erfarenheter kunde de inte gä in i detalj pä alla områden. rättsliga och ekonomiska omgivningen verkningskraft, lästsällande verktyg. strategi samt och av Med hänsyn till del ovannämnda har panelen dragit slutsatsen att den gör mest nytta genom att inrikta sina oberoende rail pä etl litet antal allmänna rekommendationer som den tror kan skapa det kvalitativa spräng framåt som krävs när man tar fram del femte ramprogrammet. Panelen vill betona vikten av att ramprogrammet är ett EU-program som konstruerats utifrån ett europeiskt perspektiv. Nästa ramprogram kommer att misslyckas om det upprepar tendensen i rån tidigare ramprogram att vara en sammanhopning av nationella och sektoriella projekt. 3. UTVÄRDERING AV RAMPROGRAMMET DE SENASTE FEM ÅREN Samtidigt med denna utvärdering har separata femärsut värderingar genomförts av oberoende expertpaneler för alla de 18 särskilda programmen, de 7 GFC-instituten samt GFC1 som helhet. Panelen värdesätter omfattningen av och det unika med denna verksamhet som omfattar ungefär 170 europeiska experter. Även om dessa utvärderingar innehåller en stor mängd användbara uppgifter inte kunna genomföra en strikt analys av alla 26 utvärderingarna. Icke desto mindre har den föredrågande gjort en ganska detaljerad sammanfattning av alla panelers åsikter om de särskilda programmens och GFC:s relevans, effektivitet och genomslagskraft; denna sammanfattning bifogas. för den övergripande utvärderingen anser sig panelen Genom alla dessa utvärderingar löper det som en röd tråd att det är oacceptabelt med den byråkrati och de förseningar som är en direkt följd av ramprogrammets rättsliga utformning. Behovet av förändringar på detta område behandlas närmare längre fram i denna rapport. Dessutom är panelen av den åsikten att några av utvärderingarna av de särskilda programmen kunde ha haft en vidare omfattning om fler panelmedlemmar hade tagits frän grupper utanför det vetenskapliga och tekniska samfundet. Det är dock viktigt att notera att inga allvarliga 19 problem med kvaliteten på den forskning anser panelen inte att det är nödvändigt att komma med några kommentarer om kvaliteten. som bedrivs i programmen påträffades. Därför 4. NYCKELFRÅGOR I OR FÖRÄNDRING Det är panelens åsikt att ramprogrammet hittills inte hållit vad det lovat. Panelen anser att detta främst beror pä rättsliga förhållanden som gör det svårt att ta fram strategier och genomföra dem och som leder till för mycket byråkrati och bristande flexibilitet. Dessutom anser panelen att större ansträngningar bör göras för att skörda frukterna av ramprogrammets forskning genom bättre förbindelser till verksamheten på marknaden. Slutligen måste man i ramprogrammet uppnå den rätta avvägningen mellan grundläggande och tillämpad forskning och mellan tematiska och verksamhetsinriktade program. Denna analys liar lätt panelen att sätta fingret pä en kort lista med frågor som kräver omedelbar uppmärksamhet för alt förbättra strukturen i det femte ramprogrammet. 4. 1 Programmets strategi Del är panelens åsikt att en verklig förbättring krävs av det sätt på vilket strategin för ramprogrammet tas fram. Ramprogrammets metod för samråd med medlemsstaterna tenderar att leda till en avvägning mellan olika särintressen. På sä sätt visar sig programmet bli en önskelista av nationella prioriteringar, ofta med begränsat sammanhang och föga europeiskt mervärde. Samtidigt som kommissionen påminns om behovet av att samråda med medlemsstaterna uppmanas den att hålla en mer strategisk i femte ramprogrammet. linje när den föreslår innehållet 4. 1. 1 Relevans Panelen anser att strategin med fasthet skall grundas pä kriterierna relevans och europeiskt mervärde. Relevansen skall bedömas med hjälp av en framåtblickande analys av teknik och marknader lör att se vilken ny teknik som sannolikt kommer att vara viktig för framtiden och vilka marknader som sannolikt kommer att växa som en reaktion pä framtida marknadskrafter. Denna metod är grundbulten i teknikprognoser, och mänga länder, däribland medlemsstater, genomför marknads- och teknikprognoser för att bedöma vilken teknik och vilka marknader som kommer att vara viktigast för framtida välstånd. Resultaten från dessa prognoser används nu i vissa länder för att slå fast prioriteringarna för högskolornas FoTU-stöd. i större utsträckning använda teknisk-ekonomiska och Kommissionen bör marknadsinriktade teknikbevakning. Som hjälp vid utarbetandet av rekommendationer för nya eller ändrade program bör den också vidta åtgärder för att fånga upp de svaga men betydelsefulla signaler som visar på viktiga förändringar i det vetenskapliga eller sociala klimatet vilka innebär framtida möjligheter eller utmaningar. scenarion och sig av Mot bakgrund av de resurser som kommissionen har tillgängliga kan det målinriktade socio- ekonomiska forskningsprogrammet och de små avdelningarna för politik och strategi i de olika generaldirektoraten fortsätta arbetet på att ta fram bakgrundsbeskrivningarna av strategiska 20 alternativ. IPTS (GFC:s Institut för teknikutveckling i Sevilla) är också en mycket relevant tillgång, och panelen rekommenderar att dess roll utreds för att säkerställa att dess arbete både inriktas på denna fråga och tas med i framtagningen av strategin. En prioritering är att skapa ett centrum inom kommissionen med övergripande ansvar för att samla alla delar av strategin. Allt detta måste pä ett tydligt sätt kopplas ihop med rådets beslutsprocess, lui sådan roll skulle kunna spelas av IPTS. (GFC1 behandlas utförligare i avsnitt 4. 3. 7. ) Panelen anser att dessa förslag kommer att skapa en mer strategisk grund för framtagningen av ramprogram och kommer att leda till ett mer målinriktat och samlat resultat. 4. 1. 2 Europeiskt mervärde Panelen är övertygad om att vid sidan av relevans bör det andra urvalskriteriet för programmen vara europeiskt mervärde. Detta kriterium skiljer mellan verksamhet som helt klart bör bedrivas på europeisk nivå och verksamhet som endast bör finansieras av medlemsstater. Panelen har kommit fram till den åsikten att europeiskt mervärde inte har prioriterats tillräckligt högt i tidigare program. Dess betydelse kommer av det faktum att ramprogrammet står för endast 3,5 % av alla utgifter för forskning och utveckling i de offentliga och civila sektorerna inom Europeiska unionen. Dessa anslag är så blygsamma att den bara kan ha en minimal inverkan utan större europeiskt mervärde. Om detta skall vara det avgörande urvalskriteriet, måste europeiskt mervärde naturligtvis definieras tydligt. Dess egenskaper är knutna till följande saker: Åtaganden genom fördraget och politiken Europeiskt mervärde har här att göra med de fördragsåtaganden som medlemsstaterna har lör särskilda forskningsområden, exempelvis Euratom. Dessutom har unionen åtagit sig alt stödja forskning pä områden som miljö, transport, jordbruk och kommunikationsinfrastruktur där det finns ett klart behov av en Europaomfattande politik. Kommissionen behöver också kunna bedriva forskning för att underbygga sina förslag. Europas vetenskapssamfund Ett europeiskt vetenskapssamfund existerar nu på många områden, och genom tidigare ramprogram har ett positivt bidrag lämnats till dess uppförande. Det är en värdefull tillgång som måste utvecklas ytterligare genom nästa ramprogram. Vetenskapssamfundets mervärde ligger i att det är ett nätverk av kompetens som kan konkurrera internationellt på en nivå som ligger utom de enskilda medlemsstaternas räckhåll. Härigenom kan en europeisk kritisk massa uppnäs pä områden där ingen enskild medlemsstat har råd med en storskalig satsning. Detta europeiska nätverk bör utvidgas ytterligare till storskaliga anläggningar. Dessa utgör ett viktigt forskningsredskap för att vidmakthålla den europeiska forskningens konkurrenskraft och sammanhållning i de fall där ingen enskild medlemsstat har råd att utveckla och finansiera dem. Europeiskt mervärde märks också i samband med främjandet av tvärvetenskaplig verksamhet på sädana internationellt konkurrensutsatta områden som informationsteknik och bioteknik, i syfte att påskynda framväxten av ett livskraftigt FoTU-samfund. Europeiska standarder och plattformar Mot bakgrund av marknaden framstår det europeiska mervärdet tydligt i FoTU som skapar alleuropeiska kommersiellt användbara standarder som kan omsätta en teknisk framgång i en 21 kommersiell. Vidareutveckling av europeiska standarder är också framträdande inom FoTU som skapar starka europeiska industriplattformar för samarbete eller konkurrens på lika villkor med andra internationella stormakter, exempelvis inom mobil telekommunikation. Även om dessa kriterier inriktas pä ramprogrammet kan det europeiska mervärdestestet också stöds av andra inom vetenskap och tillämpas pä den verksamhet gemenskapsinitiativ, exempelvis strukturfonderna. teknik som Genom dessa initiativ anslås avsevärda tillskott till FoTU vid sidan av ramprogrammet, vilka främst syftar till att förbättra forskningen i de mindre utvecklade regionerna. Panelen ser starka samordningsvinster mellan användningen av strukturfonderna för FoTU och ramprogrammet och uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att använda strukturfonderna för att stärka nyttan av ramprogrammet. 4. 2 Rätts- och förvaltningsklimatet 4. 2. 1 Del rättsliga problemets historia Den nuvarande invecklade rättsliga miljön för ramprogrammet bedöms av panelen vara det viktigaste området där förändringar krävs. Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling, som kommit in jämförelsevis nyligen i gemenskapens liv, lyder under detaljerade lagar och regleringar som införts både av ministerrådet och av Europaparlamentet. Dessa gör att ramprogrammen omfattas av ett antal rättsliga beslut (sammanlagt 25 för det fjärde ramprogrammet och Euratoms ramprogram) i vilka ämnesområden och budgetar slås fast vid ramprogrammets början för dess femåriga löptid. Detta förfarande har sitt ursprung i medlemsstaternas önskan att styra programmets innehåll till förmån för sina särintressen. Följden blir att programmet både saknar flexibilitet och innehåller alldeles för många mångnationella önskelistor vilket leder till en brist på fokusering. Ytterligare begränsningar uppstår på grund av Euratomfördragets särskilda förfaranden. Härav följer att eventuella förändringar som krävs för att klara nya behov eller vetenskapliga framsteg underkastas en komplicerad och tidsödande rättslig procedur. Som exempel kan nämnas att behovet av att bättre möta det nya hot mot människors hälsa som BSE utgör inte kunde tillfredsställas på ett riktigt sätt inom det befintliga programmet utan nödvändiggjorde tilläggsfinansiering i enlighet med förfaranden som kräver inblanding av parlamentet. För transport frågor är det rättsliga förfärandet sä hindrande att ledningen för det särskilda programmet, som ville salsa mer pä kombifrakt, kom fram till all den inte hade befogenheter att genomföra de nödvändiga ändringarna. Dessa problem har minskat unionens och kommissionens anseende och skapat frustration hos deltagarna. Detta har medfört att en del företag och organisationer vägrar att delta, och att små och medelstora företag med begränsade resurser blivit än mer oroade av tanken på att delta. 4. 2. 2 En ny rättslig ram En ny rättslig grund krävs skyndsamt för det femte ramprogrammet för att förbättra dess strategiska innehåll, flexibilitet och effektivitet. Nyckeln är att slå fast tydliga roller för rådet och parlamentet när det gäller att staka ut den strategiska politiken och inriktningen och för kommissionen för att genomföra dem. 22 Politik Den nuvarande rättsliga grunden kräver ett enhälligt beslut av rådet om Europeiska unionens ramprogram och medbeslutandeförfarande mellan Europaparlamentet och rådet. Enligt panelens åsikt bevarar kravet på enhällighet den splittring som leder till mindre lyckade program, ibland grundade på nationella önskelistor. Denna åsikt bekräftades i många av de samtal som panelen hade med utvärderingspanelerna för de särskilda programmen. Detta problem skulle dessutom bli än värre vid unionens utvidgning. Panelen anser därför att ett strategiskt ramprogram från Europeiska unionens sida har mycket större utsikter att komma till stånd om besluten fattades med kvalificerad majoritet. Panelen rekommenderar att regeringskonferensen överväger att anta kvalificerad majoritet som krav på beslutet om ramprogrammen. Detta ses som nyckeln till att säkerställa politiskt godkännande från rädet och parlamentet i form av ett mindre antal mer målinriktade och strategiskt riktiga särskilda program tillsammans med de tillhörande budgetarna. Genomförande rekommenderar av programmen tydligt delegeras att genomförandet Panelen till kommissionen. Dess uppgift kommer att vara att ta fram och överlämna förteckningen över särskilda program som uppfyller målen i beslutet om ramprogrammet. Kommissionen kommer då att vara tydligt ansvarig för genomförandet av de särskilda programmen. Detta överensstämmer med bästa praxis i medlemsstaterna där regeringarna godkänner FoTU- program i stora drag och till budgeten, medan tjänstemännen har det tydliga ansvaret för genomförandet. På liknande sätt brukar VD. arna för transnationella företag godkänna budgetar som omfattar breda affärs- och teknikområden, medan forsknings- och projektchefer får ansvar för att omsätta kommersiella mål i relevanta FoTU-program för nya och förbättrade produkter, processer och tjänster. En ny unionskommitté Panelen inser det nödvändiga i att kommissionens genomförande måste övervakas, om större befogenheter delegeras till den. Samtidigt medför den tydliga åtskillnaden i roller mellan å ena sidan rädet och parlamentet och ä andra sidan kommissionen ett behov av starka formella förbindelser mellan dem. Därför rekommenderar panelen att det inrättas en ny unionskommitté som utnämns av och rapporterar direkt till rådet. Den skulle bestå av oberoende experter på hög nivå och agera som en unionskommitté. Panelen anser att denna nya unionskommitté skulle ersätta de befintliga programkommittéerna. Kommitté skulle ansvara för att övervaka kommissionens genomförande och bör också sörja för den mer detaljerade verksamhet för övervakning och utvärdering av programmen som rekommenderas i avsnitt 4. 2. 4. Samtidigt kan denna kommitté spela en nyckelroll som rådgivare till rådet och parlamentet beträffande olika förslag till nya ramprogram och beträffande interimistiska beslut som kan krävas på grund av de nya budgetförfaranden som föreslås i det följande stycket. Flexibilitet Som framgått ovan saknar det nuvarande ramprogrammet flexibilitet, i huvudsak därför att hela budgeten anslås till de särskilda programmen i början på femårsperioden. För att skapa 23 den flexibilitet som krävs för att möta nya utvecklingar eller hot rekommenderar panelen att hela ramprogrammets budget inte anslås i början av femårsperioden. Kommissionen bör bara anslå en lämplig del för att täcka de första tre åren. Det är troligt att den del av budgeten som inte anslås från början kommer att variera mellan olika områden beroende på hur man bedömer att vetenskapen och tekniken kommer att utvecklas. I ett fall där exempelvis endast 80 % av budgeten skall anslås de första tre åren föreslår panelen följande. Under programmets första år kommer 100 % av medlen för det året att anslås, upp till 80 % för andra året och upp till 60 % for tredje året. Enligt detla nya förfarande skulle den nya unionskommittén vara rådgivare till rädet. Rädet skulle varje är se över möjligheterna till eller behovet av nya initiativ eller särskilda program som kan finansieras av icke anslagna delar av budgeten. Om rädet inte beslutar om nya projekt skulle budgeten anslås till de befintliga projekten enligt ovan. Det paket med rättsliga ändringar som skisseras ovan är ett nödvändigt krav för en ordentlig ökning av ramprogrammets flexibilitet. Vi anser att förändringarna kommer att ha en stor och gynnsam inverkan på ramprogrammets effektivitet, kvalitet och relevans samt att de kommer att förbättra Europeiska unionens vetenskapssamfunds anseende i ögonen på unionens medborgare och förtroendevalda. Panelen anser att denna ökade flexibilitet kommer att göra det mycket för ramprogrammet att reagera pä nya möjligheter eller utmaningar. Detta är en särskilt viktig motivering av den ökade flexibiliteten, eftersom utvecklingen går sä snabbt pä vissa teknikområden, exempelvis mikroelektronik och bioteknik. lättare 4. 2. 3 Kommissionens programförfaranden Även om en smidigare rättslig grund och en större grad av delegering till kommissionen kommer att utgöra grunden för ett flexiblare ramprogram, har mänga av enskildheterna i kommissionens rutiner kritiserats av de särskilda programmens utvärderingspaneler. Denna kritik stöds av vår panel och ändringar rekommenderas enligt följande: • Delegering - med mer delegering att handlingsbefogenheter inom själva kommissionen är ett viktigt område när det gäller att öka effektiviteten och genomslagskraften. Insyn i beslutsprocessen krävs och särskilt krävs det tillräcklig stadga på programchefsnivå, i linje med bästa praxis i medlemsstaterna. är det uppenbart till kommissionen Det övergripande tidsschemat - denna fråga frambringade det överlägset största antalet rekommendationer till förändringar i utvärderingarna av de särskilda programmen. Nästan alla utvärderingspaneler uttryckte ett starkt missnöje med den tid som förflyter frän det att ansökningsomgången upphör tills den första utbetalningen sker. I allmänhet tar det mer än ett är, och det finns tydliga krav pä en minskning till högst sex månader. Vid betraktande av stegen i denna process tycks det minst tillfredsställande vara det som rör bevillning och tecknande av kontrakt. Tydligare och mindre komplexa kontrakt behövs, tillsammans med ett ändrat arbetssätt hos kommissionens tjänstemän med ansvar för rättsliga och finansiella frågor. 24 • en förbättring av insynen i urvalsförfarande! anses vara nödvändig, i Insyn och gensvar synnerhet när man väljer mellan projekt av hög kvalitet. Genomgångar med de förslagsställare vars förslag inte antagits bör också övervägas. Offentliggjorda tjänstekrav som grundas på tillkännagivna kvalitetsförfaranden vore till hjälp på det här området. • Kommissionens bemanning ~ genom ett antal utvärderingspaneler för särskilda program och genom samtal framkom det tydliga bevis på att kommissionen är underbemannad på vissa områden. Även om det tycks bero på en avsiktligt stram ledningsfilosofi bidrar det till förseningar och minskad effektivitet på en del områden, tillsammans med låg moral hos överansträngda tjänstemän. Problemet anses som tillräckligt utbrett och allvarligt för alt man skall uppmana kommissionen att se till att arbetsbelastningen fördelas korrekt. Att lägga ut särskilda uppgifter utanför organisationen kan vara en lösning i vissa lägen. 4. 2. 4 Övervakning och utvärdering av program I och med att större befogenheter delegeras till kommissionen för alt sköta ramprogrammet och i och med den därmed ökade flexibiliteten uppstår ett större behov av att gemenskapens FoTU- program övervakas och utvärderas effektivt. På den här punkten stöder panelen de övergripande förslag som kommissionen lagt fram5 och som fått stöd av Crest6, vilka redan håller på att genomföras av kommissionen. I dessa förslag framförs krav på årlig övervakning av programmen av en liten grupp oberoende experter, nämligen en branschrepresentant, en forskare och en expert på programutvärdering. Vart fjärde år bör utvärderingarna av programmen omfatta varje femårsperiod och genomföras av en panel med fem eller sex oberoende experter. För kontinuitetens skull kan några i utvärderingspanelerna, men flertalet av ledamöter i ledamöterna övervakningen. i utvärderingspanelen mäste vara skilt i övervakningspanelerna sitta med ledamöterna som deltar från Panelen anser att utvärderingens omfattning bör utvidgas genom beaktande av programmen i ett större sammanhang, den internationella utvecklingen samt en allvarligt syftande uppsättning indata- och utdataindikatorer som besvarar frågor som "vad hände?" och "hade EU-slödct någon betydelse?" Detta är ett kontinuerligt uppdrag för kommissionen eller för externa utvärderingar, som måste genomföras som ett nödvändigt första steg för panelerna. Panelernas uppgift är inte att vägleda detta faktainsamlande utan att överblicka och tolka dessa fakta och resultat samt att dra slutsatser. Dessa förfaranden kommer att ge en oberoende bild av nyckelfrågor för programmens utveckling och kommer att utgöra en viktig kontroll av integriteten hos den nya metoden för förvaltning av det femte ramprogrammet. 4. 2. 5 Immaterialrätt och patent Ett besläktat område med viktiga rättsliga konsekvenser är immaterialrätten. För närvarande är kostnaden för att ta ut ett patent i Europeiska unionen ungefär tio gånger högre än i USA, och s KOM(96) slutlig Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet. "Oberoende yttre övervakning och utvärdering av gemenskapens verksamhet på området forskning och teknisk utveckling. " 6 Crest/1208/95 - Crests yttrande till rådet och kommissionen om förfaranden för övervakning och utvärdering av gemenskapens forskningsprogram. 25 anses vara en ytterst negativ faktor för konkurrenskraft som grundas på utnyttjande av teknik. De mycket höga avgifterna är särskilt avskräckande för högteknologiska små och medelstora företag, vilka i ökande omfattning anses utgöra nyckeln till sysselsättning och tillväxt. Tydligen beror mycket av kostnadsskillnaden mellan Europa och USA på översättningar. Man försöker begränsa detta genom att förenkla antalet spräk som krävs. Panelen stöder starkt vidare satsningar lör att förenkla och förbilliga det europeiska patentsystemet. Om europeisk forskning i skedet innan lönsamhet uppnås skall kunna bedrivas måste dessutom de som inlämnar förslag kunna lila pä att dessas tekniska och vetenskapliga innehåll skyddas. Därför mäste sekretessen skyddas. 4. 3 Genomförandet av det nya ramprogrammet Jämförande undersökningar visar att medan forskningsverksamheten i Europa mäter sig väl med den i USA och Japan är innovationskulturen i Europa svagare, och man utvecklar och utnyttjar inte resultaten kommersiellt med samma kraftfullhet. Dessutom finns det mindre riskkapital tillgängligt i Europa, och en lägre takt i bildandet av högteknologiska små och medelstora företag. Det innevarande ramprogrammet inriktas tydligt på stadiet före kommersiella tillämpningar och har tre huvudinstrument: inedfinansiering till 50 % som är den viktigaste metoden, gemensamma satsningar och GFC. s direkta arbete. I stort sett har dessa politiska instrument förblivit oförändrade i 12 är, men ingen medlemsstat har lämnat sin FoTU-politik orörd under denna tid. I allmänhet har de flesta nationella regeringarna dragit in pä medfinansiering till 5 0% lör att i slällel satsa pä en bredare innovationspolitik. Denna inriktas starkt pä att ge företag möjligheter att utnyttja vetenskapligt och tekniskt kunnande. Ramprogrammet bör åtminstone omfatta ett mycket mer integrerat stöd för FoTU och innovation. Den nuvarande uppdelningen av ansvaret mellan åtminstone tre generaldirektorat institutionaliserar och antyder att man accepterar den linjära modellen för innovation, snarare än att uppmuntra samspel mellan kunskapsskapande och tillämpningar. Det är panelens åsikt att även om ramprogrammet bör förbli inriktat på fasen före den kommersiella tillämpningen kräver det ändå ett bredare spektrum av metoder för att säkerställa att det kan spela en väsentlig roll i att främja en innovativ kultur som leder till ekonomiska framgångar. I detta sammanhang ser panelen en stark roll för kommissionens programchefer. De bör ha ett mycket tydligare ansvar för att förvalta projekten hela vägen fram till ett framgångsrikt kommersiellt stadium. Panelen rekommenderar att kommissionen utvecklar en mer innovativ kultur med hjälp av de åtgärder som beskrivs nedan. 4. 3. 1 Teknikspridning Panelen anser alt detta är en viktig fråga som kommissionen bör behandla. Ett exempel pä Europas mindre utvecklade entreprenörskultur jämfört med USA är området spridning och överföring av teknik. I USA är marknaden effektivare när det gäller att överföra teknik från högskolor och forskningscentra till industriföretag, särskilt små och medelstora. Som ett bidrag till utvecklingen på det här området rekommenderar panelen starkt att kommissionens programchefer i de särskilda programmen får ett tydligt ansvar för att se till att tekniken som utvecklas i deras program sprids till marknaden för att utnyttjas kommersiellt. Det mest lyckade egna när projektdeltagarna forskningsresultat, men när så inte sker bör man med kraft inrikta sig på att finna andra former kommersialiserar visserligen sättet sina är 26 för utnyttjandet tilsammans med andra än deltagarna. I sådana fall behöver programcheferna ha kontakt med riskkapitalmarknaden. 4. 3. 2 Små och medelstora företag Stödet till och utvecklingen av små och medelstora företag, särskilt i den högteknologiska sektorn, är mycket viktigt för unionens sysselsätlningsmäl. Mänga smä och medelstora företag medverkar redan i ramprogrammet, och de förbättringar av förfarandena lör genomförandet som föresläs här torde uppmuntra ett ökat deltagande. Det står dock klart alt deltagandet skulle underlättas om företagen hade mer hjälp med alla de ekonomiska och rättsliga problem som utnyttjande av forskning medför, särskilt immaterialrättsliga problem. Kommissionen uppmanas att undersöka huruvida det befintliga Craft-programmet kan vidareutvecklas som ett verktyg för detta. Det vore också lämpligt att undersöka om tillhandahållandet av sådana tjänster kan delegeras till medlemsstaterna och marknadsnära organisationer. 4. 3. 3 Eureka Bättre förbindelser med Eureka bör uppmuntras. Denna organisation startades 1985 av sjutton västeuropeiska länder. Eurekas huvudsakliga mål är att höja de europeiska industriernas och ekonomiernas konkurrenskraft på den civila världsmarknaden. Eureka inriktas tydligt på att fä ut produkter direkt på marknaden, varför det verkar utanför det förkommersiella stadium som ramprogrammet gäller. Emellertid kan projekt inom ramprogrammet kombineras med projekt inom Eureka lör ut ramprogrammets FoTU pä marknaden. innovationskedja som i en förbättrad Kommissionen uppmanas att upprätta de nödvändiga förbindelserna med Eureka för att uppnå detta mål. 4. 3. 4 A vancerade e ur ope is ka virtuella institut Framgångarna med det europeiska nätverket för sekvensbestämning av jästgenomet belyser möjligheten att koppla ihop europeiska centra i temaområden för att genomföra projekt med internationell kritisk massa. att anser detta koncept Panelen av modern kommunikationsteknik för att skapa europeiska virtuella institut på tillämpliga temaområden. Dessa skulle medge en större europeisk fokusering på nya teknikområden och ett snabbare upprättande av en konkurrenskraftig europeisk ställning. Ett sådant tillvägagångssätt skulle minska kommissionens behov av att investera i ytterligare "hårda" forskningscentrum. kan vidareutvecklas med hjälp Grundidén är all inrätta en modern administrativ lösning lör internationell forskning som erbjuder • flexibilitet genom begränsad löptid (5-10 år), • en stabil driftsmiljö på medellång sikt så att man får kontinuitet över en viss tid, • nära samarbete mellan forskningsgrupper av hög kvalitet i Europa (och utomlands). 27 Ett sådant nytt instrument skall stödja en modern och avancerad forskningsorganisation, som i administrativt hänseende befinner sig mellan den etablerade forskningsinfrastrukturen (till exempel GFC) och (tidsbegränsat) projektspecifikt samarbete. Kommissionen uppmanas att söka lämpliga lösningar för att genomföra detta. 4. 3. 5 Ett systemorienterat tillvägagångssätt inom ett traditionellt De teknikutmaningar som unionen ställs inför har i ökande grad en komplexitet som är svår att fler av utmaningarna är få med tvärvetenskapliga och kräver olika kombinationer av vetenskap och teknik. Dessutom krävs ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt eftersom många möjligheter finns i gränsytorna mellan sektorer eller tydligt rör mer än en sektor. Detta gäller exempelvis stora projekt som rör säkerhet, miljö, energi, hållbar utveckling eller transport. ramprogram. Allt tematiskt Utmaningen här ligger i att effektivt samordna de olika beståndsdelarna; enligt panelens åsikt krävs ett nytt systemorienterat tillvägagångssätt. Vi rekommenderar att kommissionen inrättar ett systemorienterat grundas på ett antal samordnande mekanismer för att hantera stora projekt. tillvägagångssätt som 4. 3. 6 Användning av artikel 13Ok, l och n Genom Maastrichtfördraget om Europeiska unionen infördes artikel 130k, I och n för att öka möjligheterna till Fo I U-samarbete utöver ramprogrammet. I och med dessa artiklar blir det möjligt för unionen att delta i stora projekt som finansieras av grupper av medlemsstater, inbegripet deltagande i organisationer som inrättats för att genomföra programmen ifråga. Panelen rekommenderar att kommissionen främjar användningen av detta redskap för stora utvecklingsprojekt som huvudsakligen finansieras av intresserade grupper av medlemsstater. 4. 3. 7 C iemensamma forskningscentret GFC är Europeiska unionens egen interna forskningsresurs som koncentrerats till sju olika forskningsinstitut i olika medlemsstater. Således är det ett viktigt unionsinstrument som i allt högre grad kräver forskningsverksamhet till stöd för politiken. Panelen anser att mycket av GFC:s arbete uppfyller kraven på hög kvalitet och europeiskt mervärde, särskilt Transuraninstitutet i Karlsruhe. Panelen stöder också den åsikt som panelen för utvärdering av GFC uttryckte, nämligen att GFC borde fokusera sin forskningsverksamhet pä de områden där det kan uppnä verkligt hög vetenskaplig kvalitet. Panelen hälsar med tillfredsställelse de framsteg som gjorts för att göra GFC mer kommersiellt och noterar att en avsevärd del av dess inkomster kommer från forskning på uppdrag från tredje part. Rekryteringen tycks ha varit ett problem lör GFC på sistone. Panelen välkomnar därför den nya personalpolitiken för forskare, och uppmuntrar åtgärder som syftar till att öka flexibiliteten hos GFC:s personal. Panelen vill också se åtgärder för att öka GFC:s oberoende. 28 4. 4 Programavvägning Panelen anser att en korrekt avvägning måste göras mellan nyckelfaktorerna, både pä områden inom ramprogrammet och beträffande dess yttre relationer. 4. 4. 1 ( h'imdforskning och tillämpad forskning En av de viktigaste frågorna i ramprogrammet är avvägningen mellan grundforskning och tillämpad forskning och utveckling. Denna fråga blir ännu viktigare i samband med att flera områden inom ramprogrammet flyttar sina tyngdpunkter närmare användarnas behov och tillämpningar. Förr användes ett förenklat tillvägagångssätt. Man antog att FoTU-processen var linjär och tenderade att tillämpa samma regler på olika temaområden. Dessutom gjorde programmets brist på flexibilitet det ännu svårare att gå från grundforskning till tillämpad forskning. Det är uppenbart att denna fråga inte kan behandlas på ett enhetligt sätt. Panelen anser att det ankommer på varje enskilt temaprogram att göra den korrekta avvägningen mellan grundforskning och tillämpad forskning. Den korrekta avvägningen kommer oundvikligen att bero pä den tekniska mognadsgraden pä området. Forskningsbehoven kommer att vara störst pä nya områden, den sä kallade vetenskapsbaserade tekniken som bioteknik och mikroelektronik, där del ligger ett tydligt europeiskt mervärde i alt snabbt bygga upp en europeisk kritisk massa av konkurrenskraftig forskning i unionen. Man kan därför förvänta sig alt avvägningen mellan grundforskning och tillämpad forskning kommer att variera avsevärt mellan temaprogrammen. Den korrekta avvägningen inom ett temaområde kommer dock inte att vara statisk. BSE, till exempel, framstod först som en djursjukdom och den tidiga forskningen inriktades främst på dess epidemiologi. Det hot mot människors hälsa som framkommit på sistone har emellertid medfört mycket mer grundforskning på sjukdomens biologi. Inom programmen Acts, IT och Telematik har avvägningen mellan grundforskning och tillämpad forskning förskjutits stadigt under de på varandra följande ramprogrammen mot tillämpningar och användarnas behov. Samtidigt är det en vida spridd uppfattning att dessa tekniker sammanflyter i avancerade tillämpningar som svarar mot komplexa användarbehov. Panelen rekommenderar därför att programmen Acts, IT och Telematik slås samman under det femte ramprogrammet. På liknande sätt framträder likheter mellan de biotekniska beståndsdelarna i programmen för jordbruk, biomedicin och bioteknik, och panelen rekommenderar att dessa också slås samman under det femte ramprogrammet. Slutligen, och i enlighet med kriterierna för europeiskt mervärde, vill panelen understryka sitt stöd för en fortsatt grundforskning som sammanlänkar högskolan och näringslivet i ett fruktbart partnerskap. Det är nödvändigt att detta bevaras som en källa till nya begrepp som kan fylla på vetenskapens och teknikens reservoar. 29 4. 4. 2 Tematiska och verksamhetsinriktade program Panelen tror på principen att där så är möjligt skall forskningsprojekt och forskningsprogram förvaltas inifrån temaområdena. Dessutom bör ansvaret för att projektens och programmens resultat sprids tydligt vila på temaprogrammet. innebär detta en omorientering och frihet att koncentrera Vad gäller Innovationsprogrammet sig pä efterfrågesidan för att samordna frågor som är gemensamma for alla särskilda program, till exempel innovationsförvaltning och organisation. Pä utbildningsområdet anser panelen all programmet för forskarnas utbildning och rörlighet behöver kopplas närmare till de tematiska programmen. Del är panelens äsikl all programmet har ett potentiellt högt europeiskt mervärde och all det har ett gott anseende hos det europeiska forskarsamfundet som ett användbart program, även om det ofta stöder impopulära områden som annars vore svåra att finansiera. Förr hade programmet den svagheten att det inte kunde dra till sig de bästa unga forskarna i Europa, delvis på grund av dess rykte men också på grund av byråkratisk långsamhet vid utnämningarna. Panelen har hört att situationen har åtgärdats och hoppas att programmet kommer att kunna locka till sig de bästa kandidaterna. Panelen stöder ett program för forskarnas utbildning och rörlighet som kan ge ett betydligt förbättrat rykte så att de bästa unga forskarna kan vara stolta över att inneha europastipendier. 4. 4. 3 Yttre avvägningar Vad gäller ramprogrammets yttre avvägningar anses de viktigaste frågorna vara utvidgning och internationellt samarbete. Vad gäller utvidgning har unionen redan satsat avsevärt pä all samarbeta med FoTU- samlunden i Östeuropa där de flesta av de presumtiva nya medlemsstaterna finns. Panelen ser detta som en plattform att bygga vidare på och rekommenderar att kommissionen tar ytterligare initiativ för att stabilisera och utveckla FoTU-samfunden i kandidatländerna. Detta bör ingå i det femte ramprogrammet, om möjligt inom det tillämpliga temaprogrammet. På området internationellt samarbete anser panelen att en stor del av forskningsverksamheten bör flyttas till det lämpliga temaprogrammet. Panelen anser också att samordningen mellan Inco och andra av unionens yttre program, exempelvis Phare, Tacis och Meda, bör förbättras i stor omfattning. Slutligen kan man inrätta en liten grupp med ansvar för att ta fram en global vetenskaps- och teknikpolitik med avseende på de regioner utanför unionen som inte omfattas av dessa program. Vad gäller utvecklingsländerna har vissa anmärkningsvärda framsteg gjorts, i synnerhet inom de biomedicinska programmen med inriktning pä tropiska sjukdomar. Sädana program är dock mest till utvecklingslandets fördel och har litet europeiskt mervärde. Således ingår de i det större politiska sammanhanget mellan unionen och utvecklingsländerna. Även om panelen anser att detta är ett legitimt område lör samarbete inom forskning, teknisk utveckling och demonstration vill den också uppmuntra ramprogrammet att upprätta mer teknikinriktade samarbetsprojekt som uppfyller kriterierna för europeiskt mervärde. 30 BILAGA: RAMPROGRAMMENS RELEVANS, EFFEKTIVITET OCH GENOMSLAGSKRAFT UNDER DE SENASTE FEM ÅREN 1. INLEDNING De 18 särskilda programmen, de 7 GFC-instituten och GFC i sin helhet har genomgått femärsutvärderingar samtidigt med den övergripande utvärderingen av ramprogrammet. En väsentlig del av helheten är utvärderingen av de särskilda programmens relevans, effektivitet och genomslagskraft. Eftersom panelen bestämt sig för att anlägga ett strategiskt synsätt kommer den inte att kommentera alla de särskilda utvärderingarna i detalj. Sammanfattningen nedan ger uttryck för de särskilda utvärderingspanelernas åsikter. Panelen för utvärdering av ramprogrammet vill dock påpeka att inga allvarliga problem konstaterades som rörde kvaliteten på forskningen som bedrivs i de särskilda programmen. 2. R A M P R O G R A M M E T - D R I F T S S Ä T T OC H UTBETALNINGSMEKANISM Målen med gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling som den slås fast i EG- fördraget (artikel 1301) är att stärka gemenskapsindustrins vetenskapliga och tekniska grund och främja dess internationella konkurrenslörmäga. Efter lördragel om Europeiska unionen finns det också ett åtagande om alt främja alla forskningsinsatser som kan anses nödvändiga i enlighet med andra delar av gemenskapens politik. I artikel 130g i fördraget anges följande förteckning över verksamhet som syftar till att nä dessa mål: • Genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentra och universitet skall gynnas. • Främja samarbete på gemenskapsnivå med tredje land och internationella organisationer inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration. • Sprida och fullt ut utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på gemenskapsnivå. • Stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom gemenskapen. tre slags verksamhet: Gemenskapens FoTU-politik genomförs huvudsakligen genom kontraktsforskning med delade kostnader, samordnande åtgärder samt gemenskapens eget forskningsprogram inom Gemensamma forskningscentret (GFC). Gemenskapens ramprogram infördes för första gängen i och med ramprogram 1 (1984-87). Ramprogram 2 (1987-91) följdes av ramprogram 3 (1990-1994) och det nuvarande ramprogram 4 (1994-1998). De 31 nuvarande anslagen är på cirka 3,5 miljarder ecu, vilket motsvarar cirka 3,8 % av gemenskapens budget. Målen för ramprogrammen 3 och 4 anges närmare i tabell 1. I ramprogram 4 byggde man vidare på EU:s omtanke om industriell konkurrenskraft, standarder och främjandet av den europeiska dimensionen och forskningspolitiken mellan medlemsstaterna och gemenskapen, spridning av forskningsresultat till smä och medelstora företag och tekniskt stöd till hela EU:s politik. samordning lade till av Ramprogram 4, tillsammans med Euratoms ramprogram, består av 15 särskilda program som läcker olika teknikområden, vilket kallas område 1. fre horisontella program (kallas också särskilda program) täcker alla sektorer och behandlar samarbete med tredje land (område 2), spridning och optimering av resultaten (område 3) samt stimulans av utbildning och fri rörlighet för forskare (område 4). Dessutom omfattas verksamheten vid gemensamma forskningscentrets (GFC) sju institutioner av ramprogrammet. De 18 särskilda programmen anges i tabell 2. inom kommissionen och bistås av en Varje särskilt program har en ansvarig chef programkommitté som representerar medlemsstaterna. Efter en förslagsomgång utvärderar vetenskapliga kommittéer ansökningarna och till kommissionen. finansieringsförslag lämnar in ett Kommissionen anser att det är viktigt med oberoende utvärdering av programmen och översyn genomförs ofta. Särskilt gäller att en serie femårsutvärderingar just har färdigställts och den sammanfattande utvärderingen i detta dokument grundas pä dessa och ger uttryck för åsikterna hos panelerna som utvärderat de särskilda programmen. Den totala finansieringen av de olika programmen anges i tabell 3. 3. SAMMANFATTNING AV FEMÅRSHTVÄRDERINGEN för utvärderingen indelas de 18 särskilda programmen i tre grupper pä följande sätt: Industriprogram (A) Livsvetenskaper och ekosystemet (B) * Telematik-tillämpningar * Biomedicin och Övriga program (Q * Målinriktad socio-ekonomisk *>. * Kommunikations-teknik (Acts) * , r. , -, /KrN * Informationsteknik (I I ) * ,. • ,. , -, , * Industri-och materialteknik. •. * ,,. , * Standarder, matning och. , • , , provning *. ,. * Bioteknik * Samarbete med tredje land •' * Jordbruk och fiske * ' * ,, i * llavslorskning och \ • c. marin teknik fa ' , Spridning och optimering av &. resultaten (Innovation) ; v ,. , , Utbildning och rörlighet för ^ * , , ,. , ,-. to ' • * Miljö och klimat * Icke-nuklear energi •' forskare * Transport * Kärnsäkerhet * Fusion 32 3. 1 De särskilda programmens relevans Panelerna kommer i allmänhet fram till att de urvalskriterier som anges i målen för de särskilda programmen måste efterlevas. Det är också tydligt att de särskilda programmen anses vara relevanta för det europeiska näringslivet och gemenskapens allmänna socio-ekonomiska inriktning. Vissa program bedömdes till och med vara "ännu relevantare", särskilt för att göra det fjärde lägga tonvikten på användartillämpningar och produkter snarare än på grundforskning. ramprogrammet mer fokuserat och för att få det att Relevansen utvärderades med avseende på framtagning av nya eller förbättrade vetenskapliga eller tekniska modeller och metoder, processer samt teknikvalidering som är till direkt nytta för industrin. Dessutom gav programmen avsevärda mängder utgångsmaterial för framtagningen av europeiska eller till och med globala normer och standarder som är särskilt viktiga vid framtagningen av lekniksystem som ger Europa konkurrensfördelar. hulustriprogram (Grupp A) De viktigaste industriprogrammen, till exempel telematik, Acts, IT och i viss mån även industri- och materialteknik, lades om i betydande omfattning mellan det tredje och det fjärde ramprogrammet. Dessa program hade tidigare inriktats på att ta igen teknikförsprånget som USA och Japan hade gentemot Europa. I det fjärde ramprogrammet lades inriktningen om till användarnas behov och tillämpningar, till innovationsområdet och till att erkänna alla industriers behov i vid bemärkelse. I och med denna fokusering på tillämpningar erkänns att en stor del av mervärdet uppkommer vid det steget i innovationskedjan, och att detta har relevans för den europeiska konkurrenskraften. europeisk Inom Acts-programmel informalionsinfraslruklur som kombinerar telekommunikation, datanät och etermediakapacitel med en förskjutning av inriktningen frän teknikstandarder till spridning i stor skala, särskilt beträffande multimedia i hushällen. standardiseringen framförs krav på en av Pä IT-omrädcl bör man närmare uppmärksamma tillverkare av elektroniska system och II- användarloretag, samtidigt som man fortsätter alt betona användarnas engagemang. I slrukturhänseende bör man inom programmet anta en bas av makrodomäner i mikroelektronik, mjukvaruteknik och tillämpningar. För att underlätta utbredningen bör förbindelserna mellan FoTU och strukturell finansiering utvidgas avsevärt. I utvärderingen av telematikprogrammet uppmärksammas de nya multimediaföretagen som stora affärsmöjligheter under de kommande två årtiondena, och man manar till en fortsatt inriktning på standarder, särskilt öppna standarder, infrastruktur och plattformar (t. ex. SAP). I alla tre programmen (dvs. telematik, Acts och IT) kräver man större integration och även ett gemensamt integrerat program inom informations- och kommunikationsteknik. industri- och materialteknikprogrammet Utvärderingen av tekniska konkurrensförmågans ökande betydelse eftersom de flesta till verk n i ngs forcing är utsatta för härd internationell konkurrens. Detta understöds av kortare tid lör konstruktion och utveckli;* av nya produkter, och den stadiga tendensen att man koncentrerar sig pä kärnverksamheten. inriktas pä den De metrologiska målen inom standarder, mätning och provning är fortfarande giltiga och bör fortsätta in i del femte ramprogrammet som en grundval för europeiska standarder. Ansvaret för konkurrenskraftiga produktstandarder bör dock läggas på de särskilda programmen ifråga. 33 Målen lör icke-nukleär energi är fori farande giltiga mol bakgrund av den ökande oron för förbränning av fossilt bränsle, den möjliga utvidgningen av unionen till de östeuropeiska länderna och den sannolika stora ökningen i energiefterfrägan som en ökande världsbefolkning torde medföra. Forskningen inom transport är fortfarande viktig, eftersom medlemsstaternas standarder är sä olika och trafiken sä tät samt med tanke på målen för hållbar rörlighet och europeisk konkurrenskraft. Verksamheten har gått ut på att organisera samarbetet mellan medlemsstaterna genom att sammanföra de viktigaste tillverkarna och operatörerna inom järnvägstrafik, luftfart och sjöfart. Vad gäller fissil kärnsäkerhet medför den växande och allt äldre europeiska uppsättningen kärnreaktorer och läget i kandidatländerna i Östeuropa att detta program fortfarande är relevant. Det femte ramprogrammets existensberättigande pä detta område bör vara att vidmakthålla Europeiska unionens kunnande. Tonvikten måste läggas pä nya idéer, avancerade reaktorer, säker kärnavfallshantering samt på kunskap om strålningens inverkan pä människan och miljön. var särskilt imponerad Utvärderingspanelen inom fusionsprogrammet de senaste fem åren. Programmet är mycket relevant lör den långsiktiga energiförsörjningen och framtagandet av alternativ för mitten av nästa århundrade. Globalt samarbete eftersträvas eftersom de offentliga utgifterna skärs ned i Europa. Ett avgörande strategiskt beslut krävs för Europas stora samfund av fusionsforskare. för att klargöra framstegen framtiden gjorts som av Biologi och ekosystemet (Grupp B) Målet med biomedicin och hälsa var att bidra till förbättringen av medicin- och hälsoforskning och utveckling i Europa genom att underlätta inrättandet av nytt samarbete och/eller genom att förstärka befintligt samarbete. Målet fortsätter att vara relevant eftersom befolkningen i Västeuropa åldras. Dessutom utgör programmet en europeisk grund för att möta nya hot, exempelvis den form av BSE som angriper människor. Programmet är starkt inriktat pä grundforskning och har frambringat en imponerande mängd publikationer och patent. Vad gäller bioteknik är en omläggning frän forskning av ren nyfikenhet iill industriellt samarbete uppenbar i och med övergängen frän Biotech I till Biotech II, och della ökar programmets relevans. Programändringar gjordes som svar pä olika uppmaningar vilket tyder pä flexibilitet hos programkommittén och en förmåga att reagera pä nya förhållanden, särskilt inom molekylärgenetiken. USA:s försprång gentemot Europa sporrar till fortsatt verksamhet på detta område, både på forskningsnivå och på utnyttjandestadiet, för vilket vägarna till marknaden är mindre uppenbara än i USA. Utvecklingen av finansiella plattformar bredvid näringslivets rekommenderas för att täcka bristen på riskkapital. Även om det tydligt finns ett högt europeiskt mervärde godkänns for många projekt, vilket medför att olika laboratorier ägnar sig åt oberoende forskning. Vad gäller jordbruk, skogsbruk och fiske oroade sig panelen som utvärderade det särskilda programmet för att det hade blivit för kortsiktigt på grund av sin nära koppling till den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskepolitiken. För att kunna leda utvecklingen av politiken mäste man ha med långsiktiga frågor pä forskningens dagordning. internationell Tvä huvudsakliga mäl är rör produktivitet och tydliga. Det törsta 34 konkurrenskraft, men i allt större omfattning kommer frågor som rör alla jordbrukssystems hållbarhet i förgrunden. Panelen för utvärdering av det särskilda programmet anser att hållbarhetsforskningen bör uppmuntras mer, i det att man ser till att utveckla nya metoder som uppfyller alla vetenskapliga krav och som tar särskild hänsyn till miljön. Om man bedömer biomedicin och hälsa, bioteknik samt jordbruk, skogsbruk och fiske tillsammans ansäg flera av panelerna att det fanns en stark biotekniktendens i alla tre. Detta erkänns inte för närvarande genom någon samordningsmekanism. Ett förslag är att bioteknikdelarna i alla tre programmen slås samman i det femte ramprogrammet. Inom havsforskning och marin teknik anses målen vara mer relevanta än någonsin pä grund av den ökande konkurrensen pä detta område frän USA och de asiatiska länderna. Dessutom är allmänhetens oro lör utnyttjandet av havets resurser myckel större nu. I de llesta program pä senare tid understryker man vikten av att engagera slutanvändarna i näringslivet tillsammans med statliga forskningsinstitut och beslutsfattare. För miljö och klimat är programmets mål - att stärka den europeiska forskningsbasen, genomföra forskning som är relevant för politiken samt stödja forskning som kan öka den europeiska industrins konkurrenskraft - fortfarande giltiga. De huvudområden som anges i programmet anses vara relevanta för den internationella vetenskapliga dagordningen och utvecklingen. Man gjorde den bedömningen att programmets innehåll i alltför hög grad avspeglade lokala frågor av nationellt intresse, varför man måste se till att man inte tunnar ut det europeiska mervärdet. Målens tydlighet har förbättrats mellan det tredje och det fjärde ramprogrammet, i vilket en klar åtskillnad gjordes mellan forskningsbas, politik och industriella mål. Denna åtskillnad har emellertid inte slagit igenom i hela arbetsplanen och det finns få exempel pä verillerbara mål. Övriga program (Grupp C) fjärde Programmet målinriktad ramprogrammet som ett nytt program i gemenskapens forskning. Programmet har tre områden: socio-ekonomisk startades 1994 inom det forskning Område 1 : Utvärdering av vetenskaps- och teknikpolitiska valmöjligheter. Område2: Utbildningsforskning. Område 3 : Forskning om social integration och social utslagning i Europa. Dessa tre områden representerar ett smalt urval ur det vida spektrum av tänkbara ämnen för detta nya program. Område 1 är en fortsättning på det föregående Monitor-programmet som syftar till att ge politisk rådgivning i dagsaktuella frågor - det är lika relevant som någonsin tidigare. En nyckelfråga är behovet av att underbygga teknikpolitiken genom att använda mer avancerade systcmorienterade metoder i stället för den gamla linjära modellen för innovation. Detla område har frambringat mänga bra projekt av hög kvalitet frän utmärkta arbetsgrupper. Vad gäller utbildning hölls ett imponerande framstegsseminarium nyligen där man avhandlade ett antal frågor som hade att göra med utvecklingen av kunskapsbasen. Område 3 är viktigt som grundval som rör den sociala sammanhållningen, men det krävs mycket mer forskning. Frågorna integration, utvidgning, att gå med i EMU osv. har alla 35 betydande sociala konsekvenser. Vid en första anblick tycks ansamlingen av projekt splittrad, men vid närmare betraktande flyter projekten samman pä ett intressant sätt. Av särskild vikt är behovet att skapa förbindelser mellan projekten och beslutsfattarna. Samarbete med tredje land och internationella organisationer (Ineo) omfattar sektorer med ytterst olika egenskaper. Ulvärderingspanelen fördel särskilda programmet kom fram till att verksamheten som bedrivits i allmänhet varit relevant lör de fastslagna målen och all den höga relevansen fortsätter mot bakgrund av den kommande utvidgningen av unionen och det ökande behovet av att samarbeta globalt. Ineo och Cost har Samarbetet mellan inom lett vaccinforskningen, vilket har underlättat det långsiktiga samarbetet mellan forskningssektorn och näringslivet. Samarbetet med Eureka har varit mindre framgångsrikt på grund av svårigheterna med att hitta lämpliga projekt. resultat, särskilt imponerande till Copernicus- och Intas-programmen var nödvändiga men tillfälliga svar på akuta behov i Centraleuropa och f. d. Sovjetunionen. Dessa programs inverkan har varit mindre än optimal pä grund av bristen pä lokal infrastruktur: Phare och Tacis bör prioriteras starkt for att stödja reformer inom FoTl I och industriella tillämpningar. Där sä är möjligt rekommenderar ulvärderingspanelen lör del särskilda programmet att fullt deltagande av länderna i Centraleuropa och i f. d. Sovjetunionen i programmen inom första verksamhetsområdet skall ersätta Copernicus. Panelen anser att samarbetet med icke europeiska industriländer och utvecklingsekonomier blir allt viktigare, och alt alla gemenskapsprogram skall öppnas för deltagande, som bedöms frän fall till fall pä grundval av ömsesidighet och passande IPR-avtal. De ursprungliga målen med det japanska vetenskaps- och teknikstipendieprogrammet har nu uppnåtts och det skall avskaffas gradvis under 2—4 år. De grundläggande målen för Inco-utvecklingsländer är fortfarande ytterst relevanta på huvudområdena hälsa, jordbruk, miljö och teknik. Vad gäller teknik bör samarbetet finansieras på högre nivå sä att fördelarna med IT och teleteknik kan bli mer allmänt tillgängliga i utvecklingsländerna. inom bekymmer konkurrenskraft Innovationsprogranunet ses av sin utvärderingspanel som mer relevant än någonsin tidigare social lör gemenskapens sammanhållning. Innovation är en viktig källa till nya arbetstillfällen av hög kvalitet och leder till skapande av välstånd. Detta kräver ledarskapsförmåga, kunskapsöverföring mellan länder och branscher. Ilexibla marknader för produkter samt marknadsinriktad FoTU. Dessutom krävs standarder och regler som liksom en förmånlig skattepolitik och kapitalmarknader. En europeisk patentpolitik som försvarar immateriell egendom världen över på ett kostnadseffektivt sätt krävs också. Samtidigt måste forskningsinstitutioner och näringsliv arbeta mycket närmare tillsammans för att tillfredsställa kundernas behov. innovation, ekonomisk främjar och och I stort sett ansågs programmet kostnadseffektivt, även om en del prioriteringar kan behöva göras om och andra tillkortakommanden kan behöva rättas till, men dessa problem bedöms inte som överskuggande. Utvärderingspanelen för det särskilda programmet hävdar att innovationen så viktig att verksamheten bör utvidgas och grundas pä nya organisationsformer inom kommissionen till stöd för en europeisk innovationspolitik. En think tank föresläs leda tänkandet pä området. är 36 Alternativet att främja innovation inom de särskilda programmen (för närvarande l % av budgeten) tycks inte ha övervägts. Grundsatserna i utbildning och rörlighet för forskare stämmer fortfarande och är relevanta. Europa kommer att ha bättre möjligheter att möta framtidens utmaningar om dess vetenskapliga och tekniska samfund är redo att samarbeta över ämnes-, kultur-, regions- och nationsgränserna. Ett program för utbildning och rörlighet har ett avsevärt bidrag att lämna till utvecklingen av detta samarbete. Dessutom mäste denna verksamhet inom utbildning och rörlighet ta hänsyn till utmaningarna och spela en roll vid utvecklingen och stabiliseringen av Central- och Östeuropa. Verksamheten måste också kunna höja sig över de rena EU-frågorna för att se till att forskningen omfattar den globala dimension som industriell konkurrenskraft och hållbar utveckling har. Vad gäller prioriteringar bör Marie Curie-stipendiema bli programmets flaggskepp och begränsas till stipendiater av hög kvalitet, i stil med Rhodes-stipendiater. Uppföljning av bidraget forskningsnätverk (doktorandutbildning) anses det som viktigast att utvidga dessa till Östeuropa och att uppnå mer variation och bättre kostnadseffektivitet. forskningen är centralt. Vad gäller till den europeiska Vad gäller storskaliga anläggningar har en del intressanta grupperingar framträtt, och man bör satsa pä att öka denna verksamhet genom en aktivare samordning. Denna verksamhet lär dock inte bli en plattform for överväga att inrätta nya storskaliga anläggningar. Det anses pä sina häll all ett bättre läge kan uppstå under det femte ramprogrammet sä all delta område lär frihet att utvecklas. 3. 2 De särskilda programmens effektivitet I stort sett anser utvärderingspanelerna för de särskilda programmen att de sköts effektivt, men de flesta av dem anser också att det finns utrymme för förbättringar genom att göra förfarandena vid projektvalet och finansieringen effektivare och snabbare. Detta var det område som oftast betonades av panelerna och som kritiserades hårdast, vilket kommissionen måste beakta. Telematik- och bioteknikpanelerna var särskilt kritiska till förfarandena. Alla panelerna nämner att den långa period, ofta mer än ett år från avslutandet av ansökningsomgången till undertecknandet av kontrakt, är fullständigt oacceptabel, särskilt inom snabbrörliga områden som IT eller bioteknik där läget kan förändras dramatiskt inom ett är, eller till exempel i Östeuropa där forskare kan vara beroende av EU-medel för sin överlevnad. Rättsliga och finansiella aspekter anses vara de huvudsakliga orsakerna till förseningarna. Detta problem, som redan uppmärksammats ordentligt, mäste lösas inför det femte ramprogrammet. Panelerna efterlyser en handläggning som minskar den totala tiden till 5-6 månader. En ökad delegering av ansvaret anses vara nödvändig för att göra framsteg, i synnerhet för att snabbt kunna godkänna smä projekt där den finansiella styrningen är decentraliserad i enlighet med modern företagsekonomi. I andra förslag kräver man "total omorganisering" (industri- och materialteknik) och ett genomförande av den amerikanska ARPA-modellen (telematik). Användningen av viljeförklaringar som gör att arbetet kan påbörjas tidigt uppmuntras (industri- och materialteknik). 37 Ytterligare en fråga är att antalet ansökningar är lör stort, vilket förvärrar problemet med handläggningstiderna genom att skapa ohanterliga belastningstoppar. 1 en del program har förfaranden i tvä steg införts med mycket tydligare riktlinjer för de sökande. Denna metod rekommenderas också av flera olika paneler. Ulvärderingspanelen lör IT-programmel har rekommenderat en konkursfond for att täcka de situationer där projektsamordnaren går i konkurs. Bioteknikpanelen framförde krav på mycket bättre återkoppling till alla sökande och mer samråd med näringslivets forskningschefer, användare och de smä och medelstora företagen (i stället för Irdac, rådgivande kommittén för industriell forskning och utveckling). Vad gäller effektiviteten i förvaltningen har nästan alla utvärderingspaneler kommit fram till att programmen förvaltats effektivt av kommissionens personal med hänsyn tagen till begränsningarna i pengar och personal. I några fall, särskilt industri- och materialteknik, transport, biomedicin och hälsa, anförde panelerna till och med den åsikten att kommissionens personal var oacceptabelt överbelastad i enheter med en bemanning pä cirka två tredjedelar av den överenskomna. Detta tycks tillräckligt allvarligt för att be kommissionen se över arbetsbelastningarna i allmänhet och se till att bemanningen av enheterna är den överenskomna sä att effektiviteten tryggas. Driftseffektiviteten påverkas naturligtvis av flexibiliteten alt hantera nytillkomna prioriteringar pä lämpligt sätt. lm traditionell fast budget och ett ämnesuppdelat ramprogram tenderar att sakna den flexibilitet som krävs för att möta utvecklingen inom exempelvis IT eller bioteknik. Inom vissa program, exempelvis IT, har man svarat kraftfullt pä denna utmaning genom att inrätta ett rullande program med regelbundna kontrollstationer. Acts-panelen stöder detta och framför krav pä alt del femte ramprogrammet endast skall ange inriktningar sä att justeringar, omprioriteringar och omfördelningar underlättas. I andra program, exempelvis transport, kräver man större flexibilitet, men man har inte behandlat frågan internt utan väntar på att den skall behandlas pä ramprogramsnivä. Effektiviteten hämmas också, anses det, av program som påverkas för mycket av nationella önskelistor på bekostnad av större, bredare europeiska program. Denna kritik kommer från utvärderingspanelerna för industri- och materialteknik och transport. Det målinriktade socio-ekonomiska forskningsprogrammet påbörjades först under ramprogram fyra, och dess tidiga effektivitet har hindrats av täta byten av chefer (fyra stycken på två år) och annan nyckelpersonal. För Ineo-programmel anförs dåliga kommunikationer, dålig infrastruktur och brist pä lokala banktjänster som skäl för den i allmänhet begränsade effektiviteten hos många av dess program utanför EU. Inom flera program framförs krav på större användning av elektronisk kommunikation och videokonferenser, något som kommissionen formellt skall ansvara för. 3. 3 De särskilda programmens genomslagskraft Alla paneler hävdar att de flesta av de särskilda programmens ursprungliga mål enligt rådets beslut har uppnåtts. Huvuddelen av forskningen bedöms vara av hög kvalitet och de viktigaste forskningsmålen har uppnåtts. 38 Även om huvuddelen av forskningen varit framgångsrik har den ofta saknat påtagliga mål och därmed gcnomslagskraft, särskilt ekonomisk sådan. Del mäste påpekas all man under det Ijärde ramprogrammet har gjort myckel slönv försök att ta fram tydliga och mätbara mål som avspeglar positiv ekonomisk inverkan den övergripande lökueringen pä användarnas behov i de flesta i framtida utvärderingar. industriella programmen kommer att ge ett tydligare genomslag Vanligen relaterar utvärderingspanelerna effektiviteten till projektens tillfredsställande resultat såsom publiceringar i vetenskapliga tidskrifter, andra publikationer, workshops, konferenser, provningsmetoder, nya processer och prototyper. Patenten verkar ofta vara få i de särskilda programmen - det beror återigen på att de tidigare programmen varit så forskningsinriktade. Ett större antal patent väntas från det fjärde ramprogrammet. forskning Några effektivitetstal läggs fram. Industri- och materialteknikpanelen noterar att man i kvantitativa undersökningar av utnyttjandepotentialen som gjorts under perioden 1991-1995 slagit fast att avkastningen i genomsnitt var 4 till 6 ecu för varje ecu som investerats i icke- icke-nukleära konkurrensinriktad energiprogrammet bedöms gemenskapens forskning ha bidragit till att den mängd energi som krävs lör all producera en enhet BNP sjunkit nägot mellan 1973 och 1994. För Thermie gav 28 % av projekten acceptabel avkastning sett i relation till de nuvarande priserna pä lössila bränslen. I Ineo/Cost-programmet har imponerande resultat erhållits inom vaccinutvecklingen, medan de stora landvinningarna inom biotekniken bedöms ha skett inom genomforskning och teknik för framställning av lipas och mjölksyra. inom Brite/Euram-programmet. For del Spridning av resultaten anses vara ett jämförelsevis svagt område i många program, särskilt havsvetenskap och marin teknik, jordbruk, skogsbruk och fiske, bioteknik, telematik samt industri- och materialteknik. I det sista fallet rekommenderas inrättandet av särskilda informations- och rådgivningsenheter för att förbättra spridningen inom nyckelområden som flygteknik. På vissa områden, till exempel bioteknik, finns det faktiskt en konflikt mellan utnyttjande och resultatspridning, i synnerhet om de deltagande företagen inte är säkra pä huruvida de vill kommersiellt utnyttja teknik som utvecklats inom ramprogrammet. Som kontrast kan nämnas att spridningen bedöms vara särskilt god i programmet lör standard, mätning och provning, lät vara i en nägol annorlunda omgivning. Mänga paneler framför krav pä en tydligare plan för spridning och utnyttjande som skall vara en fastare del av den ursprungliga projektspecifikationen. Alla paneler anser att ett väsentligt bidrag håller på att lämnas till att bygga ett genuint FoTU- samfund vilket kommer att medföra fördelar för den europeiska konkurrenskraften och naturligtvis bidra till gemenskapens sammanhållning. Acts-panelen anser att man genom att bygga vidare på detta kan skapa mycket bredare nätverk inom gemenskapen. Dessutom påpekar Industri- och materialpanelen att många samarbeten fortsätter efter det att projekten slutförts. Betydande bidrag till utvecklingen av europeiska standarder noteras för Acts, IT och standarder, mätning och provning. Stora bidrag lill EU:s beslutsprocess noteras inom industri- och materialteknik, standarder, mätning och provning, samt inom transport, bioteknik och målinriktad socio-ekonomisk 39 Inom havsvetenskap och marin forskning. inverkan på medlemsstaternas nationella politik. Miljön och klimatpanelen noterade dåliga förbindelser med beslutsfattarna som behöver förbättras. skedde den teknik stora Ett antal paneler uppmärksammade Europas bristfälliga förmåga att utnyttja resultat, vilket visar sig i det lilla antalet högteknologiska små och medelstora företag som startas och växer. Bättre förbindelser till riskkapitalmarknaden föreslås, inbegripet inrättandet av finansiella plattformar vid sidan av näringslivets. Slutligen nämnde mänga paneler dålig samordning och dåligt samarbete mellan olika generaldirektorat. Även om sä inte alltid är fallet, exempelvis inom jordbruket, förefaller det vara ett allmänt problem som behöver lösas på kommissionsnivä. 3. 4 GFC Utvärderingen av GFC grundas pä samtal med professor J. M. Rojo, som är ansvarig för den övergripande utvärderingen av GFC, och med generaldirektör J. P. Contzen, den ansvarige generaldirektören i kommissionen. Dessutom fanns rapporterna frän de sju olika besöksgrupperna lör de enskilda GFC-instituten att tillgå. Professor Rojo ansåg att GFC hade förbättrats avsevärt under de senaste 10 åren, framför allt vad gäller den vetenskapliga kvaliteten på ett antal områden, särskilt inom grundläggande aktinidforskning i Karlsruhe, och att det nu hade ett gott rykte i omvärlden. Ytterligare fokusering var dock nödvändig eftersom det inte är möjligt att hålla hög kvalitet överallt. Samtidigt som forskningen skall fokuseras behövs det ökad verksamhet i form av tekniskt stöd till kommissionen. Det är tydligt att liera generaldirektorat behöver teknisk och vetenskaplig hjälp när de skall ta fram mycket komplexa direktiv. Alla besöksgrupper ansåg att goda framsteg hade gjorts sedan föregående besök, och alt de flesta punkter som betonats hade åtgärdats. Alla besöksgrupper välkomnade det. nya konkurrensinriktade arbetssättet och den framgång som blivit resultatet. Detta har medfört en positivare inställning och högre moral. En viss oro kunde dock skönjas för att konkurrensandan kunde leda till en splittring av satsningarna bortom kärnkompetensen. Flera besöksgrupper framförde krav pä mer fokuserade mål, särskilt inom rymdlillämpningar, modeller för radioaktiv överföring samt fjärranalys av skogar. Samtidigt uppmuntras några enheter, sin verksamhet bortom den basverksamheten till analytiska aspekter på kärnsäkerhet. exempel Transuraninstitutet, att vidga till Pä liera områden ansågs det att arbetet nätt den punkt där yttre utprovning av idéerna krävs, till exempel av multimedianät, tillförlitlig mjukvara och sensorbaserad robotik samt resultat från holograflforskning. Detta kan kopplas till andra krav på GFC om att bli mer affärsmässigt, göra mer marknadsföring samt, intressant nog, inrätta en plantskola för företag i Ispra. framförde ledarskapet beträffar flera grupper krav på bättre målsättning och Vad projektledning och användningen av externa rådgivande användargrupper med några branschrepresentanter för att hjälpa till med fokuseringen. De flesta besöksgrupperna nämnde behovet av mer samarbete mellan GFC:s enheter och anläggningar genom ökade till personalomflyttningar och ökad överföring av kvalificerad personal generaldirektoraten i Bryssel. från GFC 40 Övriga ledarskapsfrågor inriktades på det gamla problemet rekrytering. Även om vissa framsteg gjorts med de ^nya treårskontrakten finns det fortfarande en omfattande brist på flexibilitet, och flera grupper krävde att GFC:s chefer skall få större frihet vid urval, befordran och avskedande av forskarpersonal och att det interna systemet för resultatöversyn skall bättre inriktas på institutets behov. Användning av rekryteringsföretag för att hitta kompetent personal internationellt förordades av flera grupper. Sådana forslag läggs fram eftersom betydande delar av nyckelpersonalen vid flera institut står i begrepp att pensioneras och måste ersättas. Slutligen anses avsevärda framsteg ha gjorts vid IPTS i Sevilla. Där finns nu ett mycket klarare uppdrag, en ordentlig budget, en tydlig uppsättning kunder och en kompetent och entusiastisk personal. En större samverkan, särskilt med nyckelkunder i Bryssel men även med andra GFC- anläggningar, anses dock nödvändig. Användningen av elektronisk kommunikation och Internet uppmuntras för att underlätta detta. Trots att den ovannämnda utvärderingen är i stort sett positiv kommenteras GFC av två av utvärderingspanelerna för de särskilda programmen. Miljö- och klimatpanelen rapporterar att GFC:s bidrag på miljöområdet till stora delar inte erkänns av det forskningssamfund som betjänas av det särskilda programmet för miljö och klimat. Det finns också oro för storleken på GFC:s budget för miljö-FoTU samt frågan huruvida budgeten skall tilldelas det särskilda programmet istället. I kärnsäkerhetsrapporten påpekas en brist på tydlighet rörande hur GFC:s mål samordnas med det särskilda programmets. Dessutom nämns dålig kontakt mellan GDXIEs personal som sköter det särskilda programmet och cheferna för GFC:s program. 41 Tabell 1: Ramprogram 3 och 4 Det tredje ramprogrammet togs fram för all uppfylla sex huvudsakliga kriterier: • Förbättrad industriell konkurrenskraft. • Uppnående av stora marknadsmål genom normer och standarder. • Uppmuntrande av transnationella industriella initiativ. • Införande av en europeisk dimension vid utbildningen av FoTU-personal. • Större ekonomisk och social sammanhållning samtidigt som den höga vetenskapliga och tekniska kvaliteten på forskningsprojekten säkerställs. • Alla initiativ skall ta hänsyn till miljöskydd och livskvalitet. I industriella program konkurrensinriktade stadiet. låg tonvikten på forskning och teknisk utveckling pä det icke Dei fjärde ramprogrammet byggde vidare på det tredje, med ett antal nya strategiska mål: • Skapande av infrastrukturer på hög nivå inom informationsteknik, kommunikation, transport och energi. • Större konkurrenskraft inom industriell teknik samt teknikens kompatibilitet med livskvalitet, miljöskydd och miljösäkerhet, samt intelligent, ren produktionsteknik. • Systematisk spridning och utnyttjande forskningsresultat, särskilt för småföretag. • Samordning av medlemsstaternas FoU-politik med gemenskapens forskningspolitik. 43 Särskilda program inom det fjärde ramprogrammet och Euratoms ramprogram Tabell 2: Område 1 Tclcmalikli Dämpningar Avancerad kommunikationsteknik och kommunikationstjänster (Acts) Informationsteknik (II) Industri- och materialteknik Standarder, mätning och provning Miljö och klimat Havsvetenskap och marin teknik Bioteknik Biomedicin och hälsa Jordbruk och fiske I eke-nukleär energi Kärnsäkerhet Fusion Transport Målinriktad socio-ekonomisk forskning Område 2 Samarbete med tredje land och internationella organisationer (Inco) Område 3 Spridning och optimering av resultat (Innovation) Område 4 Stimulans av utbildning och rörlighet for forskare GFC:s program 44 Tabell 3: FINANSIERING AV EU:s FoTU-verksamhet (löpande priser i miljoner ecu) A. ÅRLIG FINANSIERING FRÅN RAMPROGRAMMEN (RP) ÅR 91 92 93 94 95 91-95 RF 1987- 1991 (RI>2) (1) 1270,7 230,9 14,8 3,9 0,2 1520,5 RP 1990- 1994 (RP3) Finansielt tillskott. (RP3) RP 1994- 1998 (RP4) (1) (2) (1) 296 2160,5 1929,5 1264,7 1 5651,7 150 750 900 0 3017,1 3017,1 Totalt, FoTU-program 1566,7 2391,4 2094,3 2018,6 3018,3 11089,3 Kompletterande (3) 168,8 308,4 440,2 571,8 2,1 1491,3 Totalt, FoTU-program + Kompl. 1735,5 2699,8 2534,5 2590,4 3020,4 12580,6 (1) Enligt vad som ursprungligen godkänts i beslutet. (2) Kompletterande finansiering av RP3 i ett särskilt beslut. (3) Kompletterande åtgärder som godkänts i beslut. B. TOTAL FINANSIERING: I ORDELING ENLIGT RP4:S STRUKTUR FINANSIERING Område 1: Informationsteknik och Kommunikation Industri-och materialteknik Miljö Livsventenskaper Energi Transport Målinriktad socio-ekonomisk forskning Totalt, område 1 Område 2: 1991 - 1995 MECU % 4192 4 1791,9 "1098,2 1202,3 2285,3 ~ 96,8 51,5 10748,6 (I) ~ 33 3 14,2 8,7 9,6 18,2 0,9~ 0,5 85,4 5,7 2,3 Samarbete med tredje land och internationella 1X1,6 Område 3: Spridning och utnyttjande av resultat 293,8 Område 4: Utbildning och rörlighet för forskare Totalt, FoTU-program + kompletterande (1) Inbegripet GFC:s stöd till annan EU-politik 45 820,6 " 12580,6 | 6,5 KM)"" DEL B KOMMISSIONENS KOMMENTARER TILL RAPPORTEN FRÅN FEMÅRSUTVARDERINGEN MM 47 Inledning Viscount Davignon och medlemmarna i den opartiska gruppen är värda en eloge for sin rapport, som helt har uppfyllt förväntningarna på den första externa retrospektiva femårsutvärderingen av ramprogrammet. Gruppens rekommendationer är auktoritativa, konstruktiva och framsynta, och tie har vunnit mycket pä medlemmarnas djupa kunskaper om europeisk forskning och den noggranna bedömning av det som presterats inom ramprogrammen som gjorts genom utvärderingen av de särskilda programmen. Kommissionen välkomnar gruppens iakttagelse att det inte finns nägra områden som inger allvarliga bekymmer beträffande kvaliteten pä den forskning som utförs inom ramprogrammet, och likaså dess erkännande av det kunskapsnätverk som ramprogrammen har skapat. Gruppen understryker att om ramprogrammet skall bli framgångsrikt måste det bygga vidare på traditionen av vetenskapliga prestationer, men med större betoning på social och ekonomisk relevans. Den drar dock slutsatsen att ramprogrammet ännu inte infriat förväntningarna, eftersom en sant europeisk strategi saknas. Kommissionen håller med om att utarbetandet av Femte ramprogrammet måste styras av en mer strategisk syn om det skall kunna bidra till Europeiska unionens ekonomiska och sociala välfärd enligt hela sin potential. Kommissionen stöder till fullo gruppens slutsatser att femte ramprogrammet erbjuder möjligheter till stora förändringar, i synnerhel av följande anledningar: Programmet mäste anta den ulmaning som utgörs av de massiva investeringar som EU:s konkurrenter gjort inom forskning och utveckling. Det måste vara mer målinriktat och effektivt. Samtidigt måste det kunna reagera mer flexibelt pä förändrade behov. Programmets struktur bör torenklas, kommissionens förvaltning av programmet bör strömlinjelbrmas ytterligare, spridning och utnyttjande av forskningsresultat bör fä större vikt inom de tillämpning av olika urvalskriterier, inbegripet kriteriet för europeiskt mervärde. Kommissionens reaktion i praktiken på detta speglas till Femte ramprogrammet. Nedan ges ett detaljerat ställningstagande till gruppens rekommendationer. resurserna bör koncentreras genom strikt forskningsprogrammen och i det formella förslaget Rubrikerna nedan anknyter till underrubrikerna i avsnitt 4 av gruppens rapport "Key Issues for Change" (nyckelfrågor för förändring). 1. Programstrategi (iruppcn föreslår en mer strategisk modell för hemic ramprogrammet, som baseras på programmets urvalskriterier relevans och "europeiskt mervärde", vilket inbegriper stöd till infrastruktur och samordning med strukturfonderna. Kommissionen instämmer i att en striktare tillämpning av de båda kriterierna relevans och europeiskt mervärde vid urvalet av forskningsämnen, där man tar full hänsyn till den sociala, ekonomiska och tekniska utvecklingen, kommer att leda till en mer strategisk modell. Relevansen måste bedömas utifrån både de sociala behoven - ökad sysselsättning, livskvalitet och hälsa (inbegripet säkerhet och kvalitet på varor och tjänster för konsumenterna) bättre miljöskydd, ökad rörlighet osv. - och möjligheterna till ekonomisk utveckling och vetenskapliga och tekniska framsteg. Gruppens påpekande att den europeiska "kritiska massan" också gäller för skapandet av nätverk av storskaliga anläggningar bör också tas upp i Femte ramprogrammet, sä att vart och ett av 49 temaprogrammen, och även programmet för "utökande av individens möjligheter", innefattar åtgärder till stöd för skapandet av nätverk och förbättrad tillgäng till forskningsinfraslrukturer. Kommissionen instämmer med gruppen om att man skall sträva efter att ramprogrammet och strukturfonderna i hög grad skall kunna förstärka varandra. I kommissionens kommande meddelande om forskning och sammanhållning undersöks vilka förbättringar som kan göras med bibehållande av dessa tvä instruments särdrag. 2. Rätts- och förvaltningsklimat Gruppen föreslår en rad rättsliga och förvaltningsmässiga förändringar för att öka ramprogrammets flexibilitet och koncentration: förändringar: omröstningar med kvalificerad majoritet Rättsliga ramprogrammets mcdheslufandeprocess, en ny unionskommitté som skall ersätta befintliga kommittéer för de särskilda programmen och en förvaltningsrutin som kan skapa flexibilitet i budgetfrågor under ramprogrammets löplid. i Effektiviteten skulle öka betydligt om kommissionen delegerades större befogenheter vad gäller genomförandet av ramprogrammet. I kommissionens inlagor till regeringskonferensen ger den ett starkt stöd åt att rådet utökar antalet omröstningar med kvalificerad majoritet. I väntan pä resultaten från regeringskonferensen verkar kommissionen för att ramprogrammet skall utvecklas och dess förvaltning förbättras, i den mån som detta är möjligt med nuvarande regler. I synnerhet gäller följande: Uppläggningen av de sex program som är avsedda att ingå i Femte ramprogrammet bör möjliggöra en mer strategisk syn på ett större forskningsutbud inom varje enskilt program. Kommissionen anser alt huvudansvaret för genomlörandel av programmen bör delegeras lill kommissionen, samtidigt som programkommittéerna bibehåller sin särställning vad gäller forskningsmål, ändring av kontroll av programmens genomförande, prioritering av arbetsprogram och fördelning av medel -- dock utan att yttra sig om enskilda åtgärder. Kommissionen delar vidare gruppens uppfattning att man genom att hälla inne med en del av programmets budget under genomförandets första år kan skapa förutsättningar för en större flexibilitet under senare är. Förändringar av de förvaltningsförfaranden som rör delegering, tidsramar, feedback samt åtgärder mot underbemanning. insyn och Ansträngningar görs hela tiden for att förbättra förvaltningen av gemenskapsforskningen. I ett kortare perspektiv vidtas åtgärder för att minska antalet överteckningar, for att öka insynen och konsekvensen utvärderingarna av förslag, för att påskynda utvärderingen av förslag och kontraktsförhandlingar samt för att förenkla finansieringen. Detta bör också förbättra tillgången till programmen, i synnerhet för små och medelstora företag. Dessutom häller man på att utarbeta nya ledningsrutiner baserade på bästa moderna metoderna. I enlighet med förvaltningen av Femte ramprogrammet, men detta måste ske i kombination med tydlig ansvarsfördelning upprättas för lämpliga gruppens rekommendationer bör en 50 samordningsåtgärder inom programmet, med övrig gemenskapspolitik och med all verksamhet utanför geinenskapssammanhauget, t. cx. medlemsstaternas forskningsprogram. Personalökningen har legat långt under siffrorna i gemenskapens allmänna forskningsbudget och detta speglar dels kommissionens strävan att ha en liten förvaltning och dels de stränga ramar som rådet beslutat om för de särskilda programmens personal- och förvaltningskostnader. Mer omfattande utvärderingar där man också sätter in programmen i ett större sammanhang och beaktar den internationella utvecklingen samt olika indikatorer på input och output, så att en informationbas för kontroll- och utvärderingsgrupper kan tillhandahållas. En fokusering av forskningen mot sociala och ekonomiska mål, särskilt i samband med "nyckelätgärder" måste innefatta arbetsplaner med uppsatta delmål som framtida prestationer kan mätas mot. Man avser också att göra en regelbunden uppdatering av detaljerade mål och arbetsprogram. I del syftet skulle kommissionen göra systematiska granskningar av läget och analysera och utvärdera de framsteg som gjorts i bredare vetenskapliga och tekniska kretsar, mot bakgrund av den sociala och ekonomiska utvecklingen och med särskild uppmärksamhet riktad mot del internationella sammanhanget. resultat av den här processen kommer både kontrollen och den retrospektiva Som ett programutvärderingen att kunna dra nytta av en bredare informationsbas, i enlighet med gruppens rekommendationer. Enligt kommissionens initiativ SEM 2000 kräver god förvaltningssed dock en klar åtskillnad mellan verkställande och utvärdering. Det är givetvis mycket viktigt att man kan upprätthålla kvaliteten och bibehålla oberoendet i den externa kontroll- och utvärderingsprocessen och detta gäller i synnerhet de deltagande experterna. Kommissionen fortsätter med sina ansträngningar för att på ett konsekvent sätt utveckla den förvaltningsmässiga och statistiska informationen om gemenskapens forskningsverksamhet samt hålla den aktuell och göra den tillgänglig. Den fortsätter också sitt arbete med att utarbeta en rad indikatorer pä vetenskapligt och tekniskt framsteg pä regional, nationell, europeisk och global nivå genom den europeiska rapporten om vetenskaps- och teknikindikatorer (liuropean Science and Technology Indicators Report). Fortsatta ansträngningar patenlsystemel för att förenkla och minska kostnaderna för det europeiska En arbetsgrupp inom IRDAC har tagit upp de många olikartade frågor som är kopplade till immateriella rättigheter i samband med EU-forskning. Den har dragit samma slutsatser som gruppen om de höga kostnaderna för patent i Europa. Den här frågan ligger utanför ramprogrammet. Enligt gemenskapens forskningskontrakt är man stödberättigad för patentkostnader. 51 3. Tillvägagångssätt vid genomförandet av det nya ramprogrammet (truppen anser all en mer integrerad strategi där flera olika metoder utnyttjas behövs för all stödja FoTU och innovationer. • En tydlig ansvarsfördelning som garanterar spridning En "livscykelssyn" på förvaltningen av projekt skall ingå i Femte ramprogrammet. Där så är möjligt skall man redan från början "bygga in" en effektiv spridning av forskningen i projektet. Därmed skulle man kunna skräddarsy åtgärder efter de olika programmens och projektens särskilda behov. Man bör utveckla ett konsekvent och effektivt sätt att genomfora detta med hjälp av lokala "innovationsenheter" inom vart och ett av programmen. • Mer hjälp till små och medelstora företag vad gäller ekonomiska och rättsliga frågor som har alt göra med forskningens användning riktas mot olika rättsliga och ekonomiska aspekter som rör Särskild stor uppmärksamhet användningen av forskningsresultat, med beaktande av de högteknologiska små och medelstora företagens särskilda omständigheter. Man häller pä att undersöka hur man kan förbättra innovalionslinansiärer, med målsättningen alt informationsllödet mellan forskningsprojekt och utarbeta mer strukturerade och bättre fungerande kontaktytor. Inom ramen för det horisontella programmet "Innovation och deltagande av små och medelstora företag" som ingår i Femte ramprogrammet skulle en enhet kunna inrättas med uppgiften att bistå projekten med sådant som rör immateriella rättigheter och tillgång till privat kapital. Den nuvarande planen för forskningssamarbete bör fortsätta och vidareutvecklas inom Femte ramprogrammet, så att den bättre kan svara mot framför allt de små och medelstora företagens mångskiftande behov av kontraktsforskning som kan komplettera deras egna forskningsresurser, vilka kan vara begränsade eller obefintliga. • Bättre förbindelser med Eureka Såsom nämns i kommissionens andra arbetsdokument om Femte ramprogrammet arbetar man aktivl för att upprätta närmare band med Eureka. Ansträngningar kommer att göras tor att se till att dessa tvä instrument kompletterar varandra och för att garantera ett informalionsllödc Iran ramprogrammet till Eureka allteftersom arbetet fortskrider, resultat produceras och marknadens behov täcks, lui sådan modell kan framfor allt utvecklas för nyckelåtgärderna. • Fortsatt utveckling av avancerade europeiska virtuella institut Det projekt tor sekvensering av genomet hos jäst som omnämns av gruppen, i vilket nära 100 laboratorier i Europa ingick (inklusive tio små och medelstora företag) i samverkan med laboratorier i Förenta staterna, Canada och Japan, visar effektiviteten i ett storskaligt nätverk av europeiska forskningscenter. Den associerade "industriella plattformen" har också varit en effektiv kanal för att hålla industrin underrättad om projektets resultat och deras eventuella kommersiella konsekvenser. 7 Kommissionen studerar detta och andra sätt att hantera distribuerad forskning som eventuella l-ii uppföljning av projektet görs med Kurofan-projektet, där 144 europeiska laboratorier ingår, som skall göra en systematisk analys av gener med okänd funktion. 52 modeller som kan nyckelålgärder. Femte informationsinfrastruktur som länkar samman olika forskningsinrättningar. tillämpas på Femte ramprogrammet, närmare bestämt forskning ramprogrammet kan dessutom inbegripa i samband med för en till stöd • En fler dimensionell systemstrategi för komplicerade tekniska utmaningar Det här är målet för de nyckelätgärder som räknas upp i kommissionen andra arbetsdokument. Dessa åtgärder skulle föra samman de olikartade vetenskapliga och tekniska resurserna och beröra olika discipliner, teknik- och kompetensområden som behövs för att hantera de stora sociala, ekonomiska och industriella utmaningarna. Denna integrerade strategi skulle styras av en handlingsplan utarbetad i samråd med forskare, industri och dem som är allmänt intresserade och använder sig av forskning, och den skulle fokuseras pä hur man kan fä bukt med de mest betydande flaskhalsarna av vetenskaplig, teknisk och/eller socioekonomisk art. Då nyckelåtgärderna inriktas mot sociala och ekonomiska mål är det självklart att de hela tiden är kopplade till annan gemenskapspolitik som rör dessa områden och även att de för med sig en regelbunden granskning och uppdatering av arbetsprogrammen, så att de speglar de senast uppnådda resultaten och del ändrade tekniska, sociala och ekonomiska sammanhanget. Systemstrategin bör emellertid om falla mer än endast gemenskapens åtgärder. Det som är föremål för nyckelålgärder är per definition av europeiskt intresse och det är av största vikt att dessa områden får bredast möjliga utbyte av forskningen. Om man följer den väg som arbetsgrupperna stakat ut, och utnyttjar många olika formella och informella kommunikationsmedel så kan nyckelåtgärderna inom Femte ramprogrammet utgöra en grundstomme för en bredare forskningssamordning, i synnerhet for den forskning i unionen som bedrivs inom ramen for medlemsstaternas programverksamhet. • Användning av artiklarna 13Ok, l och n Flera gånger har frågan rests om man vid sidan av den övriga verksamheten inom ramprogrammet skulle kunna använda dessa artiklar i fördraget, framför allt vid genomförandet av åtgärder som endast är av särskilt intresse för ett visst antal medlemsstater. Detta är dock endast möjligt om medlemsstaterna visar en fast vilja att medverka i den här typen av initiativ. Om de skulle visa en sådan vilja är det tänkbart med en eller flera åtgärder av den här typen. • Större koncentration och mer självständighet for gemensamma forskningscentret (CiFC ')H Kommissionen stöder helt och fullt gruppens slutsats att det gemensamma forskningscentrel har en central stödfunktion för gemenskapspolitiken. Det har en opartisk ställning, vilket är av särskild vikt för många aspekter av gemenskapens regelverk. Det har också de mycket specialiserade anläggningar och den kompetens som behövs för att fylla denna uppgift, som det i vissa delar är ensamt om i Europa. Utöver de synpunkter som tas upp i det här avsnittet kan följande klargörande vara pä sin plats, med hänsyn till de kommentarer som görs i bilagan till gruppens rapport. Där påpekas "en brist på tydlighet rörande hur GFC:s mål fi utvärderingsrapporten om det särskilda programmet Kämfissionssäkerhet] samordnas med det särskilda "nämns dålig kontakt" mellan GD XIl:s personal och gemensamma programmets" och dessutom forskningscentrets personal. Kommissionen är av åsikten att kontakterna fungerar utmärkt. Dessa förbindelser måste dock återspegla det faktum att gemensamma forskningscentret inom området fissionssäkerhet konkurrerar (framgångsrikt) med andra som föreslår projekt med kostnadsdelad finansiering. Euratoms särskilda program för gemensamma forskningscentret rör huvudsakligen forskning om kärnsäkerhet, vilken inte är föremål tor insatser med kostnadsdelning. 53 Precis som de nationella laboratorierna måste det gemensamma forskningscentret anpassas till den nya verkligheten och kommissionen arbetar för att åstadkomma de förändringar som krävs för detta, bland annat genom en större koncentration på de områden där forskningscentret är ledande. Sedan 1988 har stora ansträngningar gjorts för att bygga upp kontakter mellan gemensamma forskningscentret och den akademiska och industriella forskarvärlden, genom ett program for att förbättra förhållandet mellan till gemenskapspolitiken. Dessa forskning som är kopplad kund och entreprenör ansträngningar har intensifierats efter beslutet om fjärde ramprogrammet, utifrån rådets slutsatser av den 26 april IW4 om gemensamma forskningscentrets roll. Ett av de viktigaste administrativa och rättsliga stegen i processen lör all öka gemensamma forskningscentrets självständighet är dess omvandling till ett självständigt generaldirektorat. för den 4. En bättre balans i programmen Gruppens rekommendation är att ett antal olika åtgärder bör vidtas, så att en fullgod balans kan garanteras inom ramprogrammet En fullgod balans mellan grundforskning och sammanslagning av konvergerande forskningsområden tillämpad forskning, inklusive en 1 förslaget till Femte ramprogrammet beskrivs en struktur som gör det möjligt att förena behovet av att hjälpa unionen bibehålla och utveckla idéflödet och det vetenskapliga och tekniska kunnandet med behovet av att utveckla dess tekniska kompetens inom de viktigaste områdena. Ramprogrammets roll är inte att dubblera den nationellt finansierade "icke-mälinriktade" forskningen. Icke desto mindre mäste de allt närmare banden mellan mer grundläggande forskning och tillämpad forskning inom modern vetenskap och teknik och pä innovalionsomrädel erkännas och (ill fullo avspeglas i Femte ramprogrammet. Tvä aspekter av ramprogrammet måste beaktas i detta hänseende: De nyckelåtgärder där de specifika flaskhalsarna kan göra det nödvändigt med både mer fokuserad grundforskning och tillämpad teknikutveckling. • Forskning om och utveckling av generisk teknik. Samma strikta urvalskriterier skulle användas för all forskningsverksamhet. Dessutom skulle den grundläggande forskningskomponenten variera efter forskningsområdets utvecklingsgrad och den kan ändras allteftersom framsteg görs. Detta är i överensstämmelse med gruppens syn. gruppens rekommendationer att slå ihop de program som rör Det är också i enlighet med informations- och kommunikationsteknik och telematiktillämpningar (tema II) och de biotekniska elementen inom jordbruk, biomedicinsk forskning och bioteknik (under tema 1). En fullgod balans mellan tematiska och verksamhetsinriklade program innehåll att förvaltningen av forskningsprojekten Gruppen rekommenderar som en allmän underliggande princip lör Femte ramprogrammets struktur inom och temaprogrammen. Därför skall starka band upprättas mellan temaprogrammen och de horisontella programmen, exempelvis vid användningen av forskning där både tematiska och horisontella element ingår. I fråga om utbildning och rörlighet tror gruppen att det är nödvändigt med förändringar som kan förbättra dessa aktiviteters image och minska antalet förseningar. I programmet för "utökande av individens möjligheter" kommer ett antal förändringar att göras, på grundval av erfarenheterna från i möjligaste mån skall skötas 54 TMR-programmet (forskarutbildning och forskarrörlighet). Utvärderingen och urvalet av förslag till forskarstipendier skall göras snabbare (målet är tre månader) och dessutom skall nya åtgärder vidtas, såsom införandet av industristipendier ("industry host fellowships") som kan skapa en mer överskådlig och förutsebar miljö som kan locka de allra främsta forskarna. En fullgod balans med hänsyn till Eli-forskningens internationella dimension: ytterligare initiativ för ansökarländer, och ett större "europeiskt mervärde" i partnerskapef med utvecklingsländer. Det nya ramprogrammet präglas av en strävan alt upprätta ett intensivare forskningssamarbete med länder som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen. En fullständig associering skulle vara möjlig lör vissa ansökarländcr, framför allt länder i Central- och Östeuropa1' om de skulle välja denna form. De skulle dä lä delta i programmen pä samma villkor som EES-stalema. Ett alternativ vore att för varje enskilt projekt fatta beslut om medverkan, i princip utan gemenskapsfinansiering, vilket skulle vara en möjlighet för de stater i Central- och Östeuropa som ännu inte är helt associerade, för nya oberoende stater i Europa och för tredje länder i Medelhavsområdet. Samarbetsprojekten med utvecklingsländer kommer även i fortsättningen att inriktas mot att i dessa länder utveckla den vetenskapliga och tekniska kompetens som passar deras behov och som kan bidra till en lösning av deras utvecklingsproblem. Det finns dock ett allmänt erkänt behov av ett förbättrat samarbetet med utvecklingsekonomier med snabbt växande marknader där stora möjligheter finns för EU-företag. Slutsatser Kommissionens analys av den rapport som redovisar gruppens femärsutvärdering av ramprogrammet visar att dess detaljerade rekommendationer i mycket stor utsträckning kommer att tas med i förslagen till Femte ramprogrammet. Gruppen erkänner dock att om man fullt ut skall kunna åstadkomma de betydande förändringar som den rekommenderar är det nödvändigt att ändra del rättsliga klimatet pä ett sätt som går utanför ramarna för kommissionens förslag till ramprogrammet. Vid sidan av Schweiz och Israel 55 ISSN 1024-4506 KOM(97) 151 slutlig DOKUMENT SV 12 15 16 05 Katalognummer : CB-C0-97-142-SV-C ISBN 92-78-18105-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 5<o