title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1500/97 van Pervenche BERES aan de Commissie. Steunprogramma's (AANVULLEND ANTWOORD)

eurovoc_concepts:
EU programme
aid programme
costing
financial management
legal person
natural person

formats: html print


title: Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 23/97 vom 30. April 1997 über die Änderung des Anhangs XIII (Verkehr) des EWR-Abkommens

eurovoc_concepts:
European Economic Area
approximation of laws
industrial restructuring
inland waterway shipping
inland waterway transport
intra-EU transport
transport regulations

formats: html pdfa1b print


title: 97/285/CE: Decisión de la Comisión de 30 de abril de 1997 relativa a determinadas medidas de protección contra la peste porcina clásica en España (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Spain
animal plague
export restriction
health certificate
swine
veterinary inspection


title: WRITTEN QUESTION No. 1490/97 by Angela SIERRA GONZÁLEZ to the Commission. Protecting Cetacea in Tenerife and La Gomera (Canary Islands)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
marine life
marine mammal
protected area
protected species
protection of animal life
protection of animals
tourism

formats: html pdf print

text: C 82/8 EN Official Journal of the European Communities 17. 3. 98 (98/C 82/09) WRITTEN QUESTION E-1487/97 by Tony Cunningham (PSE) to the Council (30 April 1997) Subject: Assessment of the joint action to combat trafficking in human beings What action does the Council propose to take in the short term to pursue the aims proposed in the joint action to combat trafficking in human beings and sexual exploitation of children, which came into force on 24 February 1997? In the period prior to the official assessment of the results of the joint action at the end of 1999, how does the Council propose to monitor its effectiveness? Answer (16 October 1997) The Council attaches great importance to the questions raised by the Honourable Member of the European Parliament, and is actively pursuing the matter in relevant working groups of the Council, such as the Europol Working Group, the Mutual Assistance Working Group and the Drugs and Organized Crime Working Group. These discussions aim at a better coordination of the efforts of the Member States and the international organisations working in this area, such as ICPO/Interpol, the Council of Europe, and to an increasing extent EDU/Europol. The discussions so far have emphasized the need to promote and facilitate the exchange of information between Member States, to give analytical support to international investigations, to develop the centres of excellence concept currently being created within EDU/Europol, and to include the subject in the annual situation report on organized crime in the EU. The Dutch Presidency of the Council organized from 24 to 26 April 1997 a Ministerial Conference on trafficking in women in the Hague. The declaration adopted at the Conference has been made public. The Council intends to commence the assessment of the implementation of the Joint Action in 1998. (98/C 82/10) WRITTEN QUESTION E-1490/97 by Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) to the Commission (30 April 1997) Subject: Protecting Cetacea in Tenerife and La Gomera (Canary Islands) The sea channel separating the islands of Tenerife and La Gomera contains a site of outstanding natural and scientific interest frequently visited by many species of Cetacea such as the pilot whale (Globicephala macrorhynchus) and the bottle-nosed dolphin (Tursiops truncatus). Both species are covered by Council Directive 92/43/EEC (1) on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora, specifically Annexes IV and II, and the stable population of more than 250 animals makes the area an important observation site for these species. More than 500 000 people now visit the habitat of these mammals and tourists are taken to the site by dozens of authorized and unauthorized boats, generating an annual income of around PTA 2 billion. This activity is placing excessive pressure on the cetacean population, and the environmental departments of the Canary Islands Government have acknowledged that the animals are suffering from being constantly chased and cornered throughout the year, which is leading to stress, nervousness, the dispersal of individual animals and families and even accidents with visiting boats. The regulations issued by the Canary Islands Government in response to this situation are not preventing incidents such as those described above. Is the Commission aware of this situation?


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 786/97, annettu 30 päivänä huhtikuuta 1997, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
beet sugar
cane sugar
export refund
raw sugar
white sugar


title: WRITTEN QUESTION No. 1505/97 by Guido PODESTÀ to the Commission. Coal

eurovoc_concepts:
coal
competitiveness
electrical energy
environmental protection
lignite
price stability
production cost
security of supply

text: 25. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 60/21 Det bo¤r dock betonas att bedo¤mningen av inverkan p(cid:229) miljo¤n och kommissionens kontroll skall go¤ras innan projektet p(cid:229)bo¤rjas. I detta fall kommer trafikleden redan vara fa¤rdigsta¤lld. Detta projekt finansieras inte med gemenskapsmedel. (1) EGT L 175, 5. 7. 1985 (98/C 60/41) SKRIFTLIG FR¯GA E-1473/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (30 april 1997) A¤mne: Regionala tja¤nstema¤n eller turister? I Bryssel har man, enligt Emma Bonino, under vissa veckoslut organiserat utbildning fo¤r att o¤ka de regionala tja¤nstema¤nnens kunskaper om strukturfonderna. De italienska regionerna a¤r de enda som vid varje utbildnings- helg sa¤nder olika personer, som om det handlade om semesterbonus i sta¤llet fo¤r ett arbetspass. Oavsett vad den anser om la¤mpligheten i uttalandet, skulle jag vilja att kommissionen bera¤ttar vilka regioner tja¤nstema¤nnen/turisterna representerar och jag uppmanar Emma Bonino att offentliggo¤ra namnen p(cid:229) de skyldiga. Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (23 juni 1997) Parlamentsledamoten avser fo¤rmodligen den praktik som anordnas vid kommissionen fo¤r tja¤nstema¤n vid nationella myndigheter som fo¤rvaltar strukturfonderna. Denna praktik som anordnas vid kommissionen och finansieras delvis genom strukturfonderna bero¤r sa¤rskilt de nationella tja¤nstema¤n som ansvarar fo¤r fo¤rvaltningen av strukturfonderna inom ramen fo¤r m(cid:229)l 1 (insatser i Mezzogiorno i Italien). Dessutom mo¤jliggo¤r denna praktik en fo¤rdjupning i a¤renden och fr(cid:229)gor som ro¤r fo¤rvaltningen av gemenskapens medel och utgo¤r ett bra tillfa¤lle fo¤r fortbildning av dessa tja¤nstema¤n. Fo¤ljaktligen anser kommissionen inte att det a¤r no¤dva¤ndigt att offentliggo¤ra namnlistorna o¤ver dessa praktikanter. (98/C 60/42) SKRIFTLIG FR¯GA E-1505/97 fr(cid:229)n Guido Podesta‘ (UPE) till kommissionen (30 april 1997) A¤mne: Kol Den 17 februari 1995 ho¤lls i Strasbourg, inom ramen fo¤r riktlinjerna fo¤r Europeiska unionens gemensamma energipolitik, den femte EURACOM-konferensen om kolets framtid. Under denna konferens ha¤vdade Christos Papoutsis, ledamot av kommissionen med ansvar fo¤r energifr(cid:229)gor att det a¤r uppenbart att fast bra¤nsle har stora fo¤rdelar na¤r det ga¤ller konkurrens och fo¤rso¤rjningssa¤kerhet, och a¤r den sto¤rsta och mest konkurrenskraftiga tillga¤ngliga energika¤llan. Likva¤l visar samtliga ekonomiska indikatorer att Europeiska unionens medlemsstater, tva¤rtemot de beslut som de sto¤rsta utomeuropeiska la¤nderna tagit i denna fr(cid:229)ga, i oroande stor utstra¤ckning minskar sin anva¤ndning av kol fo¤r elproduktion. Det visar sig i sja¤lva verket att den energipolitik som fo¤r na¤rvarande fo¤rs i medlemsstaterna inneba¤r att man ratar kolet och ista¤llet gynnar dyra och mindre utbredda resurser, b(cid:229)de med ha¤nsyn till de resurser man ka¤nner till och som kan utvinnas med dagens teknik, och med ha¤nsyn till deras geografiska spridning


title: WRITTEN QUESTION No. 1484/97 by Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. European Food and Drugs Organization

eurovoc_concepts:
food production
health control
health risk
pharmaceutical industry
plant health control
production control
scientific committee (EU)


title: 97/577/CECA: Décision de la Commission du 30 avril 1997 autorisant l'octroi par le Royaume-Uni d'aides en faveur de l'industrie houillère (Le texte en langue anglaise est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
State aid
United Kingdom
coal industry
degradation of the environment
pension scheme
social security


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 27/97 (1997. gada 30. aprīlis), ar kuru izdara grozījumus EEZ līguma XX pielikumā (Vide)

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European Economic Area
air quality
environmental protection
industrial pollution
pollution control measures

text: 274 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/2. sēj. 21997D0904(07) L 242/76 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 4. 9. 1997. EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 27/97 (1997. gada 30. aprīlis), ar kuru izdara grozījumus EEZ līguma XX pielikumā (Vide) EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā pielāgojumi izdarīti ar protokolu, ar ko koriģē Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, še turpmāk “līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā līguma XX pielikumā grozījumi Lēmumu Nr. 82/96 (1); izdarīti ar EEZ Apvienotās komitejas 1996. gada 13. decembra tā kā līgumā jāiekļauj Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (2); tā kā ar Padomes Direktīvu 96/61/EK no tās spēkā stāšanās dienas uz 11 gadiem atceļ Padomes 1984. gada 28. jūnija Direktīvu 84/360/EEK par rūpniecības uzņēmumu radītā gaisa piesārņojuma novēršanu (3), kas ir iekļauta Līgumā un kura tādēļ jāsvītro no līguma, sākot ar minēto dienu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Līguma XX pielikumā aiz 2. f punkta (Padomes Direktīva 1836/93/EEK) iekļauj šādu punktu: “2. g 396 L 0061: Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK (OV L 257, 10. 10. 1996. , 26. lpp. ). ” Sešpadsmito punktu (Padomes Direktīva 84/360/EEK) svītro no 2007. gada 30. oktobra. 2. pants 3. pants Padomes Direktīvas 96/61/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienots šā lēmuma redakcijai attiecīgajās valodās, ir autentisks. Šis lēmums stājas spēkā 1997. gada 1. maijā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu. 4. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. 5. pants Briselē, 1997. gada 30. aprīlī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — priekšēdētājs C. DAY (1) OV L 100, 17. 4. 1997. , 71. lpp. (2) OV L 257, 10. 10. 1996. , 26. lpp. (3) OV L 188, 16. 7. 1984. , 20. lpp


title: WRITTEN QUESTION No. 1511/97 by Hugh McMAHON to the Commission. Nuclear industry

eurovoc_concepts:
United Kingdom
nuclear accident
nuclear industry
nuclear power station
nuclear reactor


title: Meddelelse fra Kommissionen - Forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed

eurovoc_concepts:
consumer protection
food inspection
foodstuffs legislation
public health
scientific committee (EU)

text: •M. KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 04. 1997 KOM(97) 183 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN FORBRUGERSUNDHED OG LEVNEDSMIDDELSIKKERHED HH m INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning Side 3 Førstedel: Oversigt over målsætninger og midler til opfyldelse af Side6 disse Andendel: Videnskabelig rådgivning om forbrugersundhed: En Side9 proaktiv indfaldsvinkel Tredje del: Risikoanalyse Fjerde del: Kontrol og tilsyn - en ny strategi Side 19 Side 21 Bilag I: De eksisterende videnskabelige komiteers nuværende mandat Side 31 Bilag II: Vigtigste nuværende retsakter, hvori det kræves, at Kommis- Side 34 sionen overvåger eller kontrollerer, hvorledes medlems staterne eller tredjelande håndhæver dem 2/36 Indledning Formålet med denne meddelelse er at orientere alle berørte parter, særlig Europa-Parla mentet og Rådet, om, hvad Kommissionen foretager sig for at forbedre sine procedurer, med hensyn til hvorledes den indhenter og udnytter videnskabelig rådgivning, og hvor ledes arbejdsgangen er i de tjenestegrene, der står for kontrol og tilsyn med levneds middelhygiejne, veterinærsundhed og plantesundhed. Kommissionen vil løbende orien tere om sin gennemførelse af den strategi, som er beskrevet i denne meddelelse. I sin tale i Europa-Parlamentet den 18. februar 1997 gjorde Kommissionens formand Jacques Santer sig til talsmand for, at der gradvis skal udformes en egentlig levneds middelpolitik, hvor forbrugerbeskyttelse og forbrugersundhed kommer i første række. Nærværende meddelelse er i tråd med grønbogen om levnedsmiddellovgivning, derved at den indeholder grundlaget for en sådan egentlig levnedsmiddelpolitik. I meddelelsen sættes levnedsmiddelsikkerhed og forbrugersundhed i fokus som led i en politisk ny orientering baseret på følgende tre generelle principper, der blev skitseret i Jacques Santers tale: - for det første bør lovgivningsansvaret holdes adskilt fra ansvaret for videnskabelig rådgivning; - for det andet bør lovgivningsansvaret holdes adskilt fra tilsynsansvaret; - for det tredje bør der være større åbenhed og bredere informering i forbindelse med beslutningsprocessen og tilsynsforanstaltningerne. Fremover vil alle de berørte videnskabelige komiteer og ansvaret for tilsyn og kontrol blive underlagt det kommissionsmedlem, der har forbrugerpolitik og sundhedsbeskyttelse som forretningsområde. Det berørte generaldirektorat (GD XXIV) er blevet om organiseret med henblik på at få særligt ansvar for forbrugersundhed. I første del af denne meddelelse bringes en oversigt over målsætningerne for denne poli tiske nyorientering og over midlerne til opfyldelse af disse målsætninger. 1 anden del skitseres den proaktive indfaldsvinkel med hensyn til, hvorledes der skal gives videnska belig rådgivning om forbrugersundhed, og om hvorledes Kommissionen griber sine 3/36 ansvarsområder an. Der er brug for mere tid til at ændre de videnskabelige komiteers mandat. Specielt er det nødvendigt at se nærmere på spørgsmålet om obligatorisk eller frivillig rådgivning under den nuværende lovgivning og om ensartede mandater, hvor det imidlertid ikke må glemmes, at sikkerhedsspørgsmål ofte berører mange fagområder. I tredje del forklares det, hvorledes risikoanalysen vil blive gennemført på forbrugersund hedsområdet. I fjerde del gøres der rede for de kontrol- og tilsynsprocedurer, som Kom missionen agter at følge. Selv om de eksisterende ressourcer bliver brugt bedre, vil det ikke være muligt med en seriøs dækning af det vidtspændende område, der falder ind under de ca. 80 retsakter, som Kommissionen i øjeblikket skal overvåge eller kontrollere med hensyn til, hvorledes medlemsstater og tredjelande håndhæver bestemmelserne. Under iagttagelse af subsidiaritetsprincippet skitseres der en ny strategi til gennemførelse på mellemlang sigt, der udpeger de højrisikoemner, som tilsynsforanstaltningeme først og fremmest skal koncentreres om, der styrker effektiviteten og tilstræber de bedst tænkelige kontrolprocedurer. Under gennemførelsen af denne nye strategi vil Kommissionen satse på åbenhed og dialog med borgerne. Der er således presserende behov for flere ressourcer, ikke blot til kontroltjenesterne, men også til alle dem, der beskæftiger sig med at yde videnskabelig rådgivning og sørge for, at denne følges op af lovgivning. I nærværende meddelelse gøres der detaljeret rede for Kommissionens nye strategi ved rørende "forbrugersundhed"1 og levnedsmiddelsikkerhed, særlig med hensyn til viden skabelig rådgivning og til kontrol og tilsyn. Kommissionens formand, Jacques Santer, kunne i sin tale i Europa-Parlamentet oplyse, at Kommissionen har foretaget en radikal omstrukturering af de afdelinger, der beskæftiger sig med menneskers sundhed. Bl. a. har Kommissionen lagt alle de berørte videnskabelige komiteer ind under GDXXIV (generaldirektoratet for forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed), der nu også kommer til at omfatte Levnedsmiddel- og veterinærkontoret samt et nyt kontor for vurdering af farer for folkesundheden. Den klare redegørelse for den nye strategi fører uundgåeligt frem til en noget mere detaljeret orientering om de forskellige opgaver, som 1 Se anden del, punkt 2. 2, hvor der gives en nærmere beskrivelse af, hvad dette udtryk dækker. 4/36 disse og andre af Kommissionens tjenestegrene har. Det skal imidlertid understreges, at den nye politik på området forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed berører mange af Kommissionens tjenestegrene, og at hele Kommissionen vil optræde samlet i forbindelse med gennemførelsen af denne nye politik. 5/36 Første del; Oversigt over målsætninger og midler til opfyldelse af disse Hovedformålet med denne politiske nyorientering er at forbedre beskyttelsen af for brugersundheden. Levnedsmiddelsikkerhed er en nødvendig forudsætning for, at denne målsætning kan opfyldes. For at genoprette forbrugernes tillid og imødegå den skepsis, som findes med hensyn til visse produktionsmodeller, der satser for højt på produktivi teten, er det også vigtigt at beskytte dyrs og planters sundhed og tage hensyn til dyrs trivsel. Erfaringer af nyere dato har tydeligt vist, at levnedsmiddelsikkerhed ikke blot er noget, som forbrugerne bekymrer sig om, men det er også en væsentlig forudsætning for, at markedet kan fungere ordentligt. Levnedsmiddelsikkerhed er derfor ikke blot en forud sætning for at beskytte forbrugernes sundhed, men vil også være til fordel for produ centerne og for dem, der har med forarbejdning og afsætning af fødevarer og landbrugs varer, der indgår i forbindelse med denne produktion. For at opfylde disse målsætninger har Kommissionen omorganiseret tre supplerende virkemidler, som den agter at styrke; de skal bruges til at få en politik til at fungere, som skal beskytte forbrugerne og deres sundhed: videnskabelig rådgivning, risikoanalyse samt kontrol. Den videnskabelige rådgivning, der tjener som grundlag for de retsforskrifter, der har til formål at beskytte forbrugernes sundhed, opnås hovedsageligt via de videnskabelige komiteers arbejde. Ved at samle disse komiteer vil vejen kunne banes for en bedre synergi, og deres arbejde vil kunne koordineres, ved at der oprettes en styringskomite. De tre principper, som skal være vejledende for den måde, de videnskabelige komiteer fungerer på, er medlemmernes høje kvalifikationer, deres uafhængighed og åbenheden omkring deres rådgivning. Der gøres nærmere rede for disse principper i andet kapitel af denne meddelelse. Formuleringen af de spørgsmål, som stilles til de videnskabelige komiteer, samt de admi nistrative sagsbehandleres anvendelse af disse komiteers udtalelser, når de skal udarbejde forslag til retsforskrifter, nødvendiggør et tæt samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene. Dette samarbejde bør være mest muligt fleksibelt og mindst muligt 6/36 bureaukratisk. Den sondring mellem obligatorisk høring af de videnskabelige komiteer og frivillig høring, som er indeholdt i gældende fællesskabsret, vil Kommissionen også tage op til fornyet behandling. Risikoanalysen er en proces i tre faser, dvs. vurdering, styring og varsling af den pågæl dende risiko. I denne sammenhæng gør risikovurderingen det muligt at påvise og evaluere risici for forbrugersundheden på grundlag af et skøn over sandsynligheden for, at de forekommer i en bestemt situation. Det væsentligste formål med risikostyringen er at begrænse eller nedbringe en risiko, som er påvist i forbindelse med vurderingsproce duren, med det formål at opnå et rimeligt beskyttelsesniveau. Endelig bliver der i forbin delse med risikovarslingen udvekslet oplysninger mellem de berørte parter om risikoens art og om de foranstaltninger, som skal træffes for at kontrollere den. Den nye kontrol- og tilsynsprocedure vil blive baseret på følgende tre hovedretnings linjer: for det første vil der i betragtning af de mange forskellige områder, som denne lovgivning dækker, og de begrænsede ressourcer, der er til rådighed, blive indført proce durer for risikovurdering, således at det bliver muligt at fastlægge en prioritering af kon trolopgaverne. For det andet vil kontrolvirksomheden blive omorganiseret for at sikre, at alle led i produktionskæden er ordentlig dækket ind, når det gælder levnedsmiddelfrem stilling ("fra bondens jord til kundens bord"-princippet). For det tredje vil proceduren blive yderligere udbygget, ved at der generelt indføres formelle revisionsrutiner for at muliggøre en vurdering af de kontrolsystemer, som de kompetente nationale myndig heder opererer med (således som det allerede er tilfældet i levnedsmiddelkontrolsekto ren). Åbenhed vil være det ledende princip i kontroltjenesternes virksomhed, når de har med nationale myndigheder, forbrugere og alle andre berørte parter at gøre. Når Kommissionen benytter sig af det tresidede virkemiddel: videnskabelig rådgivning, risikoanalyse og kontrol, vil den især være opmærksom på, hvorvidt virkemidlerne er effektive og praktisk gennemførlige. Kommissionen vil sørge for en hurtig opfølgning af akutte situationer, der måtte opstå på forbrugersundhedsområdet. Denne opfølgning kommer bl. a. til at omfatte indførelsen af 7/36 beskyttelsesforanstaltninger og systemet til hurtig varsling. Desuden vil oplysninger fra forbrugere og producenter blive hastebehandlct. Der er behov for at benytte videnskabelig rådgivning, risikoanalyse og kontrol som grundlag for en indsats på en lang række områder, herunder især: - den måde, hvorpå medlemsstaterne reagerer på henstillinger, der formuleres på grundlag af inspektionsbesøg; - forsvar for fællesskabsinteresser i international sammenhæng, eksempelvis WTO, WHO, OIE og FAO; - håndhævelse af fællesskabslovgivningen; - og som det mest vigtige, at der ved udformning af fællesskabslovgivning tages hensyn til forhold, der falder ind under det tresidede virkemiddel. Den indsats, der anbefales, vil således blive valgt på basis af resultaterne af den viden skabelige rådgivning, risikoanalysen eller kontrol virksomheden. Endvidere er der behov for at etablere egentlige tilbagemeldingsmekanismer for at sikre effektive forbindelser mellem alle berørte parter, herunder kontrol med, hvordan den anbefalede indsats gennemføres. EU er verdens største importør af landbrugsvarer og levnedsmidler og er en af de største eksportører. I betragtning heraf er det vigtigt at sørge for, at vor interne lovgivning og procedure sikrer, at vore handelspartnere kan føle sig rimeligt trygge, og at vor eksport ikke støder på uberettigede restriktioner, når det gælder adgangen til verdensmarkedet. EU kan drage fordel af de internationale aftaler. Beslutninger om levnedsmiddelsikker hed træffes i henhold til de rettigheder og forpligtelser, der følger af disse aftaler, i WTO, i andre internationale organisationer og bilateralt (eksempelvis Det Europæiske Økono miske Samarbejdsområde, associeringsaftalerne og parallelitetsaftalerne på det veterinære og plantesundhedsmæssige område). 8/36 2. Anden del; Videnskabelig rådgivning om forbrugersundhed: En proaktiv indfaldsvinkel 2. 1 Mål og principper I spørgsmål vedrørende forbrugernes sundhed er videnskabelig rådgivning af den største betydning i enhver fase i arbejdet med at udforme nye lovgivning og gen nemførelse og håndhævelse af eksisterende lovgivning. Dette gælder også inden for andre områder, eksempelvis dyrs sundhed og trivsel. Fællesskabsinstitutionerne vil benytte denne rådgivning til gavn for forbrugeren for at sikre et højt sundheds beskyttelsesniveau. Hvad levnedsmidler angår er formålet med Fællesskabets rammelovgivning, at der kontinuerligt skal ske en forbedring af udbuddet af sikre og sunde produkter ved at sikre, at landbrugsråvarer, forarbejdede produkter og alle mellemliggende produk tionsprocesser og produkter analyseres og evalueres med potentielle risici for øje. Som led i Kommissionens nyorientering af sundhedsbeskyttelsen vil den styrke føl gende tre hovedprincipper: kompetence, uafhængighed og åbenhed. Den videnskabelige rådgivning skal være af den højest mulige kvalitet. Det er derfor væsentligt, at evalueringen af potentielle risici foretages af fremtrædende forskere (kompetenceprincippet). Kommissionen vil sørge for, at de forskere, der gør tjeneste i de videnskabelige komiteer, ikke er bundet af loyalitetshensyn, som kunne være i konflikt med kravet om at yde uafhængig rådgivning, hvilket er nødvendigt for at kunne bidrage til et højt beskyttelsesniveau på folkesundhedsområdet (uafhængighedsprincippet). Som led i den generelle åbenhedspolitik, som Kommissionen fører, er det nødven digt for de berørte parter, herunder forbrugerne, det være sig enkeltpersoner eller sammenslutninger, samt for EU-institutionerne og de nationale myndigheder at have let adgang til information om arbejdsgangen i komiteerne og om deres rådgivning. Desuden vil Kommissionen holde de berørte parter, herunder forbrugerne, orienteret 9/36 om de forskellige etaper i rådgivningen. Kommunikation er derfor væsentlig, for at disse målsætninger kan opfyldes (åbenhedsprincippet). Samtidig må det erkendes, at den videnskabelige rådgivning har sine begrænsninger, og brugen af denne rådgivning kan derfor betragtes som en meget væsentlig faktor i beslutningsprocessen, selv om den ikke er den eneste faktor. 2. 2 Ansvarsområde I lovgivningen har den videnskabelige rådgivning ofte, men ikke systematisk, været gjort obligatorisk i spørgsmål, som måtte have konsekvenser for folkesundheden. Adskillige videnskabelige komiteer blev derfor oprettet af Kommissionen og administreret af de generaldirektorater, der har ansvaret for at udarbejde forslag til lovgivning på de respektive områder; komiteerne dækkede områderne levneds midler, veterinære spørgsmål (dyrs sundhed, folkesundhed og trivsel), kemiske stoffers toksikologi og økotoksikologi, pesticider, dyrs ernæring, kosmetiske produkter og senest den tværfaglige videnskabelige komité vedrørende spørgsmål i tilknytning til bovin spongiform encephalopati. En oversigt over de eksisterende mandater findes i bilag I. De eksisterende videnskabelige komiteer dækker spørgsmål vedrørende forbruger sundhed, dyrs sundhed og trivsel, plantesundhed og miljøbeskyttelse i relation til visse former for brug af kemikalier, produktion og forbrug af levnedsmidler og foderstoffer, anvendelse af kosmetiske produkter eller anvendelse af kemikalier i landbrugets dyrkningsmetoder og i levnedsmiddel- og foderstofproduktion. Disse ansvarsområder, der for nylig blev tildelt kommissæren for forbrugerpolitik og sundhedsbeskyttelse, vil for nemheds skyld blive omtalt som "forbrugersundhed" i hele denne meddelelse. Tidligere er flere komiteer ved adskillige lejligheder gået sammen om at afgive fælles udtalelser, og Kommissionens tjenestegrene vil benytte disse positive erfa ringer som rettesnor i deres arbejde med at oprette en tilstrækkelig fleksibel struktur, der skal sikre et pålideligt, uafhængigt og hurtigt responsum på sundhedsspørgsmål, som der er opstået uro omkring, for at trække på sagkundskaben i flere discipliner 10/36 og for at undgå dobbeltarbejde og mulig forvirring i tilfælde af, at komiteerne måtte have divergerende opfattelser. På grundlag af denne nyorientering af politikken, der er fastlagt i denne meddelelse og i Europa-Parlamentets henstillinger, vil Kommissionen revidere de ovennævnte videnskabelige komiteers mandater og bringe dem på linje med hinanden. Manda terne til samtlige videnskabelige komiteer under GD XXIV vil blive omfattet af en enkelt afgørelse, som Kommissionen kommer til at vedtage i juli 1997. Mandatet til Den Videnskabelige Styringskomite (tidligere benævnt Den Tværfaglige Komité) vil blive vedtaget særskilt i maj 1997. 2. 3 Omorganisering af de videnskabelige komiteers arbejde Kommissionen vil koncentrere bestræbelserne om at opbygge en troværdig og fleksibel struktur, der skal muliggøre en uafhængig videnskabelig rådgivning af høj kvalitet, sikre åbenheden og sørge for, at der i forbindelse med fællesskabsinstitutio nernes lovgivningsvirksomhed tages hensyn til den videnskabelige rådgivning. Kravene om uafhængig videnskabelig rådgivning udspringer i mange tilfælde af bestemmelserne i fællesskabslovgivningen. Der er imidlertid adskillige retsakter om vigtige spørgsmål i forbindelse med levnedsmidler og dyrs sundhed og trivsel, hvor denne rådgivning ikke er gjort obligatorisk. Derfor vil Kommissionen i samarbejde med Den Videnskabelige Styringskomite drøfte, på hvilke områder der bør indføres en bestemmelse om obligatorisk høring af de videnskabelige komiteer. De fleste af de spørgsmål, der rejses med henblik på videnskabelig rådgivning, falder entydigt ind under det nuværende mandat for en af de videnskabelige komi teer. Imidlertid kan et bestemt spørgsmål godt falde ind under flere komiteers kom petence, så det ikke altid er umiddelbart indlysende at henvise det til en enkelt videnskabelig komité. Desuden må visse høringer nødvendigvis involvere flere videnskabelige komiteers kompetence. Der er derfor blevet oprettet en videnskabelig styringskomite, som i øjeblikket er sammensat af medlemmerne af Den Tværfaglige Komité og formændene for de seks øvrige videnskabelige komiteer. Dens mandat kommer bl. a. til at omfatte koordine- 11/36 ringen af de forskellige komiteer og beslutningen om inddragelsen af flere komiteer i spørgsmål, der nødvendiggør tværfaglig ekspertise, der findes inden for disse videnskabelige komiteer. Den nye videnskabelige styringskomite får otte med lemmer ud over ovennævnte formænd. Disse otte medlemmer kommer til at rådgive Kommissionen i forbindelse med udvælgelsen af medlemmer til de øvrige komiteer, specielt for så vidt angår medlemmernes faglige kompetence og deres uafhængig hed. Der er behov for at bibeholde alle de eksisterende videnskabelige komiteer, der beskæftiger sig med forbrugersundhed, selv om nogle af dem har behov for for stærkning. For straks at kunne besvare specifikke spørgsmål om emner, hvor mandaterne for Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler og Den Viden skabelige Veterinærkomité overlapper hinanden, vil der blive oprettet en fælles underkomité for spørgsmål vedrørende levnedsmiddelsikkerhed. Hvis retsakter er baseret på den vurdering, som forskere fra organisationer i medlemsstaterne har foretaget, kan det i nogle tilfælde være hensigtsmæssigt at høre de tilsvarende videnskabelige komitéer i Kommissionen. Den vurdering, som de pågældende organisationer i medlemsstaterne har foretaget, kan eventuelt tjene som grundlag for, at den kompetente videnskabelige komité foretager en uvildig gennemgang heraf. De fleste af de procedurer for risikovurdering i forbindelse med kemiske stoffer, der er fastlagt af de videnskabelige komiteer, er i fuld overensstemmelse med de risiko- vurderingsprocedurer, der er fastlagt, og som benyttes af såvel nationale som inter nationale organisationer, eksempelvis Verdenssundhedsorganisationen. Arbejdet med at opstille nye risikovurderingsprocedurer inden for områder som overføring af dyresygdomme til mennesker og levnedsmiddelforårsagede sygdomme kan dog blive en væsentlig opgave fremover. Kommissionen mener, at der er behov for højt specialiseret sagkundskab inden for bioteknologi, som den kan trække på på fællesskabsplan. Der vil blive fulgt en etapevis fremgangsmåde som foreslået af Den Videnskabelige Styringskomite. Muligheden af at nedsætte en særlig arbejdsgruppe under Den Videnskabelige 12/36 Styringskomite vil blive undersøgt. Kommissionen vil vende tilbage til dette spørgsmål i forbindelse med ændringen af direktiv 90/220/EØF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer. I henhold til de nye mandater vil de videnskabelige komiteer fortsat være sikret muligheden for at indkalde eksperter udefra til at yde rådgivning i spørgsmål, hvor der er brug for en specialist. Kommissionen vil indføre den nødvendige fleksibilitet og de nødvendige budgetmæssige bestemmelser til, at der kan afholdes møder om hastesager vedrørende forbrugersundhed. 2. 4 Overgangsperioden For at undgå afbræk i arbejdet, og indtil Kommissionen i juli 1997 får vedtaget de nye mandater for samtlige videnskabelige komiteer, vil disse i deres nuværende sammensætning alle fortsætte deres virksomhed i henhold til de nuværende man dater (jf. bilag I). De vil fortsætte efter den fastlagte mødeplan og således også afholde de planlagte møder i deres arbejdsgrupper for at kunne imødekomme alle eksisterende og nye anmodninger om udtalelser. 2. 5 Internationale forbindelser Kommissionen må i samarbejde med medlemsstaterne fortsat deltage aktivt i arbejdet i de internationale fora, hvor der udarbejdes henstillinger, standarder eller retningslinjer på forbrugersundhedsområdet, specielt med henblik på at sikre, at de pågældende henstillinger, standarder eller retningslinjer bygger på et fornuftigt videnskabeligt grundlag. Udtalelserne fra de videnskabelige komiteer i disse spørgsmål er et værdifuldt bidrag, der tjener som rettesnor for Kommissionens tjenestegrene i deres arbejde. For så vidt angår den internationale samhandel, indebærer Verdenssundhedsorgani sationens aftale om anvendelse af sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger ikke, at medlemsstaterne skal ændre et beskyttelsesniveau, som de anser for at være hensigtsmæssigt. Det følger dog af ovennævnte aftale, at en given sundhedsmæssig eller plantesundhedsmæssig foranstaltning kun finder anvendelse i det omfang, det er nødvendigt for at beskytte menneskers, dyrs eller planters liv 13/36 eller sundhed, at den er baseret på videnskabelige principper, og at den ikke opret holdes, medmindre der er tilstrækkeligt videnskabeligt belæg herfor. Men det er op til det enkelte land selv på grundlag af en risikovurdering at afgøre, om den på gældende internationale forskrift, retningslinje eller anbefaling er tilstrækkelig til at sikre et passende sundhedsmæssigt eller plantesundhedsmæssigt beskyttelsesniveau. De videnskabelige komiteers aktiviteter kan derfor også komme til at omfatte en evaluering af de videnskabelige principper, som Fællesskabets sundhedsforskrifter er blevet baseret på. Ved denne evaluering skal der tages hensyn til de risikovurde ringsmetoder, der er udviklet af de relevante internationale organisationer. På lig nende måde kan det ansvar, der følger af andre internationale aftaler, navnlig parallelitetsaftalerne på det veterinære og plantesundhedsmæssige område, have betydning for den måde, som sådanne vurderinger foretages på. 2. 6 Lovgivningsmæssige ændringer Med henblik på at gennemføre Kommissionens politik vedrørende videnskabelig rådgivning i spørgsmål med relation til forbrugersundhed vil Kommissionen frem sætte forslag til eller vedtage de nødvendige retsakter for, hvor det er nødvendigt, at indføre obligatorisk høring af en videnskabelig komité. Under alle omstændigheder er Kommissionen fast besluttet på at høre de respektive videnskabelige komiteer i forbindelse med forbrugersundhedsspørgsmål, der giver anledning til særlig bekymring, selv om der i den nuværende fællesskabslovgivning ikke stilles krav om obligatorisk høring. Under visse omstændigheder, bl. a. akutte situationer eller når det gælder områder, hvor den videnskabelige side af sagen allerede er fuldt ud klarlagt, kan en sådan høring dog eventuelt udsættes eller betragtes som overflødig. 2. 7 Komiteernes arbejdsform Videnskabelige kvalifikationer og forskerkompetence er de vigtigste kriterier for ud vælgelse af medlemmerne af de videnskabelige komiteer. Kommissionen vil sørge for, at der er åbenhed i udvælgelsesproceduren i relation til Europa-Parlamentet, medlemsstaterne, forbrugersammenslutninger og andre berørte parter. Som led i 14/36 proceduren kan der eventuelt blive tale om en "indkaldelse af interessetilkende givelser". Ved udpegelsen af komitémedlemmerne vil spørgsmålet om deres uafhængighed blive gjort til genstand for særlig opmærksomhed. Kommissionen vil udvide de nuværende krav og procedurer i forbindelse med interessetilkendegivelser til at om fatte medlemmerne af alle de videnskabelige komiteer. Det er muligt, at der ikke altid kan opnås samstemmighed blandt medlemmerne af de videnskabelige komiteer. Rapporterne fra de videnskabelige vurderinger og refe raterne af møderne skal indeholde præcise angivelser af de forskellige synspunkter, der kommer til udtryk i forbindelse med vurderingen. Referaterne af de videnskabe lige komiteers møder, herunder også mindretalsstandpunkter, skal stilles til rådighed for offentligheden. Mindretalsstandpunkterne skal kun anføres, såfremt de på gældende komitémedlemmer selv anmoder om det. Under forudsætning af budgetmyndighedens samtykke agter Kommissionen at bevilge en godtgørelse til komitémedlemmerne ud over de sædvanlige diæter og rejsegodtgørelser. En vurdering af de finansielle konsekvenser er indeholdt i for slaget til tillægs- og ændringsbudget. De videnskabelige komiteer kan udpege ordførere. Der må lægges særlig vægt på at sikre, at ordførerne i deres handlinger er uafhængige af enhver form for pression fra myndighedernes eller interessegruppernes side eller af personlige interesser. Efter som ordførerne har som særlig opgave at indsamle oplysninger, opbygge databaser og redigere rapporter og formulere udtalelser, vil de modtage en ekstra godtgørelse. Komiteernes sekretariatsfunktion vil fortsat blive varetaget af Kommissionens tjenestegrene i henhold til gældende bestemmelser. 2. 8 Koordinering med lovgivningsarbejde, officielle kontrolfunktioner og andre funktioner Videnskabelig rådgivning er en væsentlig forudsætning for forslag eller foranstalt ninger af lovgivningsmæssig art med potentielle konsekvenser for levnedsmiddel- 15/36 sikkerhed og forbrugerbeskyttelse. Denne rådgivning er en vigtig sikkerhedsforan staltning, som må prioriteres meget højt for at sikre, at beslutningerne træffes i fuld stændig erkendelse af alle de videnskabelige oplysninger, der foreligger. Kommis sionen prioriterer dette princip ekstra højt i sin nye strategi for levnedsmiddelsikker hed. Samtidig, men uden at dette dog ændrer noget ved den vigtige rolle, som den videnskabelige komité skal spille, må det dog erkendes, at der er nogle uundgåelige begrænsninger for denne rådgivningsfunktion. I nogle tilfælde - f. eks. på grund af etiske eller miljømæssige overvejelser eller særlige kontrol- og produktions metoder - kan der opstå krav om at gå videre med sundhedsbeskyttelsesforanstalt- ningerne, end der strengt taget er videnskabeligt belæg for. Omvendt kan der i andre tilfælde være grunde til at veje de videnskabeligt beviste eller påviselige risici op mod den grad af de pågældende risici, som samfundet tolererer - eksempler herpå er usunde kostvaner og usund livsstil. Og i atter andre tilfælde er de videnskabelige anbefalinger ikke tilstrækkeligt entydige eller fuldstændige til, at der kan drages klare konklusioner. Endelig er den videnskabelige rådgivning ikke ufejlbarlig og vil skulle ændres i lyset af udviklingen og ny viden og skal derfor hele tiden tages op til fornyet vurdering. En af de primære opgaver for GD XXIV bliver at sørge for en hensigtsmæssig op følgning af den rådgivning, som de videnskabelige komiteer yder. Generaldirekto ratet vil viderebringe de videnskabelige anbefalinger til de generaldirektorater, der står for udformningen af lovgivningen. Såfremt det vil være hensigtsmæssigt, vil generaldirektoratet fremkomme med henstillinger. Det nødvendige samarbejde mellem tjenestegrenene må fungere begge veje, således at andre tjenestegrene, og især de tjenestegrene, der udformer lovgivning, kan anmode om videnskabelig rådgivning. Kommissionsmedlemmet med ansvar for forbrugerpolitik og sundhedsbeskyttelse vil blive inddraget i arbejdet med alle retsakter og forslag om spørgsmål vedrørende forbrugersundhed, i forbindelse med hvilke der ydes videnskabelig rådgivning. 16/36 I det omfang, det er hensigtsmæssigt, vil Kommissionen under varetagelsen af sit politiske ansvar gøre brug af den videnskabelige rådgivning og resultaterne af risikoanalysen. På grundlag af de videnskabelige komiteers risikovurdering vil Kommissionen iværksætte interaktive udvekslinger af oplysninger og udtalelser med de berørte parter. I forbindelse med Kommissionens officielle kontrolansvar kan den anmode om råd givning fra en videnskabelig komité som opfølgning på en inspektion i en medlems stat eller i et tredjeland. Endvidere kan enhver videnskabelig komité og Den Videnskabelige Styringskomite på eget initiativ henlede Kommissionens opmærksomhed på potentielle eller nyopdagede risici med hensyn til forbrugersundhed. Kontoret for Risikoanalyse i GD XXIV får til opgave at forudse potentielle eller nye risici med hensyn til forbrugersundhed. GD XII, der har ansvaret for politikken på området videnskab, forskning og udvikling, vil blive knyttet til de videnskabelige komiteers aktiviteter, særlig i forbindelse med fastlæggelsen af deres mandat, udvælgelsen af deres medlemmer, formuleringen af de spørgsmål, der skal stilles, og fortolkningen af de videnskabe lige anbefalinger. Det Fælles Forskningscenter vil i sin egenskab af Kommissionens uafhængige videnskabelige organisation bistå de videnskabelige komiteer, specielt ved at yde supplerende data- og laboratoriebistand med henblik på at verificere og supplere oplysninger, som de videnskabelige komiteer får forelagt udefra. Ethvert relevant resultat, som er blevet til i forbindelse med Fællesskabets særlige forsk ningsprogrammer, vil blive stillet til de videnskabelige komiteers rådighed. Kommissionen vil også basere sig på videnskabelige oplysninger, som medlems staterne har tilvejebragt i forbindelse med de ordninger for videnskabeligt samar bejde, der er fastlagt i direktiv 93/5/EØF. 17/36 2. 9 Troværdighed over for offentligheden Forbrugernes tillid til EU's lovgivningsvirksomhed vedrørende levnedsmiddel hygiejne og dyrs sundhed og trivsel forudsætter kvalitet og åbenhed i den viden skabelige rådgivning og anvendelsen heraf i lovgivnings- og kontrolprocessen. Der vil blive sikret bredest mulig indsigt i den videnskabelige rådgivningsproces. Dagsordenen, referaterne og udtalelserne fra møderne i de videnskabelige komiteer vil blive stillet til rådighed for medlemsstaterne, især sundhedsmyndighederne, Europa-Parlamentet, borgerne, forbrugerne og forbrugersammenslutningerne, producenterne og deres sammenslutninger og andre socioøkonomiske aktører, dog således at der tages hensyn til nødvendigheden af at bevare forretningshemme ligheden. Der vil blive gjort en indsats for at formidle oplysningerne i en form, der uden vanskeligheder forstås af lægfolk. De videnskabelige komiteers udtalelser vil blive frigivet umiddelbart efter vedtagelsen og gjort tilgængelige på Internettet. Kommissionen vil regelmæssigt briefe de berørte parter, herunder Europa-Parla mentet, medlemsstaterne og forbrugerne. Der vil blive afholdt særlige orienterings møder for journalister. 18/36 2* Tredje del: Risikoanalyse Risikoanalyse er en systematisk fremgangsmåde, hvori indgår både den videnskabelige vurdering af risici og sandsynligheden for, at disse forekommer i en given sammenhæng (risikovurdering), vurderingen af de foranstaltninger, der under ét gør det muligt at bringe risikoen ned på et rimeligt niveau (risikostyring), og udveksling af information mellem alle berørte parter: beslutningstagere, kontrollører, forbrugere og producenter, for at forklare baggrunden for og begrunde de foreslåede forvaltningsmæssige foranstaltninger (risikovarsling). Risikoanalysen henhører under Kommissionens kompetence. Disse aktiviteter kommer til at omfatte opgaver, der henhører under de forskellige generaldirektorater med ansvar for videnskabelig rådgivning, for udarbejdelse af forslag til lovgivning og for kontrol. Det er nødvendigt, at disse tjenestegrene arbejder nært sammen og koordinerer deres indsats, for at risikoanalysen kan være effektiv. For at opnå et højt beskyttelsesniveau vil Kommis sionen udarbejde forslag til lovgivning eller vedtage foranstaltninger. Grundigheden af den foretagne risikoanalyse kommer til at afspejle arten af den påviste risiko. Risikovurderingen danner grundlaget for den videnskabelige rådgivning i forbruger sundhedsspørgsmål. Den videnskabelige risikovurdering giver Kommissionen et sundt grundlag for at udarbejde forslag og træffe foranstaltninger på området forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed. Kommissionen vil, i det omfang det er hensigtsmæssigt, tilstræbe, at risikovurderingerne foretages i overensstemmelse med de procedurer, der måtte være vedtaget internationalt. Sådanne risikovurderinger vil i givet fald kunne danne grundlag for forsvar for fællesskabslovgivningen i tilfælde af, at der gøres indsigelse mod denne i henhold til Verdenshandelsorganisationens regler eller ved De Europæiske Fællesskabers Domstol. Når det gælder risikostyringen, kommer Kommissionen til at tage hensyn til de forelig gende risikovurderinger samt til de henstillinger, som det generaldirektorat, der har ansvaret for den videnskabelige rådgivning, har rettet til det generaldirektorat, der har ansvaret for at udforme lovgivningen. Risikostyringen kommer til at omfatte en konse- 19/36 kvensanalyse af alternative politikker set i lyset af resultaterne af risikovurderingen og det ønskede beskyttelsesniveau. Der skal være størst mulig åbenhed i forbindelse med risikovarslingen. For at opnå dette vil Kommissionen sørge for, at der sikres størst mulig indsigt i den videnskabelige råd givning, og den vil også holde alle berørte parter, herunder forbrugerne, fuldt ud orien teret om de forskellige etaper i den samlede procedure. Der vil i den forbindelse blive tale om information om begrundelserne og det videnskabelige belæg for forslagene ligesom der vil blive sørget for udveksling af information med de berørte parter på alle relevante niveauer. I forbindelse med den risikoanalyse, som Kommissionen gennemfører, vil der blive taget hensyn til forbrugernes betænkeligheder med hensyn til eventuelle sundheds risici. Den således definerede risikoanalyse skal på forbrugerbeskyttelsesområdet sætte Kom missionen i stand til at spille en rolle som grænseflade mellem forskere, politikere og andre aktører i civilsamfundet. I den forbindelse er det nyttigt at gøre sig klart, at efter som begrebet "nulrisiko" ikke eksisterer, er det af afgørende betydning for forbrugeren at blive informeret om det acceptable risikoniveau. Kommissionen vil i sin risikoanalyse lade sig lede af forsigtighedsprincippet i tilfælde, hvor det videnskabelige grundlag er utilstrækkeligt eller hvor der hersker nogen usikkerhed. I forbrugersundhedsspørgsmål vil Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne foretage overvågning af den teknologiske udvikling inden for landbrugets og industriens produktionsmetoder for at holde øje med eventuelle nye risici, der måtte opstå, og vil i den forbindelse også indsamle oplysninger om mulige risici. Formålet med disse aktiviteter bliver at påvise nye risici og komme sådanne situationer i forkøbet i stedet for at affinde sig med dem, ved at der foreslås strategier til indsats i form af videnskabelig forskning eller overvågningsforanstaltninger. Disse aktiviteter nødvendiggør, at der oprettes et netværk, der dækker en lang række forskellige fagområder, samt at der foregår et nært samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene. 20/36 4^ Fjerde del; Kontrol og tilsyn - en ny strategi 4. 1 Målsætninger Opgaver Levnedsmiddel- og veterinærkontoret skal først og fremmest tage sig af kontrollen med lovgivningen vedrørende levnedsmiddelhygiejne2 og veterinær- og plantesundhed i EU og andre steder samt bidrage til, at de europæiske forbrugere bevarer tilliden til sikkerheden i forbindelse med de levnedsmidler, de tilbydes. Det er fortsat medlemsstaterne, der har ansvaret for gennemførelsen af Fælles skabets levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedslovgivning. Kommissionen overvåger via dens kontroltjenester3 i GD XXIV, hvorledes medlemsstaterne ud fører disse opgaver. I veterinær- og plantesundhedssektoren sker dette gennem et program for tilsyns- og kontrolopgaver med henblik på at overvåge de pågældende myndigheders indsats, herunder tilsyn i marken med enkeltvirksomheder i både medlemsstaterne og tredjelande. Disse opgaver kan under visse omstændigheder indebære direkte intervention i medlemsstaterne, eksempelvis indsamling af prøver til plantesundhedskontrol. Som anført i dette dokument foreslås det at udvikle denne strategi gennem indførelse, hvor dette er muligt, af formelle revisionsprocedurer med henblik på at vurdere myndighedernes indsats. Herved vil tilsynsmetoderne i veterinær- og plantetilsynssektorerne blive mere i overensstemmelse med dem, der allerede anvendes i levnedsmiddelkontrolsektoren. Behovet for at sikre et højt beskyttelsesniveau for forbruger-, dyre- og plantesundhed samt dyrs trivsel. Man må dog erkende, at hvorvidt disse mål nås, afhænger af, om Kommissionens 2 Som defineret i artikel 2 i Rådets direktiv 93/43/EØF af 14. juni 1993: "levnedsmiddelhygiejne, alle foranstaltninger, som er nødvendige for at garantere sikre og sunde levnedsmidler. " 3 Herunder Levednedsmiddelkontoret og en levnedsmiddelkontrolafdeling, der er overflyttet fra GD III, hvor den overvågede og evaluerede parallelismen og effektiviteten i forbindelse med de officielle levnedsmiddelkontrolsystemer, som medlemsstaternes myndigheder forestår. 21/36 tjenestegrene får stillet tilstrækkelige midler til rådighed til at gennemføre alle de foreslåede opgaver. 4. 2 Ansvarsområde Kontroltjenesterne skal forestå levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundheds kontrollen og - tilsynet som krævet af Kommissionen i den relevante fællesskabsret, navnlig den i bilag II indeholdte. Desuden vil det blive overvejet, om kontroltjenesternes virksomhed eventuelt senere skal udvides til også at omfatte andre områder, der nyder forbrugernes bevågenhed, eller hvor de eksisterende kontrolforanstaltninger med fordel kunne rationaliseres. Dette spørgsmål vil blive drøftet med de berørte parter med henblik på at indkredse de foranstaltninger, der måtte være nødvendige for at opfylde denne målsætning. Kommissionen vil sørge for, at kontroltjenesternes ansvar for kontrollen med, hvor ledes fællesskabsretten vedrørende levnedsmiddelhygiejne og veterinær- og plante sundhed gennemføres, bliver formelt anerkendt i forbindelse med såvel nuværende som fremtidige retsforskrifter. Kontroltjenesterne vil fuldt ud blive hørt i forbindelse med udarbejdelsen af veterinær-, plantesundheds- og levnedsmiddellovgivning, da der i mange tilfælde er brug for deres ekspertise for at sikre, at der i lovforslagene tages hensyn til situationen i medlemsstaterne og tredjelande. Kontroltjenesternes funktioner vil i vid udstrækning blive videreformidlet til andre berørte tjenestegrene inden for Kom missionen, således at de holdes fuldt ud orienteret om enhver udvikling i de pågæl dende spørgsmål. Der vil blive udarbejdet en intern administrationsmanual, hvori fastsættes de detaljerede bestemmelser, der skal følges i forbindelse med forhandlinger mellem kontroltjenesterne og andre dele af Kommissionen og andre EU-institutioner (herunder Enheden for Koordinering af Bedragerisager i forbindelse med mistanke om bedrageri). 22/36 Der vil blive skabt tætte kontakter til forbrugergrupper og erhvervslivet med henblik på at sikre, at de er fuldt informeret om udviklingen (jf. punkt 3. 8). 4. 3 Forbedret anvendelse af de nuværende ressourcer til kontrol og tilsyn De problemer, som Europa-Parlamentets Undersøgelsesudvalg har påpeget, vil ikke blive løst blot ved at overføre de nuværende ressourcer til kontrol og tilsyn til GD XXIV. Man er imidlertid gået i gang med driftsforbedringer i veterinær- og plantesundhedssektorerne ved hjælp af følgende: - fastsættelse af tilsynsprioriteter, hvori der tages hensyn til behovet for at opfylde de lovgivningsmæssige forpligtelser gennem en uformel risikovurderings procedure; dette vil omfatte en risikovurdering både på landsplan og på regionalt plan, f. eks. geografi, klima, helbredssituation, de offentlige myndigheders kompetence, tidligere handelsproblemer etc. , og for individuelle produktionssek torer, f. eks. landbrugspraksis, forekomst af zoonose, behandlingsformer og anvendelse af HACCP-teknikker (risikovurdering og kritiske kontrolpunkter) i forarbejdsningsvirksomheder, tidligere tilsynsrapporter etc. - udvikling af en tilsynsstrategi, hvor hele levnedsmiddelforarbejdningskæden og alle dele af plantesundhedssektoren følges gennem anvendelse af tværfagligt samarbejde, eksperter samt tilsynsteam, som hver har udpeget en teamleder, og som har ansvaret for alle aspekter af fødevareproduktionen og plantesundhed i specifikke geografiske områder. Disse ændringer vil gøre det muligt på bedst mulig måde at udnytte de eksisterende veterinær- og plantesundhedsressourcer, samtidig med at kontroltjenesterne er for pligtede til at udvikle et effektivt forbrugerbeskyttelsessystem. De kommer til at danne grundlaget for kontroltjenesternes fremtidige virksomhed. Det må dog er kendes, at man i forbindelse med ethvert tilsynsprogram vil komme ud for et altoverskyggende behov for at løse nødsituationer. Levnedsmiddelkontrolafdelingen vil fortsætte udviklingen og driften af de nu værende revisionsbaserede procedurer for overvågning og evaluering af officielle levnedsmiddelkontrolsystemer i medlemsstaterne. På nuværende tidspunkt vil de 23/36 omfatte kontrol med, hvorledes bestemmelserne for forebyggelse af økonomisk bedrageri, f. eks. fejlagtig mærkning og fejlagtig gengivelse af oplysninger om levnedsmiddelkvaliteten, anvendes. Som anført ovenfor vil kontroltjenesterne fortsat prioritere behovet for at handle i nødsituationer højest. Der vil blive stillet tilstrækkelige ressourcer til rådighed til disse aktiviteter, også i de tilfælde, hvor dette vil påvirke det mere rutineprægede arbejde. Der vil blive anvendt tilsynsførende, der er specielt uddannede inden for epidemiologi og teknikker til kontrol med sygdomsudbrud, og som skal danne midlertidige enheder, der skal tage sig af sådanne nødsituationer. Der vil i tæt samarbejde med de tjenestegrene i Kommissionen, der udarbejder retsakter på det pågældende område, blive udarbejdet tilsynsprogrammer, hvori der i fuld udstrækning vil blive taget hensyn til de ovenfor skitserede principper. Disse tjenestegrene vil også kunne foreslå kontroltjenesterne områder, hvor der skal kontrolleres eller føres tilsyn. Samtidig må det erkendes, at fællesskabsretten indeholder bestemmelse om visse former for specifik kontrol og tilsyn, og at der skal tages hensyn hertil i forbindelse med udviklingen af programmerne. Ovennævnte foranstaltninger skal være med til hurtigt at indkredse potentielle eller faktiske sundhedsproblemer, og erhvervslivet og forbrugerne informeres på et tidligt tidspunkt om indkredsede risici. Dette vil også sikre, at kontroltjenesternes arbejde integreres i Kommissionens overordnede målsætninger. Der vil blive udviklet standardprocedurer for udførelsen af tilsynene og den følgende redegørelse for resultaterne via standardiserede rapporter. Det tætte sam arbejde med de tjenestegrene, der udarbejder retsakter på det pågældende område, vil blive bibeholdt, og der vil blive fastlagt formelle administrative procedurer for denne kontakt. Som en del af den ovenfor beskrevne administrationsmanual vil der gennem aftaler mellem de berørte parter blive fastlagt procedurer for kontroltjene sternes fremlæggelse af tilsynsrapporter og henstillinger vedrørende foranstaltninger samt for de muligheder, de tjenestegrene, der udarbejder retsakter på det pågældende område, derefter har. 24/36 Som følge af overførslen af Levnedsmiddel- og veterinærkontoret til Irland vil der blive oprettet en forbindelsesafdeling i Bruxelles, som skal sikre, at der fortsat er en effektiv kontakt til Levnedsmiddel- og veterinærkontoret, og fungere som det sted, hvortil man først kan rette forespørgsler. 4. 4 Behovet for at øge ressourcerne Kommissionens Generalinspektorat for Tjenestegrenene har aflagt rapport om behovet for at øge ressourcerne for at kunne gennemføre den foreslåede udvidelse af kontroltjenesterne. Budgetmyndighederne vil få forelagt en detaljeret redegørelse, der er baseret på rapporten fra Generalinspektoratet for Tjenestegrenene, vedrørende behovet for ressourcer til en fuldstændig og effektiv gennemførelse af denne omorganisering i form af et tillægs- og ændringsbudget. For at dække dette behov foreslås det, at rekrutteringsproceduren iværksættes så hurtigt som muligt. Der vil i første omgang blive givet prioritet til besættelse af stillingerne som tilsynsførende, således at uddannelsen af dette personale snarest kan påbegyndes. Rekrutteringsproceduren skal hurtigt afsluttes, således at der er så meget personale, at Levnedsmiddel- og veterinærkontoret kan påbegynde udførelsen af alle dets opgaver. For at kontroltjenesterne kan fungere effektivt, vil der blive stillet tilstrækkelig støtte i form af menneskelige og finansielle ressourcer og edb-udstyr til rådighed. 4. 5 Subsidiaritet, forbedringer af indsatsen samt kvalificeret kontrol Kontroltjenesterne vil hurtigst muligt udvikle og indføre åbne driftssystemer, herunder manualer over procedurer, således at de nationale myndigheder i medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, borgerne, forbrugerne og forbrugersammen slutningerne, producenterne og producentsammenslutningerne samt andre socio økonomiske aktører kan holdes orienteret om deres aktiviteter. De vil desuden udføre deres opgaver således, at de respekterer de forskellige roller, som Kommis sionen og de nationale myndigheder tildeles i forbindelse med gennemførelsen af den relevante fællesskabsret. 25/36 En væsentlig del af denne strategi i veterinær- og plantesundhedssektorerne vil være kontroltjenesternes udvikling af formelle risikovurderingsprocedurer og revisions- systemer, der skal støtte den ovenfor beskrevne kontrol med produktionskæden. Der vil hurtigst muligt blive nedsat en lille ekspertgruppe inden for kontroltjenesterne, således at der kan iværksættes en dybtgående undersøgelse af de foranstaltninger, det er nødvendigt at træffe for at indføre disse to nye elementer. Sammen med Kontoret for Risikoanalyse under GD XXIV vil den indkredse de elementer, der skal tages hensyn til i forbindelse med risikovurderingsproceduren, udvikle syste mer til risikovægtning og indkredse prioriteter for kontroltjenesternes målretning af indsatsen. Den vil desuden udvikle hensigtsmæssige revisionsprocedurer samt tilsyns- og indberetningsprotokoller til brug i medlemsstaterne og tredjelande, der understøttes gennem udvikling af et system til fastsættelse af godkendte korrek- tionsprocedurer i forbindelse med de indkredsede mangler. Manualen over procedurer vil blive udarbejdet med henblik på at sikre, at disse foranstaltninger gennemføres på harmoniseret og åben vis. Den beregnede indførelse af denne nye strategi, der er baseret på: - kontrol med hele levnedsmiddel-, dyre- og planteforarbejdsningskæden - formelle risikovurderingsprocedurer for at indkredse prioriteterne for kontrollen - revisionssystemer med henblik på at overvåge de berørte myndigheders indsats, vil sikre den mest rentable anvendelse af ressourcerne, samtidig med at åbenheds- og subsidiaritetsprincippet overholdes. Dette vil også gøre det muligt at indgå parallelitetsaftaler, hvor kontroltjenesteme far ansvaret for at overvåge, om bestem melserne overholdes i både medlemsstaterne og tredjelande. Denne udvikling vil også afspejles i styrkelsen og udvidelsen af Levnedsmiddel- og veterinærkontoret, som derved vil kunne udføre dens revisionsaktiviteter i forbindelse med de officielle levnedsmiddelkontrolssystemer i medlemsstaterne effektivt. 26/36 Det overordnede mål er at tilvejebringe en harmoniseret strategi for kontrol- og tilsynsaktiviteterne for alle parter i levnedsmiddelforarbejdningskæden ved hjælp af et styret program, der er baseret på en omhyggelig målretning af ressourcerne til tilsyn og kontrol. Der må stilles tilstrækkelige finansielle ressourcer, eksperter og personale til rådighed, hvis dette mål skal nås. Det skal imidlertid understreges, at intet kontrolsystem kan eliminere risikoen fuldstændigt i forbindelse med beskyt telsen af forbrugernes sundhed. Der vil fortsat være tæt kontakt med de videnskabelige komiteer for derved at sikre, at de i tilsyns- og kontrolaktiviteterne involverede bliver holdt orienteret om den seneste udvikling på de relevante områder. Et bredt uddannelsesprogram med henblik på at give personalet de kvalifikationer, der er nødvendige for at tage de udfordringer op, som udvidelsen af tilsyns- og kontroltjenesterne medfører, vil blive prioriteret højt. Med henblik på at fremme en fælles strategi for kontrol i levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundhedssektoren vil man fremme inddragelsen af tilsynspersonale fra medlemsstaterne, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og associerede lande. For at øge kontrollen med levnedsmiddelsikkerheden og kvalitetsstandarderne og i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige krav på veterinær- og plante sundhedsområdet vil kontroltjenesterne så vidt muligt fungere i partnerskab med Fællesskabets egne laboratorier (Det Fælles Forskningscenter) i forbindelse med indsamlingen af prøver, f. eks. biokemisk kontrol af levnedsmidler. Disse kontrol funktioner vil blive udviklet af Det Fælles Forskningscenter sammen med Fælles skabets net af nationale forskningscentre. Der vil blive gennemført en detaljeret undersøgelse af fordelene ved at anvende et eksternt revideret kvalitetskontrolsystem (f. eks. EN 45004) til forvaltningen af kontroltjenesterne. Et sådan system vil vise Kommissionens vilje til åbenhed i forbindelse med forvaltningen af dens tjenestegrene og sikre, at forvaltningen heraf baseres på de mest ajourførte principper. Europa-Parlamentets Undersøgelsesudvalg har foreslået dette i forbindelse med et fremtidigt agentur, men man finder det 27/36 hensigtsmæssigt at overveje, om et sådan system med fordel vil kunne anvendes i de nuværende tjenester. Der vil blive placeret en tilsynsførende i forbindelse med hver af et mindre antal EU-delegationer i visse tredjelande for derved at sikre, at Levnedsmiddel- og veterinærkontoret kan udfylde dets opgaver mest rentabelt og effektivt. Det vil også være nødvendigt at skabe et kontaktpunkt, som kan tage sig af disse kontorer og tredjelandes myndigheder, udenforstående organisationer etc. 4. 6 Hen imod en kvalitetssikringsfunktion Som en del af Kommissionens engagement i forbrugerbeskyttelse vil man overveje at udvide den rolle, dens kontroltjenester spiller, således at disse også får til opgave at overvåge levnedsmiddelkvalitetssikringssystemerne både på fællesskabsplan og på nationalt plan. Dette er væsentlige områder for forbrugerne, og der vil blive foretaget en omhyggelig analyse, herunder høring af de berørte parter, af konse kvenserne af inddragelsen af kontroltjenesterne. Det vil være vigtigt, at enhver form for tiltag på disse områder supplerer kontroltjenesternes sundhedsbeskyttelses- funktioner. 4. 7 Uafhængighed Der vil fortsat fuldt ud blive taget hensyn hertil i forbindelse med rekrutteringen af tilsynspersonalet i kontroltjenesterne og blive lagt behørig vægt herpå i forbindelse med den indledende uddannelse af dette personale. I Europa-Kommissionens personalevedtægt, som alle tilsynsførende er omfattet af, er princippet om Europa- Kommissionens tjenestemænds uafhængighed klart fastsat. Kontroltjenesternes evne til at udføre deres opgaver og fremlægge resultaterne heraf uden ekstern indblanding vil fortsat være højt prioriteret. Kommissionen minder om, at det i maj 1996 forelagde Rådet et forslag om etablering af et veterinær- og plantesundhedstilsynsagentur. Kommissionen finder, at bestræbelserne for at skabe et uafhængigt agentur bør fortsættes. I lyset af den seneste udvikling og reaktionerne fra Europa-Parlamentet og Rådet og på grundlag 28/36 af en omhyggelig, dybtgående analyse af, hvorledes man bedst kan komme videre, vil Kommissionen tage det nuværende forslag op til revision. I den forbindelse vil den sikre, at Europa-Parlamentet og Rådet bliver involveret, og at der tages hensyn til bemærkningerne fra Europa-Parlamentets Undersøgelsesudvalg vedrørende BSE. 4. 8 Tillid på grundlag af åbenhed Problemerne i forbindelse med BSE har vist, at der er brug for mere åbent at indrage forbrugere og producenter i alle aspekter af levnedsmiddelfremstillingen. Ved at samle de nuværende tilsynstjenester under et enkelt generaldirektorat med særligt ansvar for forbrugerinteresser og sundhedsbeskyttelse og gennem de foranstaltinger, der er skitseret i dette dokument, bidrager Kommissionen til at nå dette mål. Med henblik på at styrke denne indsats foreslås det, at der tages en række initiativer: - der skal fastlægges klare procedurer for eksterne kontakter mellem kontroltjene sterne og alle berørte parter i levnedsmiddel-, veterinær- og plantesundheds sektorerne; disse procedurer vil blive offentliggjort; - gennem udsendelse af regelmæssige rapporter vil forbrugere, erhvervslivet, forskere og andre eksterne organisationer få adgang til oplysninger om kontrol tjenesternes resultater og aktiviteter under forbehold af behovet for at bevare forretningshemmeligheden; - offentligheden vil få direkte adgang til kontroltjenesterne via telefonlinjer og fax- og e-mailkontaktnumre, der vil blive gjort stor reklame for; på Internet vil der blive stillet ajourførte oplysninger om kontroltjenesternes aktiviteter til rådighed; der vil desuden blive stillet audiovisuelt og trykt dokumentation til rådighed; - kontroltjenesterne vil udvide det nuværende system for hastende informering for at sikre medlemsstaterne (særlig sundhedsmyndighederne), Europa-Parlamentet, borgerne, forbrugerne og forbrugersammenslutningerne, producenterne og produ centsammenslutningerne samt andre socioøkonomiske aktører flest mulige oplys ninger med henblik på indkredsning af risici, sygdomsudbrud og tilknyttede nødsituationer; 29/36 der vil blive etableret kontakt med forbrugerne og erhvervslivet, således at der skabes en gensidig forståelse og for at fremme en tovejs informationsstrøm om levnedsmiddelhygiejne o. l. ; forbrugerne vil f. eks. blive opfordret til at frem komme med deres synspunkter vedrørende levnedsmiddelhygiejne og -kvalitet, således at kontroltjenesteme bliver ordentligt orienteret om, hvad der skaber bekymring; forskriftsudvalgene vil regelmæssigt få forelagt et udkast til et program ved rørende de opgaver, kontroltjenesteme skal varetage; dette program vil også blive gjort tilgængeligt for andre, der anmoder herom; 30/36 BILAG I DE EKSISTERENDE VIDENSKABELIGE KOMITEERS NUVÆRENDE MANDAT DEN TVÆRFAGLIGE VIDENSKABELIGE KOMITE Denne komité blev nedsat ved Kommissionens afgørelse (SEK(96)1137). Dens hoved opgaver er: • at sikre, at den videnskabelige rådgivning, Kommissionen modtager vedrørende BSE, inddrager den størst mulige ekspertise • at etablere en mekanisme med henblik på at få videnskabelig rådgivning fra en enkelt højtkvalificeret komité i forbindelse med et spørgsmål, der påvirker områder, som falder ind under flere generaldirektoraters beføjelse. DET VIDENSKABELIGE UDVALG FOR KOSMETOLOGI Det videnskabelige Udvalg for Kosmetologi blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 78/45/EØF af 19. 12. 1977: Udarbejdelse og ændring af fællesskabsbestemmelserne om sammensætning, fabrika- tionsegenskaber, pakning og mærkning af kosmetiske midler medfører behandling af meget indviklede problemer af videnskabelig og teknisk art. Udvalget har til opgave at bistå Kommissionen i forbindelse med ethvert problem af videnskabelig og teknisk art på området kosmetiske midler. DET VIDENSKABELIGE UDVALG FOR PESTICIDER Det Videnskabelige Udvalg for Pesticider, der blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 78/436/EØF, kan få forelagt spørgsmål af videnskabelig og teknisk art vedrørende markedsføring og anvendelse af plantebeskyttelsesprodukter (anvendelse af pesticider i landbruget). Dette omfatter følgende: • fysiske og kemiske egenskaber • vilkår og adfærd i miljøet • økotoksikologi • pattedyrstoksikologi, hemnder brugereksponering og sikkerhed • pesticidrester i levnedsmiddel og dyrefoder • effektivitet. 31/36 DEN VIDENSKABELIGE VETERINÆRKOMITE Denne komite blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 81/651/EØF. Komiteen kan høres af Kommissionen om alle videnskabelige og tekniske problemer vedrørende: • dyrs sundhed • veterinærhygiejniske foranstaltninger • dyrebeskyttelse. Komiteen består af tre sektioner svarende til de områder, der er anført nedenfor. Den sektion, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende dyrs sundhed, ser navnlig nærmere på problemer vedrørende dyresygdommes årsag, art, pathogenese og virkninger samt diagnosen og epidemiologien herfor og forebyggelse og behandling heraf, herunder zoonose, og raske dyrs morfologi, fysiologi og formering samt problemer med dyrs helbred generelt. Den sektion, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende veterinærhygiejniske foranstaltninger ser især nærmere på særlige veterinære foranstaltninger til beskyttelse af menneskers sundhed og de hygiejniske forhold i forbindelse med produktion, forarbejd ning, behandling og markedsføring af levnedsmidler af animalsk oprindelse og tilsyn med levnedsmidler i forbindelse med fastsættelse af minimumsforskrifter for sunde levnedsmidler og levnedsmiddelhygiejne i forbindelse med forarbejdning, opbevaring, distribuering og tilberedning. Den sektion, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende dyrebeskyttelse, ser navnlig nærmere på foranstaltninger med henblik på at beskytte dyr, navnlig i forbindelse med dyrehold- og opdræt, transport og slagtning af dyr samt dyreforsøg. Komiteen henleder Kommissionens opmærksomhed på alle problemer på ovennævnte områder. DET RÅDGIVENDE VIDENSKABELIGE UDVALG TIL UNDERSØGELSE AF KEMISKE FORBINDELSERS TOKSICITET OG ØKOTOKSICITET Dette udvalgs mandat blev fastlagt i Kommissionens afgørelse 78/618/EØF, der senest er ændret ved Kommissionens afgørelse 88/241/EØF, og hvori fastsættes følgende: "Udvalget har til opgave på Kommissionens anmodning at afgive udtalelser til denne om alle problemer vedrørende undersøgelse af toksiciteten og økotoksiciteten af kemiske forbindelser, hvis anvendelse eventuelt kan medføre skadelige virkninger for menneskets sundhed og for de forskellige miljømråder. " 32/36 DEN VIDENSKABELIGE KOMITE FOR FODER Denne komites mandat fastsættes i Kommissionens afgørelse 76/791/EØF som følger: 1. Komiteen kan høres af Kommissionen om spørgsmål af videnskabelig og teknisk karakter vedrørende dyrs fodring og sundhed, såvel som vedrørende kvaliteten og den hygiejniske standard for produkter af animalsk oprindelse. Komiteen kan navnlig anmodes om udtalelser vedrørende sammensætningen af foder, behand ling, der kan medføre ændring heraf, og tilsætningsstoffer, såvel som substanser og produkter, der anses for uønskede i foder. 2. Komiteen kan henlede Kommissionens opmærksomhed på ethvert spørgsmål af denne art. DEN VIDENSKABELIGE KOMITE FOR LEVNEDSMIDLER Den Videnskabelige Komite for Levnedsmidler blev nedsat ved Kommissionens afgørelse af 1974, som blev erstattet af afgørelse 95/273/EF. Dets mandat fastsættes i artikel 2 i denne afgørelse: • Kommissionen spørger komiteen til råds i alle tilfælde, hvor en retsakt pålægger den at gøre det. • Kommissionen kan spørge komiteen til råds i forbindelse med alle andre problemer, der drejer sig om sundheds- og sikkerhedsbeskyttelse, og som skyldes eller kan skyldes indtagelse af levnedsmidler. • Komiteen kan gøre Kommissionen opmærksom på sådanne problemer. 33/36 BILAG II Vigtigste nuværende retsakter, hvori det kræves, at Kommissionen overvåger eller kontrollerer, hvorledes medlemsstaterne eller tredjelande håndhæver dem. NB: Alle retsakter er rådsdirektiver, medmindre andet er anført. Handel og generelt Veterinærområdet 72/461/EØF 72/462/EØF 80/215/EØF 89/662/EØF 90/425/EØF 90/424/EØF 90/675/EØF 91 /496/EØF 92/65/EØF 92/117/EØF 92/118/EØF 96/43/EF 96/93/EF 96/239/EF (sundhedmæssig kontrol i forbindelse med handel med fersk kød inden for Fællesskabet) (kvæg og svin samt fersk kød fra tredjelande) (sundhedsmæssig kontrol i forbindelse med samhandlen med kødproduk ter inden for Fællesskabet) (veterinærkontrol i samhandlen i Fællesskabet) (veterinærkontrol i samhandlen inden for Fællesskabet med visse levende dyr og produkter) (Rådets beslutning om visse udgifter på veterinærområdet) (veterinærkontrol for tredjelandsprodukter) (veterinærkontrol for dyr fra tredj elande) (dyr samt sæd, æg og embryoner, der ikke er underlagt specifikke fælles- skabsbetingelser) (zoonoser) (produkter af animalsk oprindelse, der ikke er underlagt specifikke fælles skabsbestemmelser) (finansiering af veterinærundersøgelse og -kontrol) (udstedelse af certifikater for dyr og animalske produkter) (Kommissionens beslutning om visse hasteforanstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati) Levende dyr og levende dyreprodukter, f. eks. sæd, æg og embryoner (kontrol med klassisk svinepest) 64/432/EØF: (handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin) 80/217/EØF 80/1095/EØF (bekæmpelse af klassisk svinepest) (mund- og klovsyge) 85/51 l/EØF (hestepest) 92/35/EØF (aviaer influenza) 92/40/EØF (Newcastle disease) 92/66/EØF (visse dyresygdomme, herunder blæreudslæt hos svin) 92/119/EØF (får og geder) 91/68/EØF (enhovede dyr) 90/426/EØF (fjerkræ og rugeæg) 90/539/EØF (frosset tyresæd) 88/407/EØF (embryoner af tamkvæg) 89/5 56/EØF (omesæd) 90/429/EØF (bortskaffelse, forarbejdning og afsætning af animalsk affald) 90/667/EØF 34/36 91 /67/EØF 93/53/EØF 95/70/EF: (akvakulturdyr og -produkter) (bekæmpelse af visse fiskesygdomme) (toskallede bløddyr) Produkter af animalsk oprindelse, f. eks. mælk og vildt 64/433/EØF 77/96/EØF 77/99/EØF 71/118/EØF 91/494/EØF 91/495/EØF 92/45/EØF 94/65/EF 86/469/EØF 88/146/EØF 96/22/EF 96/23/EF 89/437/EØF 92/46/EØF 91 /492/EØF 91 /493/EØF 95/408/EF: 97/198/EF 97/199/EF (fersk kød) (trikinundersøgelse) (kødprodukter) (fjerkrækød) (fersk fjerkrækød) (kaninkød og kød af opdrættet vildt) (kød af vildtlevende vildt) (hakket kød og tilberedt kød) (undersøgelse af dyr og fersk kød for restkoncentrationer - gyldigt indtil 01. 07. 1997) (forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal virkning - gyldigt indtil 01. 07. 1997) (forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning - gyldigt fra 01. 07. 1997) (kontrolforanstaltninger, der skal restkoncentrationer - gyldigt fra 01. 07. 1997) (ægprodukter) (mælk og mælkebaserede produkter) (levende toskallede bløddyr) (fiskerivarer) (Rådets beslutning om betingelserne for opstilling i en overgangsperiode af midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder) (Kommissionens beslutning om indførsel af forarbejdet animalsk protein) (Kommissionens beslutning om indførsel af foder til selskabsdyr) iværksættes for visse stoffer og Dyrebeskyttelse og husdyrbrugsforskning 88/166/EØF 91 /628/EØF 91/629/EØF 91/630/EØF 93/119/EØF 94/28/EF (fastlæggelse af mindstekrav vedrørende beskyttelse af burhøns) (beskyttelse af dyr under transport) (beskyttelse af kalve) (beskyttelse af svin) (beskyttelse af dyr på slagte- eller aflivningstidspunktet) (principperne for de zootekniske og genealogiske betingelser for import af dyr og deres sæd, æg og embryoner) Levnedsmiddelkontrol 89/397/EØF 93/43/EØF 93/99/EØF (offentlig kontrol med levnedsmidler) (levnedsmiddelhygiejne) (offentlig kontrol med levnedsmidler) 35/36 Plantesundhed 69/464/EØF 69/465/EØF 74/647/EØF 93/85/EØF 77/93/EØF 2251/92/EØF (Kommissionens forordning om kvalitetskontrol af friske frugter og (kartoffelbrok) (kartoffelnematod) (nellikeviklere) (kartoflens ringbakteriose) (skadegørere på planter eller planteprodukter) grønsager) 92/70/EØF (Kommissionens direktiv om beskyttede zoner i Fællesskabet) 92/76/EØF Kommissionens direktiv om beskyttede zoner, som er udsat for særlige pi antesundhedsri sici) (Kommissionens direktiv om registrering af producenter og importører) (Kommissionens direktiv om plantepas) 92/90/EØF 92/105/EØF 93/5O/EØF Kommissionens direktiv om specificering af visse planter) 93/51 /EØF (Kommissionens direktiv om regler for flytning af visse planter gennem en beskyttet zone) (Kommissionens direktiv om tilbageholdelse af en forsendelse eller en skadegører) (Kommissionens direktiv om de betingelser, hvorunder visse skade gørende planter, planteprodukter og andre objekter må indføres eller flyttes) 94/3/EF 95/44/EF 3763/91 /EØF (Rådets forordning om særlige foranstaltninger for visse landbrugs produkter til fordel for de oversøiske franske departementer) 1600/92/EØF (Rådets forordning om særlige foranstaltninger for visse landbrugs produkter til fordel for Azorerne og Madeira) 36/36 ISSN 0254-1459 KOM(97) 183 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 10 15 Katalognummer : CB-CO-97-202-DA-C ISBN 92-78-19572-3 Kontoret*for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg SI