title: Decisione n. 1/97 del Consiglio di Associazione tra le Comunità Europee e i loro stati membri, da una parte, e la Repubblica CECA, dall'altra del 3 aprile 1997 concernente i dazi applicati dalla Repubblica ceca alle importazioni di prodotti agricoli trasformati originari della Comunità

eurovoc_concepts:
Czechia
association agreement (EU)
customs duties
export (EU)
foodstuff
originating product

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1196/97 van Klaus LUKAS aan de Commissie. Invoerrechten voor aluminium

eurovoc_concepts:
European industrial area
aluminium
anti-dumping duty
associated country
competitiveness
customs duties
import
processing industry
tariff exemption
tariff preference

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1196/97 by Klaus LUKAS to the Commission. External tariff on aluminium


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1184/97 του Bartho PRONK προς την Επ τροπή. Στατιστικές σχετικά με τους δείκτες της φτώχειας στην ΕΕ

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
economic and social cohesion
household income
poverty
research report


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 595/97, annettu 3 päivänä huhtikuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1198/97 degli onn. Sirkka-Liisa ANTTILA , Mirja RYYNÄNEN , Kyösti VIRRANKOSKI alla Commissione. Riduzione degli aiuti all'esportazione dei prodotti agricoli comunitari, e in particolare del formaggio Emmental, e conseguenze per la produzione finlandese di formaggi

eurovoc_concepts:
Finland
GATT
United States
export policy
export refund
hard cheese


title: QUESTION ECRITE no 1194/97 de Amedeo AMADEO à la Commission. Clonage

eurovoc_concepts:
Community body
ethics
experiment on humans
genetic engineering
genetically modified organism
professional ethics
scientific research


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1183/97 του Christine BARTHET-MAYER προς την Επ τροπή. Προσέγγιση των συντελεστών ειδικών φόρων κατανάλωσης για το οινόπνευμα και τα αλκοολούχα ποτά στο πλαίσιο της ενιαίας αγοράς της ΕΕ

eurovoc_concepts:
EU Member State
alcohol
alcoholic beverage
approximation of laws
excise duty
free movement of goods
restriction on competition
smallholding
tax harmonisation
wine


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1179/97 del Gianni TAMINO a la Comisión. Promoción de las carnes de bovino de primera calidad

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural guidance
beef
food inspection
marketing
product quality
quality label
sales promotion


title: QUESTION ECRITE no 1167/97 de Ludivina GARCÍA ARIAS à la Commission. Compétitivité industrielle pour l'industrie chimique, maritime et automobile européenne

eurovoc_concepts:
European Trade Union Confederation
chemical industry
competitiveness
fishing industry
industrial restructuring
maritime transport
motor vehicle industry
single market
social dialogue (EU)


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 597/97 af 3. april 1997 om udstedelse af eksportlicenser af type B for frugt og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
export refund
quantitative restriction


title: Exchange of Letters recording the common understanding on the principles of international cooperation on research and development activities in the domain of intelligent manufacturing systems between the European Community and the United States of America, Japan, Australia, Canada and the EFTA countries of Norway and Switzerland (United States of America) - Annex: Terms of reference for a programme of international cooperation in advanced manufacturing

eurovoc_concepts:
United States
exchange of information
industrial manufacturing
international cooperation
research and development
technological change


title: WRITTEN QUESTION No. 1191/97 by Shaun SPIERS to the Commission. Public health policy

eurovoc_concepts:
AIDS
VAT
blood transfusion
cost-benefit analysis
health policy
pharmaceutical product
public health
substitute product
tax exemption
therapeutics


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1168/97 del Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR a la Comisión. Publicación de Guías de Desarrollo Rural

eurovoc_concepts:
EU action
EU initiative
EU policy
dissemination of information
information network
information policy
rural development
user guide


title: REGULAMENTO (CE) Nº 595/97 DA COMISSÃO de 3 de Abril de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas


title: Kirjade vahetus, millega dokumenteeritakse Euroopa Ühenduse ning Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Austraalia, Kanada ning EFTA riikide Norra ja Šveitsi ühine arvamus rahvusvahelise teadus- ja arenduskoostöö põhimõtetest arukate tootmissüsteemide alal

formats: pdf print

text: 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 21997A0618(01) L 161/2 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 18. 6. 1997 KIRJADE VAHETUS, millega dokumenteeritakse Euroopa Ühenduse ning Ameerika Ühendriikide, Jaapani, Austraalia, Kanada ning EFTA riikide Norra ja Šveitsi ühine arvamus rahvusvahelise teadus- ja arenduskoostöö põhimõtetest arukate tootmissüsteemide alal A. Ühenduse kiri Brüssel, 19. märts 1997 Lugupeetud härra. Viitan läbirääkimistele, milles osalejad ehk Euroopa Ühendus ning Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Austraalia, Kanada ning EFTA riigid Norra ja Šveits arutasid rahvusvahelist ja arenduskoosööd arukate tootmissüsteemide (intelligent manufacturing systems – IMS) alal. teadus- Käesoleva kirja eesmärgiks on dokumenteerida saavutatud ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta. Käesolev kiri on mõeldud täienduseks suunistele, mille töötas välja rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee 1994. aastal pärast arukate tootmissüsteemide teostatavusuuringu lõppemist, ning sellega muudetakse ja täiendatakse suuniste VIII artiklit ja suuniste 2. liite artiklit 1. 13 allpool osutatud viisil. Suunised ja selle liited moodustavad käesoleva kirja lisa. 1. Eesmärk Osalejad soodustavad ja hõlbustavad arukate tootmissüsteemide alast koostööd nende territooriumidel (Euroopa Ühenduse puhul liikmesriikide territooriumidel) asuvate üksuste vahel. Nimetatud koostöö peab tagama tulu ja panuste vahelise tasakaalu, olema tööstuse seisukohalt asjakohane ning põhinema vastastikusel huvil ja mõistmisel. 2. Arukate tootmissüsteemide alase koostöö tehnilised teemad Koostöö hõlmab esialgu järgmist viit tehnilist teemat: a) b) c) d) toote kogu elutsükkel; tootmisprotsess; strateegia, planeerimise ja konstrueerimise vahendid; inimressurssidega seotud ning korralduslikud ja sotsiaalküsimused; e) virtuaal- ja laiendatud ettevõtjad. Võib käsitleda ka muid arukate tootmissüsteemide alaseid küsimusi, kuid uued tehnilised teemad peavad olema kooskõlas osalevate piirkondade valitsuste poliitikaga ja nende tööstuse prioriteetidega. 3. Koostöö vormid ja viisid Koostöö raames võtavad üksused osa projektidest, järgides rahvusvaheliste konsortsiumide loomise ja toimimise ühist korda, ning projektide eduka rakendamise ja lõpuleviimise eesmärgil võidakse korraldada teadlaste, inseneride ja muu asjaomase personali külaskäike, koolitust ja vahetust. 4. Teabe levitamine ja kasutamine Arukate tootmissüsteemide raames korraldatavatest projektidest tulenevate intellektuaalomandi õiguste suhtes kohaldatakse suuniste 2. liite sätteid arukate tootmissüsteemidega seotud intellektuaalomandi õiguste kohta. Nimetatud liite artiklit 1. 13 muudetakse kajastamaks, et Austria, Soome ja Rootsi on Euroopa Liidu liikmed. 64 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd 5. Rahastamine Koostöö rahastamine sõltub vahendite kättesaadavusest ning osalevates piirkondades kohaldatavatest õigusnormidest, poliitikast ja programmidest. Osaleja katab oma osalemise kulud ise. Osaleja osaleb õiglasel määral rahalise või mitterahalise panusega piirkondadevahelise sekretariaadi ülesannete täitmises ja kulude katmises. 6. Arukate tootmissüsteemide rakendamine Osaleja esindajad, kes on määratud rahvusvahelisse juhtivasse teaduskomiteesse, peavad sidet juhtiva teaduskomitee ja oma riigiasutuste/valitsuse vahel. Osaleja esindajad valvavad rakendamise üle vastavalt arukate tootmissüsteemide eesmärgile, põhimõtetele ja programmi struktuurile ning nende ülesandeks on programmi rakendamist hõlbustada. Lisaks täidavad nad järgmisi ülesandeid: — aitavad kaasa piirkondlike sekretariaatide vahelise koostöö sujumisele, — vahetavad teavet koostööga seotud kohalike tavade, õigusnormide ja programmide kohta, — toetavad väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) otsest või kaudset osalemist arukate tootmissüsteemide elektroonilist see tähendab partneriotsinguteenust ja juurdepääsu elektroonilisele registrile, kuhu kantakse osaleda soovijate huvi kinnitavad teated, programmis. võimalust kasutada Eelkõige — edastavad oma valitsusele/riigiasutustele rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee soovitused otsuse tegemiseks uute osalejate vastuvõtmise kohta. Osaleja nimetab ametisse oma piirkondliku sekretariaadi ning korraldab ja juhib selle tööd. Piirkondlikud sekretariaadid täidavad ennekõike järgmisi kohustusi: — aitavad kooskõlas oma piirkonnas kehtivate eeskirjade ja menetlustega piirkonna tasandil õigeaegselt välja valida projektid, — aitavad luua piirkonnasiseseid ja piirkondadevahelisi konsortsiume, — teevad oma piirkonna infrastruktuuriühendustega koostööd arukate tootmissüsteemide rakendamiseks. 7. Kestus Arukate tootmissüsteemide programm kestab 10 aastat ning igal osalejal on õigus programmist igal ajal välja astuda, teatades sellest 12 kuud ette. Viis aastat pärast koostöö käivitamist vaatavad osalejad selle põhimõtted üle ja otsustavad, kas nad jätkavad koostööd endisel kujul, muudavad seda või lõpetavad selle. Käesolev säte asendab suuniste artiklit VIII. 8. Arukate tootmissüsteemide programmi rakendamine Euroopas Euroopa Ühendus ning Šveits ja Norra jätavad endale õiguse toimida koos ühtse Euroopa piirkonnana, keda esindab rahvusvahelises juhtivas teaduskomitees ühisdelegatsioon ja keda abistab ühtne Euroopa arukate tootmissüsteemide sekretariaat. Euroopa Ühenduste Komisjon osutab oma piirkondlikule sekretariaadile vajalikku abi. Käesolev kiri ja selle heakskiitmine osalejate poolt täiendab ja muudab suuniseid ning selles dokumenteeritakse ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta. Oleksin tänulik, kui saadaksite oma kinnituse käesoleva arvamuse kohta võimalikult kiiresti. Euroopa Ühenduse nimel 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65 B. Ameerika Ühendriikide kiri Washington DC, 3. aprill 1997 Lugupeetud härra. Teatan, et sain kätte Teie 19. märtsi 1997. aasta kirja, mille sisu on järgmine: “Viitan läbirääkimistele, milles osalejad ehk Euroopa Ühendus ning Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Austraalia, Kanada ning EFTA riigid Norra ja Šveits arutasid rahvusvahelist teadus- ja arenduskoosööd arukate tootmissüsteemide (intelligent manufacturing systems – IMS) alal. Käesoleva kirja eesmärgiks on dokumenteerida saavutatud ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta. Käesolev kiri on mõeldud täienduseks suunistele, mille töötas välja rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee 1994. aastal pärast arukate tootmissüsteemide teostatavusuuringu lõppemist, ning sellega muudetakse ja täiendatakse suuniste VIII artiklit ja suuniste 2. liite artiklit 1. 13 allpool osutatud viisil. Suunised ja selle liited moodustavad käesoleva kirja lisa. 1. Eesmärk Osalejad soodustavad ja hõlbustavad arukate tootmissüsteemide alast koostööd nende territooriumidel (Euroopa Ühenduse puhul liikmesriikide territooriumidel) asuvate üksuste vahel. Nimetatud koostöö peab tagama tulu ja panuste vahelise tasakaalu, olema tööstuse seisukohalt asjakohane ning põhinema vastastikusel huvil ja mõistmisel. 2. Arukate tootmissüsteemide alase koostöö tehnilised teemad Koostöö hõlmab esialgu järgmist viit tehnilist teemat: a) toote kogu elutsükkel; b) tootmisprotsess; c) strateegia, planeerimise ja konstrueerimise vahendid; d) inimressurssidega seotud ning korralduslikud ja sotsiaalküsimused; e) virtuaal- ja laiendatud ettevõtjad. Võib käsitleda ka muid arukate tootmissüsteemide alaseid küsimusi, kuid uued tehnilised teemad peavad olema kooskõlas osalevate piirkondade valitsuste poliitikaga ja nende tööstuse prioriteetidega. 3. Koostöö vormid ja viisid Koostöö raames võtavad üksused osa projektidest, järgides rahvusvaheliste konsortsiumide loomise ja toimimise ühist korda, ning projektide eduka rakendamise ja lõpuleviimise eesmärgil võidakse korraldada teadlaste, inseneride ja muu asjaomase personali külaskäike, koolitust ja vahetust. 4. Teabe levitamine ja kasutamine Arukate tootmissüsteemide raames korraldatavatest projektidest tulenevate intellektuaalomandi õiguste suhtes kohaldatakse suuniste 2. liite sätteid arukate tootmissüsteemidega seotud intellektuaalomandi õiguste kohta. Nimetatud liite artiklit 1. 13 muudetakse kajastamaks, et Austria, Soome ja Rootsi on Euroopa Liidu liikmed. 5. Rahastamine Koostöö rahastamine sõltub vahendite kättesaadavusest ning osalevates piirkondades kohaldatavatest õigusnormidest, poliitikast ja programmidest. Osaleja katab oma osalemise kulud ise. 66 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd Osaleja osaleb õiglasel määral rahalise või mitterahalise panusega piirkondadevahelise sekretariaadi ülesannete täitmises ja kulude katmises. 6. Arukate tootmissüsteemide rakendamine Osaleja esindajad, kes on määratud rahvusvahelisse juhtivasse teaduskomiteesse, peavad sidet juhtiva teaduskomitee ja oma riigiasutuste/valitsuse vahel. Osaleja esindajad valvavad rakendamise üle vastavalt arukate tootmissüsteemide eesmärgile, põhimõtetele ja programmi struktuurile ning nende ülesandeks on programmi rakendamist hõlbustada. Lisaks täidavad nad järgmisi ülesandeid: — aitavad kaasa piirkondlike sekretariaatide vahelise koostöö sujumisele, — vahetavad teavet koostööga seotud kohalike tavade, õigusnormide ja programmide kohta, — toetavad VKEde otsest või kaudset osalemist arukate tootmissüsteemide programmis. Eelkõige tähendab see võimalust kasutada elektroonilist partneriotsinguteenust ja juurdepääsu elektroonilisele registrile, kuhu kantakse osaleda soovijate huvi kinnitavad teated, — edastavad oma valitsusele/riigiasutustele rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee soovitused otsuse tegemiseks uute osalejate vastuvõtmise kohta. Osaleja nimetab ametisse oma piirkondliku sekretariaadi ning korraldab ja juhib selle tööd. Piirkondlikud sekretariaadid täidavad ennekõike järgmisi kohustusi: — aitavad kooskõlas oma piirkonnas kehtivate eeskirjade ja menetlustega piirkonna tasandil õigeaegselt välja valida projektid, — aitavad luua piirkonnasiseseid ja piirkondadevahelisi konsortsiume, — teevad oma piirkonna infrastruktuuriühendustega koostööd arukate tootmissüsteemide rakendamiseks. 7. Kestus Arukate tootmissüsteemide programm kestab 10 aastat ning igal osalejal on õigus programmist igal ajal välja astuda, teatades sellest 12 kuud ette. Viis aastat pärast koostöö käivitamist vaatavad osalejad selle põhimõtted üle ja otsustavad, kas nad jätkavad koostööd endisel kujul, muudavad seda või lõpetavad selle. Käesolev säte asendab suuniste artiklit VIII. 8. Arukate tootmissüsteemide programmi rakendamine Euroopas Euroopa Ühendus ning Šveits ja Norra jätavad endale õiguse toimida koos ühtse Euroopa piirkonnana, keda esindab rahvusvahelises juhtivas teaduskomitees ühisdelegatsioon ja keda abistab ühtne Euroopa arukate tootmissüsteemide sekretariaat. Euroopa Ühenduste Komisjon osutab oma piirkondlikule sekretariaadile vajalikku abi. Käesolev kiri ja selle heakskiitmine osalejate poolt täiendab ja muudab suuniseid ning selles dokumenteeritakse ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta. Oleksin tänulik, kui saadaksite oma kinnituse käesoleva arvamuse kohta võimalikult kiiresti. ” Mul on au kinnitada, et minu valitsus nõustub Teie kirja sisuga. Ameerika Ühendriikide valitsuse nimel 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 67 LISA ARUKA TOOTMISE ALASE RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖPROGRAMMI SUUNISED I. ÜLESANNE Käesolevas dokumendis antakse arukate tootmissüsteemide programmis osalejatele suunised rahvusvaheliseks teadus- ja arenduskoostööks arukate tootmissüsteemide alal. Käesolevate suunistega ei kehtestata kohustusi rahvusvahelise ega siseriikliku õiguse alusel. II. EESMÄRGID Arukate tootmissüsteemide programmi eesmärgid on järgmised: A) luua paremad tingimused tootmistehnoloogiate arendamiseks; B) parandada maailma keskkonna seisundit; C) parandada taastuvate ja mittetaastuvate ressursside kasutamise tõhusust; D) luua uusi tooteid ja tingimusi, mis oluliselt tõstaksid nende kasutajate elukvaliteeti; E) parandada tootmiskeskkonna kvaliteeti; F) arendada välja üldiselt tunnustatud ja järgitav tootmiskultuur, mis aitab edastada teadmisi tulevastele põlvkondadele; G) tõhusalt reageerida tootmise üleilmastumisele; H) avardada ja avada turgusid kogu maailmas, I) edendada tootmisala professionaalsust kogu maailmas, tutvustades seda kogu maailmas ja kinnitades selle õppevormid. Oma eesmärkide saavutamiseks peaks arukate tootmissüsteemide programm edendama: A) ülemaailmset tootmiskoostööd, mis hõlmab suur- ja väikeettevõtjaid, kasutajaid, tarnijaid, kõrgkoole ning valitsusi; B) kogu maailmas teabe levitamist tähelepanuväärsete tootmisala uuenduste kohta; C) ülemaailmsete tootmisala soovituste väljaarendamist standarditeks, tehes koostööd standardimise eel; D) tootmisprotsessi arendamise alase rahvusvahelise koostöö prioriteetide hindamist ja valikut; E) osalejate ja projektikonsortsiumide partnerite intellektuaalomandi õigusi arvestavate ühtsete juhiste, sätete ja näidislepingute levitamist, mõistmist ja rakendamist. III. TAUSTTEAVE Arukate tootmissüsteemide programmi teostatavuse uuringus osalesid kuus osalejat. Osalejad olid: — Austraalia, — Kanada, — Euroopa Ühendus (EÜ), — osalevad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid: Austria, Soome, Rootsi, Norra ja Šveits, — Jaapan, — Ameerika Ühendriigid. 68 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd EÜ ja EFTA riigid tegutsesid koos ühtse Euroopa piirkonnana. Osalejad korraldasid teostatavusuuringu vastavalt teostatavusuuringu suunistele. aruka tootmise alase rahvusvahelise koostöö Teostatavusuuringu rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee lõpparuande kohaselt kinnitas teostatavusuuring, et on võimalik luua aruka tootmise uurimise ja arendamise rahvusvaheline koostööprogramm, mis on õiglase ja kasuliku struktuuriga ning annab õiglasi ja kasulikke tulemusi. Teostatavusuuringu rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee soovitas oma lõpparuandes alustada arukate tootmissüsteemide programmi ning esitas oma ettepanekud programmi juhtimisstruktuuri, tehniliste teemade ja intellektuaalomandi õiguste sätete kohta. IV. PÕHIMÕTTED Tootmine on heaolu põhiline allikas ning tootmisel on otsustav tähtsus majanduskasvule tugeva majandusliku aluse rajamisel. Ülemaailmse turu teke on oluliselt tõstnud tootmisele esitatavaid nõudmisi. Aruka tootmise uurimine ja arendamine on tootmisele üha tähtsam. Aruka tootmise põhjalik uurimine toimub kogu maailmas. Nõuetekohaselt juhitav rahvusvaheline koostöö aruka tootmise uurimisel ja arendamisel aitab tootmist täiustada. Rahvusvaheline koostöö aruka tootmise alal peaks lähtuma järgmistest põhimõtetest: A) osalemispanus määratakse ja koostööst saadav tulu jagatakse õiglaselt ja tasakaalustatult; B) koostööprojektid peavad olema tööstuse seisukohalt asjakohased; C) koostööprojekte korraldavad piirkondadevahelised geograafilistel alustel moodustatud konsortsiumid; D) koostööprojekte võib teha innovatsioonitsükli igas järgus; E) koostööprojektide tulemusi jagatakse kontrollitud teabelevi teel, et kaitsta intellektuaalomandi õigusi ja jagada koostöö käigus loodud või antud intellektuaalomandi õigused õiglaselt, F) valitsemissektori rahastatavate või valitsemissektori vahendeid kasutavate arukate tootmissüsteemide projektide raames ei või tegelda konkurentsi uurimise ja arendamisega. V. PROGRAMMI STRUKTUUR JA RAHASTAMINE Arukate tootmissüsteemide programm on rahvusvaheline koostööprogramm, milles osalejad püüavad koos parandada tööstuse konkurentsivõimet, lahendada ülemaailmseid tootmisala probleeme ja arendada arukaid toomistehnoloogiaid ja -süsteeme, millest oleks kasu kogu inimkonnale. Arukate tootmissüsteemide programmi kohaldamisala on võimalikult lai. A. Arukate tootmissüsteemide programmi juhtimise struktuur on järgmine: 1) arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee; 2) piirkondadevaheline sekretariaat; 3) piirkondlikud sekretariaadid. Arukate tootmissüsteemide programmi kuuluvad projektid, mis vastavad 1. liites esitatud tehnilistele teemadele. Projektipartnerid peavad täitma 2. liites esitatud intellektuaalomandi õiguste sätteid. Intellektuaalomandi õiguste sätted sisaldavad kohustuslikke miinimumnõudeid, mittekohustuslikke sätteid arvesse võtmiseks ja vabatahtlikke sätteid. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 69 B. Juhtimisstruktuuri rahastamine 1. Osaleja rahastab oma osalemise ise. 2. Osaleja otsustab ise, mil viisil ta oma osalemist rahastab. 3. Osaleja osaleb õiglasel määral rahalise või mitterahalise panusega piirkondadevahelise sekretariaadi kulude katmises. 4. Osaleja vastutab ise oma delegatsiooni kulude ja tekkivate kohustuste katmise eest. C. Projektide rahastamine 1. Osaleja rahastab oma osalemise ise. 2. Osaleja otsustab ise, mil viisil ta oma osalemist rahastab. VI JUHTIMISSTRUKTUUR A. Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee. Arukate tootmissüsteemide programmi järele valvab arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee. Komitee liikmed peavad olema osalejate tööstus-, akadeemilise või valitsemissektori väljapaistvad esindajad, kes tunnevad tootmisvaldkonda. Liikmed peavad soovima ja saama pühendada aega ja energiat arukate tootmissüsteemide programmi juhtimisele. 1. Koosseis. Komitee koosseisus on kaks liiget ja üks vaatleja igalt osalejalt. Kui programmiga liituvad IX jaos esitatud menetluse kohaselt uued osalejad, siis komitee liikmete ja vaatlejate koguarv kasvab. Delegatsiooni liikmed võivad esindada osalejate tööstus-, akadeemilist või valitsemissektorit. Soovitatav on tööstussektori tugev esindatus. Vähemalt üks kahest liikmest peab olema tööstussektori esindaja ning delegatsiooni juht ei tohi kuuluda valitsemissektorisse. Liikmed tuleb nimetada piisavalt pikaks ajaks. Vaatlejaid võib vajaduse korral vahetada. Arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee koosolekutel võib iga osaleja delegatsiooniga kaasas olla kaks esindajat selle osaleja piirkondlikust sekretariaadist. 2. Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee võtab vastu otsuseid liikmete konsensuse alusel. 3. Eesistuja. Arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee eesistuja kohta täidavad rotatsiooni korras kõik kuus osalejat. Eesistuja ametiaeg kestab kaks aastat. Oma eesistumise ajal vastutab osaleja ka piirkondadevahelise sekretariaadi töö korraldamise eest. Esimesel ametiajal on eesistujaks Kanada. Teisel ametiajal on eesistujaks Austraalia, kes järjepidevuse tagamiseks täidab esimesel ametiajal ase-eesistuja ülesandeid. Kolmandal ametiajal on eesistujaks EFTA. Edasine eesistujate järjestus otsustatakse kolmanda aasta jooksul pärast arukate tootmissüsteemide programmi käivitumist. 4. Kohustused. Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee koostab soovitusi strateegia ja poliitika kohta, mida arukate tootmissüsteemide programmi rakendamiseks ja arendamiseks kasutada, sealhulgas ka uute osalejate kohta. Samuti täidab komitee järgmisi ülesandeid: a) annab üldised juhised, määrab strateegilised prioriteedid ja valvab programmi rakendamise järele; b) rahastab uute arukate tootmissüsteemide dokumentide koostamist ja kiidab need heaks; c) asutab oma ülesannete täitmiseks vajalikke (näiteks tehnilisi või juriidilisi) ajutisi töökondi ja komiteesid; d) valvab piirkondadevahelise sekretariaadi töö järele; e) tutvustab arukaid tootmissüsteeme ja kogu tootmisala rahvusvaheliselt; f) kinnitab projektid vastavalt IX jaole; g) tagab, et programmi raames korraldatavad projektid ja tehtav töö on kooskõlas osalejate vahel kokkulepitud eesmärgi, põhimõtete ja programmi struktuuriga; h) hoolitseb teabevahetuse eest arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee, piirkondadevahelise sekretariaadi, piirkondlike sekretariaatide ja konsortsiumiliikmete vahel. 70 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd B. Piirkondadevaheline sekretariaat. Osaleja, kes on arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee eesistujaks, vastutab piirkondadevahelise sekretariaadi töö korraldamise eest. Piirkondadevaheline sekretariaat täidab järgmisi kohustusi: 1) lahendab piirkondadevaheliste ettepanekutega seotud praktilisi küsimusi; 2) säilitab ja jagab laiali arukate tootmissüsteemide koosolekute protokollid ja muud dokumendid; 3) lahendab piirkondadevahelise teavitamisega seotud praktilisi küsimusi arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee juhatusel; 4) koolitab uusi ja tulevasi osalejaid; 5) jagab projektide käigus ja nende lõppedes teavet; 6) abistab piirkondadevaheliste konsortsiumide loomisel; 7) korraldab arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee tellimusel uuringuid ja/või töid. C. Piirkondlikud sekretariaadid. Osalejate valitsused ja/või riigiasutused ning avalik-õiguslikud organisatsioonid korraldavad oma piirkondlike sekretariaatide tööd oma äranägemise kohaselt. Et aidata rakendada arukate tootmissüsteemide programmi, täidab piirkondlik sekretariaat järgmisi kohustusi: 1) lahendab piirkondadevaheliste ettepanekutega seotud praktilisi küsimusi oma piirkonnas; 2) säilitab ja jagab oma piirkonnas laiali arukate tootmissüsteemide koosolekute protokollid ja muud dokumendid; 3) lahendab piirkondlike koosolekutega ja oma piirkonnas tutvustamisega seotud praktilisi küsimusi; 4) jagab projektide käigus ja nende lõppedes oma piirkonnas teavet; 5) aitab luua piirkondlikke ja piirkondadevahelisi konsortsiume; 6) toetab piirkondlikke delegatsioone, kes osalevad arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee koosolekutel; 7) aitab teha piirkondlikke valikuid ja ülevaateid; 8) teeb koostööd oma piirkonna infrastruktuuriühendustega arukate tootmissüsteemide programmi edendamiseks. VII. ARUKATE TOOTMISSÜSTEEMIDE PROGRAMMI ALGUS Arukate tootmissüsteemide programm algab, kui on täidetud järgmised tingimused: 1) kõik programmis osalejad on ratifitseerinud arukate tootmissüsteemide programmi suunised; 2) arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee liikmed on nimetatud; 3) piirkondlikud sekretariaadid on määratud. VIII. ARUKATE TOOTMISSÜSTEEMIDE PROGRAMMI LÕPP Arukate tootmissüsteemide programm lõpeb kümme aastat pärast programmi kokkulepitud alguskuupäeva, välja arvatud juhul, kui osalejate valitsused ja/või riigiasutused otsustavad programmi seitsmendal aastal teisiti. IX. UUTE OSALEJATE VASTUVÕTMINE A. Esimese tingimusena peavad taotlejapiirkonna valitsus ja/või riigiasutused vastama arukate tootmissüsteemide programmi suuniste nõuetele. B. Kui taotlejapiirkonna projektipartnerid on arukate tootmissüsteemide programmi suunised ratifitseerinud, võivad nad ülejäänud partnerite nõusolekul osaleda konsortsiumides. Taotlejapiirkonna sobivuse hindamiseks tuleb selle piirkonna partnerite panust teatava aja vältel jälgida. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 71 C. Pärast prooviaja lõppu (mis võib kesta mõned aastad) otsustavad valitsused ja/või riigiasutused arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee soovituste põhjal, kas taotlejapiirkond võetakse arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee liikmeks või ei. X. KONSOTRSIUMIDE LOOMINE Piirkondlikud sekretariaadid koos piirkondadevahelise sekretariaadiga aitavad luua konsortsiume arukate tootmissüsteemide projektide rakendamiseks. A. Konsortsiumide loomise juhend Piirkondadevaheline sekretariaat ja piirkondlikud sekretariaadid koos töötavad arukate tootmissüsteemide programmi suuniste alusel välja konsortsiumide loomise juhendi, milles kajastub: — programmi korraldus, — tegevuse struktuur ja eesmärgid, — projektide ja konsortsiumide valimise kriteeriumid, — tehnilised teemad, — hindamise ja valimise menetlus ning põhimõtted. B. Rahvusvaheline koordinaator Iga konsortsium nimetab oma rahvusvahelise koordinaatori. Nimetatud rahvusvaheline koordinaator peab olema tööstusettevõtja, kelle käsutuses on piisavalt vahendeid projekti lõpuleviimiseks ja kes on näidanud suutlikkust juhtida keerukaid rahvusvahelisi projekte. Rahvusvaheline koordinaator täidab järgnevaid kohustusi: 1) juhib konsortsiumi loomist; 2) juhib projektiettepanekute ja koostöölepingute ettevalmistamist; 3) on konsortsiumi ning rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee ja piirkondadevahelise sekretariaadi vahelises suhtluses peamiseks sidepidajaks; 4) aitab kaasa projekti edukale rakendamisele; 5) juhib projekti kontrollimise ettevalmistusi ja teabelevi. C. Huvitatud üksuste nimekiri jagab sekretariaat valitsemissektori Piirkondlik organisatsioonidele, kes on potentsiaalsed projektipartnerid, konsortsiumide loomise juhendi, ülevaate rahastamisvõimaluste kohta piirkonnas ja arukate tootmissüsteemide programmi piirkondliku ajakava. Piirkondlik sekretariaat koostab huvitatud üksuste nimekirja. Nimekirjas peavad olema esitatud ka huvitatud üksuste huvivaldkonnad ja suutlikkus. akadeemilise piirkonna tööstus-, oma ja D. Huvitatud üksuste nimekirjade vahetamine Piirkondlik sekretariaat ajakohastab nimekirju korrapäraselt ja levitab neid piirkondadevahelise sekretariaadi kaudu ülejäänud piirkondadele. Piirkondlik sekretariaat võtab vastu ülejäänud piirkondade huvitatud üksuste nimekirjad. Ta edastab ülejäänud piirkondade huvitatud üksuste nimekirjad oma piirkonna üksustele, kellel võivad olla sarnased huvid. Piirkondlik sekretariaat edendab oma piirkonna ja ülejäänud piirkondade üksuste ühiseid huve ja konsortsiumide loomist. E. Projektiettepanekute vahetus Huvitatud üksus võib esitada oma piirkondlikule sekretariaadile esialgse ettepaneku rahvusvaheliste konsortsiumide loomise hõlbustamiseks. Piirkondlik sekretariaat saadab ettepaneku kõigile nimekirjas olevatele huvitatud üksustele. Potentsiaalsed partnerid võivad selles sisalduva teabe põhjal võtta meetmeid rahvusvahelise konsortsiumi loomiseks. 72 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd XI. PROJEKTIDE HINDAMINE, VALIMINE JA KONTROLLIMINE Ettepanekud peavad olema kooskõlas programmi põhimõtete ja struktuuriga ning käesolevates suunistes esitatud intellektuaalomandi õiguste sätetega. A. Projekti valimise kriteeriumid 1. Tööstuslik asjakohasus. 2. Vastavus 1. liites esitatud tehnilistele teemadele, mida arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee võib aeg-ajalt muuta. 3. Teaduslik ja tehniline väärtus. 4. Kasutamis- ja turustamispotentsiaal. 5. Vastavus 2. liites esitatud intellektuaalomandi õiguste sätetele, mida arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee võib aeg-ajalt muuta. 6. Lisandväärtus. B. Konsortsiumi valimise kriteeriumid 1. Partnerite piirkondlik jaotus Konsortsiumi partnereid peab olema vähemalt kolmelt osalejalt. 2. Panuste ja tulu tasakaal Konsortsiumi partnerid peavad tõestama, et nende osalemispanus määratakse ja koostööst saadav tulu jagatakse õiglaselt ja tasakaalustatult. Selleks tuleb määrata iga partneri ja ühenduse osalemispanuse väärtus ja liik (sh mitterahaline panus, näiteks seadmed, ruumid, personal, dokumendid, meetodid ja seonduv intellektuaalomand). 3. Piirkondadevaheline juhtimine Piirkondandevaheline konsortsium peab nimetama oma rahvusvahelise koordinaatori. 4. Tulemuste levitamine Konsortsium koostab ja esitab plaani projekti tulemuste levitamiseks, mille alla kuuluvad ka arukate tootmissüsteemide konsortsiumi asutamise ja juhtimise kogemused ning intellektuaalomandi õiguste sätetega lubatud tehnilised tulemused, mille suhtes omandiõigusi ei kohaldata. C. Projekti hindamine Ettepaneku menetlemine on kolmeosaline. 1. Projekti kokkuvõtte hindamine Konsortsium peab kavandatava uurimistöö kohta esitama kokkuvõtte. Kokkuvõte esitatakse piirkondlikele sekretariaatidele, kes annavad sellele oma piirkonna seisukohast esialgse hinnangu. Iga delegatsioon esitab arukate tootmissüsteemide rahvusvahelisele juhtivale teaduskomiteele oma soovituse. Kui projekt lükatakse tagasi, antakse selle esitajale teada, miks seda heaks ei kiidetud. 2. Projektiettepaneku hindamine Konsortsium esitab ühtse vormi kohase lõpliku ettepaneku üksikasjaliku hinnangu saamiseks kõikide partnerite piirkondadelt. Lõplik ettepanek sisaldab kõikide partnerite ametlikku lubadust järgida arukate tootmissüsteemide programmi põhimõtteid, struktuuri ja intellektuaalomandi õiguste sätteid, ning allkirjastatud koostöölepingut, milles lepitakse muu hulgas kokku intellektuaalomandi õigustes. 3. Lõplik kinnitamine Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee kinnitab ettepaneku lõplikult talle esitatud ettepanekute ja piirkondlike soovituste põhjal. D. Projekti kontrollimine Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee valvab programmi järele ja kontrollib korrapäraselt arukate tootmissüsteemide rahvusvahelisele juhtivale teaduskomiteele kord aastas ühtse vormi kohase koondaruande. Selle hõlbustamiseks konsortsiumid edusamme. esitavad kõik selle Piirkonnad võivad soovi korral igal ajal kontrollida oma piirkonna partneri(te) edusamme. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 73 XII. ARUKATE TOOTMISSÜSTEEMIDE PROGRAMMI ROLL VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE (VKEDE), KÕRGKOOLIDE JA RIIKLIKE UURIMISINSTITUUTIDE JAOKS Kõik osalejad eraldi ja arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee koos töötavad välja meetodid VKEde otseseks ja kaudseks arukate tootmissüsteemide programmi kaasamiseks. Lisaks tuleb igal piirkonnal kaaluda järgmiste meetmete kasutuselevõttu: A) selgete ja põhjalikult dokumenteeritud juhiste väljatöötamine intellektuaalomandi õiguste küsimuses; B) osalejate territooriumidel kehtivatest seadustest ja tavadest tulenevate piirangute kaardistamine ning nende praktilise mõju väljaselgitamine; C) kasutajatoe korraldamine lihtsamatele päringutele vastamiseks; D) VKEdele mõeldud elektrooniline partneriotsingu teenus; E) elektrooniline register, kuhu kantakse selliste VKEde huvi kinnitavad teated, kes soovivad liituda olemasolevate või loodavate projektikonsortsiumidega; F) juhtumite kogu, kuhu projektide töörühmad kannavad pidevalt oma arukate tootmissüsteemidega saadud kogemusi; G) erinevatele VKEde sektoritele mõeldud teabeleviüritused. Eelnev meetmete nimekiri ei ole lõplik ning programmi arenedes tuleks uurimist jätkata, et valvata VKEde osalemise järele ja teha kindlaks nende vajadused. Eelnimetatud meetmeid võib rakendada ka kõrgkoolide ja riiklike uurimisinstituutide osalemise soodustamiseks arukate tootmissüsteemide projektides. Kõrgkoole kui haridusasutusi tuleks kasutada uurimistulemuste edastamiseks tulevastele põlvkondadele. XIII. TULEMUSTE LEVITAMINE Teabelevil on arukate tootmissüsteemide programmis tähtis ja vajalik roll. Teabelevi peab siiski toimuma 2. liite intellektuaalomandi õiguste sätete kohaselt. Eelnimetatu hõlmab ka projektide vahepealsete ja lõplike tehniliste tulemuste levitamist. Teabelevi toimub projekti, piirkonna ja piirkondadevahelisel tasandil. Teavet võib levitada muu hulgas kirjalike aruannete, rahvusvaheliste sümpoosionide ja teaduslike publikatsioonide kaudu. 74 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd 1. liide RAHVUSVAHELISE TEHNIKAKOMITEE (ITC) ETTEPANEK TÄISMÕÕDULISE ARUKATE TOOTMISSÜSTEEMIDE PROGRAMMI TEHNILISTE TEEMADE KOHTA See teemade raamistik peaks julgustama võimalikke taotlejaid välja töötama projektiettepanekuid, mis osutavad veenvalt, et ülemaailmne koostöö on vajalik. Eelistada tuleks selliseid projekte, mille ettepanekud osutavad veenvalt, et ülemaailmne koostöö lahendab küsimuse paremini kui kohalik tegevus. 1. Toote kogu elutsükli küsimused — Tootmissüsteemide uued põhimudelid Selle teema alla võivad kuuluda näiteks dünaamiline tootmine, fraktaaltehas, biooniline tootmine, ettevõtja tervikintegratsioon jms. — Arukate sidevõrkude süsteemide rakendamine tootmise andmetöötluses Et hallata ülemaailmsete turustus- ja tarnevõrkude toimivust, tuleb arendada sidevõrke, sidevahendeid ja nende rakendusi. — Keskkonnakaitse, energia ja materjalide võimalikult säästlik kasutus Keskkonna-, energia- ja materjaliküsimused on muutunud nii keeruliseks, et neid on võimalik lahendada ainult mitme ala spetsialistide koostöös. Kuna eri piirkondades valitsevad sel alal väga erinevad tingimused, tuleb arusaamu ja vaateid tootmistehnoloogiate keskkonnasäästlikkuse kohta ühtlustada. — Ringlussevõtt ja taaskasutamine Praeguseni on toote ringlusse võtmine ühest piirkonnast teise olnud peaaegu võimatu. Aja jooksul võib selline olukord piirkondadevahelist vabakaubandust tublisti kahjustada. Seetõttu tuleks arukate tootmissüsteemide programmi raames välja töötada toodete ringlussevõtuks uusi ideid ja meetodeid, mis oleksid tunnustatud kogu maailmas. — Majandusliku põhjendamise meetodid Tootmisala teadlaste jõupingutustest hoolimata tekivad tootmisalal uued probleemid kiiremini, kui jõutakse pakkuda neile lahendusi ja neid lahendusi rakendada. Tihti on see tingitud sellest, et uute tootmissüsteemide hindamine ei ole piisavalt ühtlustatud. Seetõttu peaks arukate tootmissüsteemide programm toetama projekte, mille eesmärk on töötada välja tootmissüsteemide jälgimise ja majandusliku põhjendamise selged meetodid, mis aitaksid kujundada ühtset arusaamist tootmissüsteemide hindamisest. ja majanduslik põhjendamine 2. Tootmisprotsess Muutuvad nõudmised, inim- ja materjaliressursside säästmine ning töötajate töötingimuste parandamine eeldab kiireid lahendusi, mille leidmiseks on olulised järgmised teemad: — Puhtad tootmisprotsessid, mille kasutamine minimeerib mõju keskkonnale Tootmisprotsessis tekkivate heitmete minimeerimise süsteemid. Tootmisprotsessis tekkivate jäätmete minimeerimise süsteemid. Tehase elutsükli prognoosimise süsteemid. — Energiasäästlikud protsessid, mis täidavad tootmisnõuded minimaalse energiatarbimisega Minimaalne energiatarbimine. Integreeritud ringlussevõtvad protsessid energiatarbimise vähendamiseks. Energiasäästlikud moodulid. Energiasäästlikud tootmisjuhtimistehnoloogiad. — Tootmisprotsessi tehnoloogilised uuendused Kiirprototüüpimise metoodikal põhinevad meetodid uute toodete kiireks väljatöötamiseks. Tootmisprotsessid, mis paindlikult arvestavad töötingimuste, toodete või materjali muutumist. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75 — Tootmissüsteemide moodulite paindlikkuse ja autonoomsuse suurendamine Avatud hajussüsteemid ja nende moodulid, mis sobivad kasutamiseks nii automaatsetes, poolautomaatsetes kui ka töömahukates süsteemides ning mis toodangu muutumise korral võimaldavad süsteemi komponente uuesti struktureerida. — Tootmise eri komponentide ja funktsioonide vahelise koostoime ja kooskõla parandamine Tootmise avatud infrastruktuur. Ühendatud teabesüsteemid, näiteks moodulite vaheline kaugtuvastus. 3. Strateegia, planeerimise ja konstrueerimise vahendid Tootmine on maailmamajanduse osa. Kus ja kuidas saab toorainest toodang, on strateegiline otsus. Et on kujunemas ühtne maailmamajandus, on keeruline otsustada, mida ja kus toota või kust osta. Paljude tootmisorganisatsioonide struktuur on praegu vertikaalne ja hierarhiline. Struktuuri muutmine nõuab suuri muudatusi organisatsioonis, süsteemis ja töötavades. Tuleb välja arendada metoodika ja vahendid asjakohaste tööprotsesside väljatöötamiseks organisatsiooni tasandil. kindlaksmääramiseks ning tootmisstrateegiate asjakohaste juhtimis- ja Metoodika analüüsimiseks ja arendamiseks. ja vahendid äritegevuse ümberkorraldamiseks. Modelleerimisvahendid tootmisstrateegiate Konstrueerimise abivahendid planeerimiseks laiendatud või virtuaalettevõtja keskkonnas. 4. Inimressurssidega seotud ning korralduslikud ja sotsiaalküsimused — Tutvustavad ja arendavad projektid tootmisala maine parandamiseks Võrreldes muude inseneridega on tootmisala insenerid tavaliselt madalamalt tasustatud ja kogu eriala maine on viletsam. Rahvusvaheline tehnikakomitee võtab projektidena arvesse ka kogu maailmas tunnustatud tugevad kutseühendused ja haridusasutused, mille kaudu tutvustatakse tootmisala. Need ettepanekud sisaldavad ka rahvusvaheliste organisatsioonide loomist tootmisala tutvustamiseks. — Tootmisala tööjõu oskuste parandamine ja koolitus Inseneriharidus on pearõhu asetanud enamasti teooriale, jättes praktika tagaplaanile. Lisaks ei ole baasharidus tihti vastanud tööstuse vajadustele, mistõttu kõrgkoolilõpetajate oskused on olnud ebapiisavad. Tulemuseks on tööstusala, kus uuendusettepaneku tegemine ei taga tihtipeale veel õnnestunud toodet. Selline olukord nõuab prioriteetide muutmist ning tööstusala ja haridusasutuste vaheliste sidemete tugevdamist. Organisatsiooniliste muudatuste eesmärgiks on kujundada ettevõtjasisene koolitus pidevaks, et ajakohastada töötajate oskusi ja parandada nende potentsiaali, mis on iga süsteemi oluline element. — Autonoomsed tegevuskohad välismaal (ärifunktsioonide lisamine tütarettevõtjatesse) Tavapäraselt on tütarettevõtjaid välismaale rajatud oma turuosa suurendamiseks ja tootmiskulude vähendamiseks, kusjuures välismaal asuva tööjõu arendamine on jäetud tagaplaanile. Välismaistele tütarettevõtjatele suurema autonoomia andmine võimaldab neil paindlikumalt reageerida oma asukoha muutuvatele tingimustele ning on kooskõlas organisatsiooni detsentraliseerimise, vastutuse jagamise ja hierarhia lihtsustamise põhimõtetega. Samuti toetab selline suundumus tütarettevõtja asukohariigi arengut ning aitab tutvustada tootmisala, mis on üks arukate tootmissüsteemide programmi põhieesmärkidest. — Ettevõtja tehniline andmepank – andmete säilitamine, töötlemine ja kasutamine Tootmisettevõtja sees on teadmised ja teabeallikad tihti hajutatud ning raskesti kättesaadavad. Õppiv organisatsioon – strateegia teabe korrastamiseks raamistikku või mudelisse, mis aitab teha paremini otsuseid ning võib olla oluline teema arukate tootmissüsteemide programmis. 76 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd — Sobivad tulemuslikkuskriteeriumid uute paradigmade jaoks Tootmise uued paradigmad peavad tagama senisest suurema tulemuslikkuse, mida hinnatakse hinna, kvaliteedi, tarne ja paindlikkuse seisukohast. Kolme esimest tulemuslikkuskriteeriumi on masstootmise hindamisel kasutatud, kuid paindlikkus on oluline tegur tootmise uute paradigmade puhul. Et soodustada uute paradigmade vastuvõtmist, tuleb täiendada tulemuslikkuse hindamise kriteeriume. 5. Virtuaal- ja laiendatud ettevõtjad Laiendatud ettevõtja mõistet kasutatakse, kui ettevõtja peab turu nõudmise täitmiseks kasutama ettevõtja väliseid ressursse, olemata nende omanik. Kuigi ettevõtjate keskendumine oma põhivaldkonnale tagab suure professionaalsuse, tuleb toodete ja teenuste koos tarnimiseks ühendada eri valdkondade parim oskusteave üle maailma. Muutuv turuolukord nõuab paindlikkust ka ühendatud ressursikasutuselt. Eesmärgiks on laiendatud ettevõtja, mis kujutab endast lõputult varieeritavat tootmisressurssi. Seda mudelit saab kasutada ka suuremates organisatsioonides, mis üksuste katusorganisatsioonideks. enam muutunud väiksemate valdkonna kitsama üha on ja Laiendatud ettevõtja tegevus nõuab praegusel tehnika tasemel olevate side- ja andmesäilitustehnoloogiate kasutuselevõttu. Tähtsaimad on siiski organisatsioonilised, mitte tehnoloogilised küsimused. Selles valdkonnas tuleks uurida ja arendada: — meetodeid, millega laiendatud ettevõtja kogu väärtusahela ulatuses kindlaks määrata ja hõlbustada teabe liikumist ja logistikat, — struktuure (organisatsioonilisi, funktsionaalseid ja tehnoloogilisi), mis toetavad planeerimiskoostööd kogu väärtusahela ulatuses, näiteks laiendatud ettevõtja eri üksuste ühist planeerimist, — meetodeid ja põhimõtteid kulu, vastutuse, riski ja tulu jagamiseks laiendatud ettevõtja eri üksuste vahel, — laiendatud ettevõtja eri üksuste vahelist meeskonnatööd. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 77 2. liide INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTE SÄTTED UURIMIS- JA ARENDUSPROJEKTIDE KOHTA Eesmärgid Käesolevate sätetega nähakse ette kohustuslikud nõuded ja soovitusliku iseloomuga põhimõtted partneritele, kes soovivad osaleda arukate tootmissüsteemide programmi projektides. Käesolevate sätete eesmärgiks on tagada piisav kaitse arukate tootmissüsteemide programmi ühiste uurimis- ja arendusprojektide käigus kasutatavatele tekkivatele intellektuaalomandi õigustele, tagades samas, et: a) osalejate panus määratakse ja koostööst saadav tulu jagatakse õiglaselt ja tasakaalustatult; b) vajadus paindlikkuse järele partneritevahelistes läbirääkimistes on õiges tasakaalus ühtse menetluse vajadusega projektide ja partnerite vahel; c) partnerid jagavad uurimisöö tulemused meetodil, mis kaitseb intellektuaalomandi õigusi ja võimaldab õiglaselt jagada koostöö käigus loodud või antud intellektuaalomandi õigusi. Artikkel 1 Mõisted 1. 1. Arveldamine – tasu, näiteks kasutus- või muu litsentsitasu jagamine kahe partneri vahel, kui üks partner on kolmandale isikule avaldanud või üle andnud tema ainu- või partnerite ühisomanduses olevat uut teavet või andnud kolmandale isikule selle teabe litsentsi. 1. 2. Kontserni kuuluv ettevõtja – juriidiline isik, mida partner otseselt või kaudselt omab või kontrollib või mis omab või kontrollib partnerit või mida omab või kontrollib sama ettevõtja mis partnerit. Ühisomand riigiga või riigi kontroll ei anna kontserni kuuluva ettevõtja staatust. Otsene või kaudne omand või kontroll on olemas, kui asjaomase isiku otseses või kaudses omanduses on: a) rohkem kui 50 % aktsia- või osakapitali nimiväärtusest; b) rohkem kui 50 % aktsiatest või osadest, mis annab talle õiguse juhatuse liikmete või muude samu funktsioone täitvate isikute valimisel hääletada või muul viisil juhatuse liikmeid või samu funktsioone täitvaid isikuid valida või ametisse nimetada, või kui tal on häälteenamus; c) rohkem kui 50 % aktsiatest või osadest ja tal on lepingus sätestatud õigus äriühingu juhtimist või tegevust kontrollida. 1. 3. Taustteave – partneri või temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja omanduses olev või tema kontrollitav selline teave ja intellektuaalomandi õigused peale taustteabega seotud õiguste, mis ei ole uus teave. 1. 4. Taustteabega seotud õigused – partneri või temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja omanduses olevad või tema kontrollitavad leiutisepatendid, disainilahendused ja kasulikud mudelid, mis ei ole uus teave, ning avalikustatud taotlused nende saamiseks, kui nende litsents on vajalik projekti teostamiseks või uue teabe kasutamiseks ärieesmärgil. 1. 5. Konfidentsiaalne ei ole üldiselt kättesaadav ja mida konfidentsiaalsuskokkuleppe alusel tohib teatavaks teha ainult konfidentsiaalsena. teave – teave, mis seaduse või kirjaliku 78 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd 1. 6. Konsortsium – kaks või rohkem ühendust, kes on otsustanud teostada ühise projekti. 1. 7. Koostöölepingud – kõikide konsortsiumi partnerite allkirjastatud leping või lepingud ühise projekti teostamiseks. 1. 8. Uus teave – projekti käigus esmakordselt loodud, koostatud, leiutatud või väljatöötatud teave ja intellektuaalomandi õigused. 1. 9. Ühendus – kõik osaleja geograafilisest piirkonnast pärinevad partnerid projektis. 1. 10. IMS programm – arukate tootmissüsteemide programm 1. 11. Intellektuaalomandi õigused – 14. juulil 1967 Stockholmis allkirjastatud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni (1) artikli 2 alapunktis viii määratletud õigused, välja arvatud kaubamärgi, teenindusmärgi, kaubanime või päritolunimetusega seotud õigused. 1. 12. Mittetulundusorganisatsioon – mittetulunduslikul eesmärgil asutatud või organiseeritud avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes ei kasuta uut teavet ärieesmärgil. 1. 13. Osaleja – Austraalia, Kanada, EÜ, osalevate EFTA riikide ühendus (Austria, Soome, Norra, Rootsi ja Šveits), Jaapan ja Ameerika Ühendriigid ning muu riik või geograafiline piirkond, kes võib osaleda arukate tootmissüsteemide programmis osalejate määratud viisil. 1. 14. Partner – juriidiline või füüsiline isik, kes on projekti teostamiseks sõlmitud koostöölepingu osaline. 1. 15. Projekt – konsortsiumi poolt arukate tootmissüsteemide programmi raames teostatav uurimis- ja arendusprojekt. 1. 16. Kokkuvõtlik teave – projekti eesmärkide, seisu ja tulemuste kirjeldus, mis ei sisalda konfidentsiaalset teavet. Artikkel 2 Kohustuslikud sätted Koostöölepingu sisulised tingimused peavad olema täielikult kooskõlas käesoleva artikli punktidega 2. 1–2. 13 ning koostöölepingus peab kasutama mõisteid käesoleva dokumendi artikli 1 tähenduses. Kui projekti, potentsiaalse partneri või temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja suhtes kohaldatakse seadusest või lepingust tulenevaid riiklikke nõudeid, mis võivad mõjutada tema koostöölepingus sätestatud õigusi või kohustusi, peab potentsiaalne partner enne koostöölepingule alla kirjutamist informeerima ülejäänud partnereid kõikidest nõuetest, millest ta on teadlik. Kui projekti suhtes kohaldatakse riiklikke nõudeid, peavad partnerid tagama, et uue teabe omandamine, kasutamine, avalikustamine ja litsentsimine on kooskõlas nende kohustuslike sätetega. Kohe projekti alguses teatavad partnerid üksteisele, millised nendega samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad on projekti teostamisega seotud, ja teatavad viivitamata üksteisele, kui projekti käigus toimub seoses kontserni kuuluvate ettevõtjatega muutusi. Koostöölepingu sõlmimise ajal ja kohe pärast uute kontserni kuuluvate ettevõtjate asutamist on partneril õigus vastavalt koostöölepingu tingimustele otsustada, et käesolevate sätetega määratletud õigusi ja kohustusi temaga samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate suhtes ei kohaldata. Kirjalik leping 2. 1. Partnerid sõlmivad kirjaliku koostöölepingu, millega reguleeritakse nende osalemist käesoleva dokumendi kohases projektis. (1) Vt 3. liidet. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 79 Omand 2. 2. Uus teave on sellise partneri ainu- või selliste partnerite ühisomanduses, kes on selle loonud. 2. 3. Uue teabe ainuomanikust partner võib seda teavet avalikustada ja anda selle kohta kolmandale isikule lihtlitsentsi ilma ülejäänud partneritega arveldamata. 2. 4. Kui koostöölepingus ei ole kokku lepitud teisiti, võib uue teabe ühisomanikust partner nimetatud teavet avalikustada ja anda selle kohta kolmandale isikule lihtlitsentsi ilma ülejäänud partnerite nõusolekuta ja nendega arveldamata. 2. 5. Partneril on õigus anda kolmandale isikule üle oma ainuõiguse või oma osa ühisest omandiõigusest taustteabele, sellega seotud õigustele ja uuele teabele ilma ülejäänud partnerite nõusolekuta ja nendega arveldamata. Partner, kes annab oma õigused taustteabega seotud õigustele või uuele teabele üle kolmandale isikule, peab tagama, et üleandmine oleks kooskõlas koostöölepinguga, ja nõudma, et õiguste ülevõtja annaks kirjaliku nõusoleku kasutada üleantud õigusi vastavalt koostöölepingus sätestatud õiguste ülevõtja kohustustele. Teabelevi 2. 6. Kokkuvõtlik teave projekti kohata peab olema kättesaadav ka kõigile muude projektide partneritele ning arukate tootmissüsteemide programmi raames asutatud komiteedele. 2. 7. Projekti lõppedes avaldab konsortsium avaliku aruande, mis sisaldab kokkuvõtlikku teavet projekti kohta. Litsentsiõigused Uus teave 2. 8. Partneril ja temaga samasse kontserni kuuluvatel ettevõtjatel on õigus kasutada uut teavet uurimis- ja arendustegevuses ning ärieesmärgil ilma kasutustasu maksmata. Ärieesmärgil kasutamine sisaldab õigust kasutada, valmistada, lasta valmistada, müüa ja importida. Partnerid võivad koostöölepingus erandjuhtudel kokku leppida, et: a) partnerid maksavad uue teabe ärieesmärgil kasutamise eest kasutustasu mittetulundusorganisatsioonist partnerile, kes on selle teabe ainuomanik; b) partnerid maksavad uue teabe ärieesmärgil kasutamise eest kasutustasu mittetulundusorganisatsioonist partneritele, kes on selle teabe ühisomanikud, tingimusel et kasutustasu on väike ja selle maksmine on kooskõlas põhimõttega, et panus arukate tootmissüsteemide programmi ja sellest saadav tulu peab olema õiglane ja tasakaalustatud. 2. 9. Partner ja temaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad ei tohi nendele mittekuuluvat uut teavet kolmandale isikule avaldada ega selle kohta all-litsentsi anda, kuid tavalise äritegevuse käigus on partneril ja temaga samasse kontserni kuuluvatel ettevõtjatel lubatud: a) avalikustada uut teavet konfidentsiaalselt, kui see on vajalik toodete tootmiseks, toota laskmiseks, importimiseks või müümiseks; b) anda all-litsentsi objektkoodis tarkvara kohta, mis moodustab osa uuest teabest; c) seaduslikult pakkuda tooteid või teenuseid, mis iseenesest sisaldavad uut teavet. Taustteave 2. 10. Projekti partner võib oma taustteavet jagada ülejäänud partneritega või anda neile selle litsentsi, kuid ei ole selleks kohustatud. 80 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd 2. 11. Partner ja temaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad võivad ilma rahalise või muu lisatasuta kasutada ülejäänud partnerite või nendega samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate taustteabega seotud õigusi ainult uurimis- ja arendustegevuseks projekti raames. 2. 12. Kui partneri ja temaga samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate taustteave on ülejäänud partneritele ja nendega samasse kontserni kuuluvatele ettevõtjatele vajalik uue teabe kasutamiseks ärieesmärgil, peavad nad tavalistel ärilistel tingimustel andma neile litsentsi taustteabega seotud õiguste kohta, välja arvatud juhul, kui: a) taustteabe omanikust partner või temaga samasse kontserni kuuluv ettevõtja ei saa seadusest või lepingust tulenevate kohustuste tõttu, mis on tekkinud enne koostöölepingu allkirjastamist, nimetatud litsentsi anda ning koostöölepingus on need taustteabega seotud õigused eraldi nimetatud; b) partnerid on erandina kokku leppinud, et taustteabega seotud õigused jäetakse koostöölepingust välja, ning need õigused on koostöölepingus eraldi nimetatud. Õiguste kehtivus 2. 13. Koostöölepingus tuleb sätestada, et partnerite ja nendega samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate õigused ja kohustused uuele teabele, taustteabele ja taustteabega seotud õigustele kehtivad kuni koostöölepingu lõppemiseni. Artikkel 3 Koostöölepinguga otsustatavad küsimused Partnerid peavad koostöölepinguga otsustama järgmised küsimused: Tulemuste avaldamine 3. 1. Partnerid otsustavad, kas projekti tulemuste (välja arvatud kokkuvõtlik teave) avaldamiseks on vaja ülejäänud partnerite nõusolekut. 3. 2. Partnerid otsustavad, kas mittetulundusorganisatsioonist partneritel on lubatud avaldada nende ainuomanduses olevat uut teavet akadeemiliseks kasutamiseks, kui nimetatud uue teabe kaitseks on võetud piisavad meetmed vastavalt punktidele 3. 3 ja 3. 4. Uue teabe kaitse 3. 3. Partnerid määravad kindlaks meetmed, mida nad võtavad uue teabe õiguslikuks kaitsmiseks intellektuaalomandi õiguste alusel, ning leiutise väljatöötamise puhul teatavad nad projekti ülejäänud partneritele aegsasti vajalikest kaitsemeetmetest ja kirjeldavad leiutist kokkuvõtlikult. 3. 4. Partnerid lepivad kokku, et partner teatab leiutisest projekti ülejäänud partneritele kohe, taotluse korral avalikustab leiutise vastastikku kokkulepitud tingimustel ning teeb projekti partneriga kaitsemeetmete võtmisel mõistlikul määral koostööd, kui uue teabe omanikust partner või partnerid ei kavatse ise kaitsemeetmeid võtta, ja ulatuses, milles nad seda ei tee. Konfidentsiaalne teave 3. 5. Partnerid määravad kindlaks meetmed, mida nad võtavad tagamaks, et konfidentsiaalse teabe saanud partner ja temaga samasse kontserni kuuluv ettevõtja kasutavad ja avalikustavad konfidentsiaalset teavet ainult viisil ja ulatuses, mis on lubatud teabe andmise tingimuste kohaselt. Vaidluste lahendamine ja kohaldatav õigus 3. 6. Partnerid lepivad koostöölepingus kokku, kuidas lahendada omavahelisi vaidlusi. 3. 7. Partnerid lepivad koostöölepingus kokku, milline õigus reguleerib koostöölepingut. 11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 81 Artikkel 4 Vabatahtlikud sätted Koostöölepingus võivad partnerid käsitleda ka järgmisi küsimusi, kuid see ei ole kohustuslik: Kontserni kuuluvaid ettevõtjaid käsitlevad sätted Konkurentsiõiguse küsimused Lepingu tühistamine ja lõpetamine Tööandjate ja töötajate suhted Ekspordi kontrollimine ja nõuetele vastavus Lepingu kohaldamisala Lepinguosaliste kavatsused Litsentside andmine muude projektide partneritele Litsentsiandja vastutus, kui litsentsitud tehnoloogiat kasutab litsentsisaaja Töötajate kasutada andmine ja üleviimine ning sellest tulenevad õigused Projektidega liituvad ja nendest välja astuvad partnerid Koostöölepingu järgne taustteave Konfidentsiaalse teabe kaitsmine, kasutamine ja salajas hoidmine Muu teave Taustteabega seotud õiguste litsentsi kasutamistasu määrad Tarkvara allika kodeerimine Maksustamine Lepingu kehtivusaeg Tõenäoliselt tuleb partneritel projekti oludest sõltuvalt käsitleda koostöölepingus ka muid küsimusi. Partneritel tuleks sel juhul oma ekspertidega nõu pidada, arvestades, et koostöölepingusse lisatavad tingimused ei tohi sattuda vastuollu käesolevate sätete artiklitega 1 ja 2. 82 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd 3. liide 14. JUULIL 1967 STOCKHOLMIS KOOSTATUD ÜLEMAAILMSE INTELLEKTUAALOMANDIÕIGUSE ORGANISATSIOONI ASUTAMISE KONVENTSIOON Artikli 2 alapunkti viii kohaselt kuuluvad intellektuaalomandi hulka: “… õigused kirjandus- ja kunstiteostele ning teadustöödele; esituskunstnike esinemistele, fonogrammidele ja ülekannetele; leiutistele kõigis inimtegevuse valdkondades; teaduslikele avastustele; tööstusdisainilahendustele, kaubamärkidele, teenindusmärkidele, kaubanimedele ja päritolunimetustele; kaitse kõlvatu konkurentsi vastu; kõik muud õigused, mis tulenevad intellektuaalsest tegevusest tööstuse, teaduse, kirjanduse või kunsti alal. ”