title: WRITTEN QUESTION No. 1197/97 by MaLou LINDHOLM to the Commission. Employment policy in the Canary Islands

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1193/97 by Cristiana MUSCARDINI , Amedeo AMADEO , Spalato BELLERE' to the Commission. Supervising the archaeological heritage

eurovoc_concepts:
Latium
archaeology
cultural heritage
cultural policy
economic recession
heritage protection
historic site
job cuts
service occupation
working time


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1185/97 del Arlindo CUNHA a la Comisión. Ayudas compensatorias directas

eurovoc_concepts:
EU Member State
common agricultural policy
monetary compensatory amount


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1174/97 do Deputado Gianfranco DELL'ALBA à Comissão. Cooperação Norte-Sul em matéria de luta contra a droga

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Mexico
North-South relations
drug addiction
narcotic
social rehabilitation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1176/97 dell'on. Cristiana MUSCARDINI alla Commissione. Tagli dei finanziamenti comunitari per l'agricoltura italiana

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
agricultural levy
agricultural quota
aid to agriculture
fine
milk
milk product
regulation of agricultural production


Preguntas y respuestas sobre la seguridad al servicio de un espacio de libertad en Europa.


title: Skriftväxling som redovisar den samstämmiga uppfattningen rörande principerna för internationellt samarbete om aktiviteter för forskning och utveckling på området för intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater, Japan, Australien, Kanada samt EFTA-länderna Norge och Schweiz (Amerikas förenta stater) - Bilaga : Behörighetsregler för ett program för internationalellt samarbete om avancerad tillverkning

eurovoc_concepts:
United States
exchange of information
industrial manufacturing
international cooperation
research and development
technological change

formats: html pdfa1b print


title: REGLAMENTO (CE) N° 600/97 DE LA COMISIÓN de 3 de abril de 1997 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de piensos compuestos a base de cereales

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1197/97 van MaLou LINDHOLM aan de Commissie. Werkgelegenheidsbeleid op de Canarische Eilanden


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1185/97 do Deputado Arlindo CUNHA à Comissão. Ajudas directas compensatórias


title: 97/261/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 3ης Απριλίου 1997 για την κατάργηση της απόφασης 96/662/ΕΚ όσον αφορά ορισμένα μέτρα προστασίας των κονσερβών τόνου που προέρχονται από την Ακτή του Ελεφαντοστού (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
Côte d'Ivoire
food poisoning
import policy
preserved product
sea fish
veterinary inspection


title: Izmenjava pisem o skupnem dogovoru o načelih mednarodnega sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na področju inteligentnih proizvodnih sistemov med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado ter državama Efte Norveško in Švico

formats: html pdf print

text: 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 63 21997A0618(01) L 161/2 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 18. 6. 1997 IZMENJAVA PISEM o skupnem dogovoru o načelih mednarodnega sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na področju inteligentnih proizvodnih sistemov med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado ter državama Efte Norveško in Švico A. Pismo Skupnosti V Bruslju, 19. marca 1997 Gospod, Pišem v zvezi z razpravo, ki je potekala glede mednarodnega sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na podrocju inteligentnih proizvodnih sistemov (IPS) med udeleženkami, to je Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado in državama Efte Norveško in Švico. Namen tega pisma je zabeležiti skupni dogovor o načelih sodelovanja pri IPS. Pismo dopolnjuje Mandat, ki jih je razvil Mednarodni usmerjevalni odbor ob zaključku študije izvedljivosti IPS leta 1994, in spreminja člen VIII Mandata in člen 1. 13 Dodatka 2 Mandata, kot je označeno spodaj. Mandat in dodatki k Mandatu so priloženi temu pismu. 1. Cilj Udeleženke bodo spodbujale in pospeševale sodelovanje med ustanovami s sedežem na njihovih ozemljih (v primeru Evropske skupnosti na ozemljih držav članic) na področju inteligentnih proizvodnih sistemov. Takšno sodelovanje naj bi zagotovilo ravnotežje med koristmi in stroški in, imelo industrijski pomen in bilo osnovano na načelu vzajemnega interesa in dogovora. 2. Tehnične teme za sodelovanja pri IPS Sodelovanje bo na začetku pokrivalo naslednjih pet tehničnih tem: (a) vprašanja, ki zadevajo celoten življenjski cikel proizvoda; (b) vprašanja glede procesa; (c) orodja za strategije/načrtovanje/oblikovanje; (d) človeška/organizacijska/socialna vprašanja, in (e) vprašanja stvarnega/razširjenega podjetja. V okviru IPS se lahko proučujejo tudi druge teme, vendar je treba zagotoviti, da bodo nove tehnične teme v skladu z vladnimi politikami in industrijskimi prioritetami sodelujočih regij. 3. Oblike in načini sodelovanja Sodelovanje bo vključevalo udeležbo ustanov v projektih v skladu s skupno sprejetimi postopki za oblikovanje in delovanje mednarodnih konzorcijev in lahko vključuje obiske, izobraževanje in izmenjavo znanstvenikov, inženirjev in drugega primernega osebja za namene uspešnega izvajanja in zaključka projektov. 4. Razširjanje in uporaba informacij Pravice intelektualne lastnine (PIL) kot rezultat projektov, ki se izvajajo v okviru IPS, bodo predmet določb IPS/PIL, podanih v Dodatku 2 Mandata. Ta dodatek bo dopolnjen v členu 1. 13, da bo odražal, da so Avstrija, Finska in Švedska članice Evropske unije. 64 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 5. Financiranje Financiranje dejavnosti sodelovanja bo odvisno od razpoložljivosti sredstev in od ustreznih zakonov, predpisov, politik in programov udeleženih regij. Vsaka udeleženka bo sama krila stroške udeležbe. Vsaka udeleženka bo na pravičen način, s financiranjem ali v naravi, prispevala k izvršitvi funkcij in pokritju stroškov medregionalnega sekretariata. 6. Izvajanje IPS Predstavniki udeleženk, imenovani v Mednarodni usmerjevalni odbor (MUO), bodo delovali kot povezava med javnimi upravami/vladami. Predstavniki udeleženk bodo nadzorovali MUO in njihovimi posameznimi izvajanje glede na namen, načela in programsko strukturo IPS in bodo imeli vlogo pospeševalcev. Poleg tega bodo imeli še naslednje funkcije: — pospeševanje dobrega sodelovanja med regionalnimi sekretariati, — izmenjava informacij glede lokalnih praks, zakonov, predpisov in programov, pomembnih za sodelovanje, — pospeševanje posredne in neposredne udeležbe malih in srednje velikih podjetij (MSP) v programu IPS. To naj bi vključevalo predvsem dostop do možnosti elektronskega iskanja partnerjev in do elektronskega registra izraženih interesov, in — predstavljanje priporočil MUO vladi/javnim upravam za odločitev o sprejemu novih udeleženk. Udeleženke bodo organizirale, upravljale ali določile svoje posamezne regionalne sekretariate. Regionalni sekretariati bodo imeli predvsem naslednje naloge: — omogočanje pravočasnega izbora projektov na regionalni ravni v skladu s pravili in postopki, veljavnimi v posamezni regiji, — pomoč pri oblikovanju konzorcijev znotraj in med posameznimi regijami, in — delo z regionalnimi infrastrukturnimi skupinami, da bi olajšali izvedbo IPS. 7. Trajanje Program IPS bo trajal 10 let, vsaka udeleženka lahko odstopi kadarkoli z 12 mesečnim odpovednim rokom. Udeleženke bodo pregledale načela njihovega sodelovanja pet let po začetku programa, da bi ugotovile, ali ga je primerno nadaljevati, spremeniti ali zaključiti. To nadomesti člen VIII Mandata. 8. Izvajanje IPS v Evropi Evropska skupnost in Švica ter Norveška si pridržujejo možnost delovanja kot ena evropska regija, ki jo v Mednarodnem usmerjevalnem odboru predstavlja sestavljena delegacija in jo podpira en evropski sekretariat IPS. Komisija Evropske skupnosti bo zagotovila potrebno podporo za svoj regionalni sekretariat. To pismo, skupaj z njegovim sprejetjem s strani udeleženk, dopolnjuje in spreminja Mandat in beleži skupni dogovor o načelih sodelovanja pri IPS. V zadovoljstvo bi mi bilo prejeti Vašo čimprejšnjo potrditev tega dogovora. V imenu Evropske skupnosti 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 65 B. Pismo Združenih držav Amerike V Washingtonu DC, 3. aprila 1997 Gospod, Potrjujem prejem Vašega pisma z dne 19. marca 1997, ki se glasi: „Pišem v zvezi z razpravo, ki je potekala glede mednarodnega sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na področju inteligentnih proizvodnih sistemov (IPS) med udeleženkami, to je Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado in državama Efte Norveško in Švico. Namen tega pisma je zabeležiti skupni dogovor o načelih sodelovanja pri IPS. Pismo dopolnjuje Mandat, ki ga je razvil Mednarodni usmerjevalni odbor ob zaključku študije izvedljivosti IPS leta 1994, in spreminja člen VIII Mandata in člen 1. 13 Dodatka 2 Mandata, kot je označeno spodaj. Mandat in dodatki k Mandatu so priložene temu pismu. 1. Cilj Udeleženke bodo spodbujale in pospeševale sodelovanje med ustanovami s sedežem na njihovih ozemljih (v primeru Evropske skupnosti na ozemljih držav članic) na področju inteligentnih proizvodnih sistemov. Takšno sodelovanje naj bi zagotovilo ravnotežje med koristmi in stroški, imelo industrijski pomen in bilo osnovano na načelu vzajemnega interesa in dogovora. 2. Tehnične teme za sodelovanje pri IPS Sodelovanje bo na začetku pokrivalo naslednjih pet tehničnih tem: (a) vprašanja, ki zadevajo celoten življenjski cikel proizvoda; (b) vprašanja glede procesa; (c) orodja za strategije/načrtovanje/oblikovanje; (d) človeška/organizacijska/socialna vprašanja; in (e) vprašanja stvarnega/razširjenega podjetja. V okviru IPS se lahko proučujejo tudi druge teme, vendar je treba zagotoviti, da bodo nove tehnične teme v skladu z vladnimi politikami in industrijskimi prioritetami sodelujočih regij. 3. Oblike in načini sodelovanja Sodelovanje bo vključevalo udeležbo ustanov v projektih v skladu s skupno sprejetimi postopki za oblikovanje in delovanje mednarodnih konzorcijev in lahko vključuje obiske, izobraževanje in izmenjavo znanstvenikov, inženirjev in drugega primernega osebja za namene uspešnega izvajanja in zaključka projektov. 4. Razširjanje in uporaba informacij Pravice intelektualne lastnine (PIL) kot rezultat projektov, ki se izvajajo v okviru IPS, bodo predmet določb IPS/PIL, podanih v Dodatku 2 Mandata. Ta dodatek bo dopolnjen v členu 1. 13, da bo odražal, da so Avstrija, Finska in Švedska članice Evropske unije. 5. Financiranje Financiranje dejavnosti sodelovanja bo odvisno od razpoložljivosti sredstev in od ustreznih zakonov, predpisov, politik in programov udeleženih regij. Vsaka udeleženka bo sama krila stroške udeležbe. 66 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 Vsaka udeleženka bo na pravičen način, s financiranjem ali v naravi, prispevala k izvršitvi funkcij in pokritju stroškov medregionalnega sekretariata. 6. Izvajanje IPS Predstavniki udeleženk, imenovani v Mednarodni usmerjevalni odbor (MUO), bodo delovali kot povezava med MUO in njihovimi posameznimi javnimi upravami/vladami. Predstavniki udeleženk bodo nadzorovali izvajanje glede na namen, načela in programsko strukturo IPS in bodo imeli vlogo pospeševalcev. Poleg tega bodo imeli še naslednje funkcije: — pospeševanje dobrega sodelovanja med regionalnimi sekretariati, — izmenjava informacij glede lokalnih praks, zakonov, predpisov in programov, pomembnih za sodelovanje, — pospeševanje posredne in neposredne udeležbe malih in srednje velikih podjetij (MSP) v programu IPS. To naj bi vključevalo predvsem dostop do možnosti elektronskega iskanja naprave partnerjev in do elektronskega registra izraženih interesov, in — predstavljanje priporočil MUO vladi/javnim upravam za odločitev o sprejemu novih udeleženk. Udeleženke bodo organizirale, upravljale ali določile svoje posamezne regionalne sekretariate. Regionalni sekretariati bodo imeli predvsem naslednje naloge: — omogočanje pravočasnega izbora projektov na regionalni ravni s pravili in postopki, veljavnimi v posamezni regiji, — pomoč pri oblikovanju konzorcijev znotraj in med posameznimi regijami, in — delo z regionalnimi infrastrukturnimi skupinami, da bi olajšali izvedbo IPS. 7. Trajanje Program IPS bo trajal 10 let, vsaka udeleženka lahko odstopi kadarkoli z 12 mesečnim odpovednim rokom. Udeleženke bodo pregledale načela njihovega sodelovanja pet let po začetku programa, da bi ugotovile, ali ga je primerno nadaljevati, spremeniti ali zaključiti. To nadomesti člen VIII Mandata. 8. Izvajanje IPS v Evropi Evropska skupnost in Švica ter Norveška si pridržujejo možnost delovanja kot ena evropska regija, ki jo v Mednarodnem usmerjevalnem odboru predstavlja sestavljena delegacija in jo podpira en evropski sekretariat IPS. Komisija Evropske skupnosti zagotovi potrebno podporo za svoj regionalni sekretariat. To pismo, skupaj z njegovim sprejetjem s strani udeleženk, dopolnjuje in spreminja Mandat in beleži skupni dogovor o načelih sodelovanja pri IPS. V zadovoljstvo bi mi bilo prejeti Vašo čimprejšnjo potrditev tega dogovora. “ V čast mi je potrditi, da se moja Vlada strinja z vsebino Vašega pisma. Za Vlado Združenih držav Amerike 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 67 MANDAT ZA PROGRAM MEDNARODNEGA SODELOVANJA PRI NAPREDNI PROIZVODNJI PRILOGA I. NAMEN Ta dokument pojasnjuje Mandat za udeleženke v programu inteligentnega proizvodnega sistema (IPS) za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju inteligentnih proizvodnih sistemov. Namen tega Mandata ni ustvarjanje obveznosti po mednarodnem ali domačem pravu. II. CILJI Cilji programa IPS so sledeči: A. omogočanje višje razvitosti v proizvodnih operacijah; B. izboljšanje globalnega okolja; C. izboljšanje učinkovitosti uporabe obnovljivih in neobnovljivih virov; D. ustvarjanje novih proizvodov in pogojev, ki bistveno izboljšajo kakovost življenja za uporabnike; E. izboljšanje kakovosti proizvodnega okolja; F. razvijanje prepoznavne in spoštovane discipline proizvodnje, ki bo spodbujala prenos znanja na prihodnje generacije; G. učinkovito odzivanje na globalizacijo proizvodnje; H. povečevanje obstoječih in odpiranje novih trgov po svetu; in I. podpora proizvodne profesionalizacije po vsem svetu z zagotavljanjem globalne prepoznavnosti in vzpostavljanjem izobraževalne discipline za proizvodnjo. Pri doseganju svojih ciljev mora biti program IPS pospeševalni dejavnik za: A. globalno proizvodno sodelovanje med velikimi in malimi podjetji, uporabniki in ponudniki, univerzami in vladami; B. razširjenost rezultatov pomembnih proizvodnih izboljšav po svetu; C. razvoj globalnih proizvodnih priporočil za standarde s skupnim delom pri temah pred standardizacijo; D. ocenitev in izbor prioritet za globalno sodelovanje pri razvoju proizvodnega procesa; E. razširjenost, razumevanje in uporaba primernih smernic, določb in vzorčnih sporazumov, ki upoštevajo pravice intelektualne lastnine (PIL) udeleženk in partnerjev projektnega konzorcija. III. OBSTOJEČA ZNANJA IN PRAVICE Šest udeleženk je sodelovalo v študiji izvedljivosti, da bi opredelile program IPS. Udeleženke so: — Avstralija, — Kanada, — Evropska skupnost (ES), — udeležene države članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA): Avstrija, Finska, Švedska, Norveška in Švica, — Japonska in — Združene države Amerike. 68 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 Države ES in Efte delujejo skupaj kot ena evropska regija. Udeleženke so zaključile študijo izvedljivosti, kot je to določeno v Mandatu za študijo izvedljivosti mednarodnega sodelovanja pri napredni proizvodnji. Mednarodni usmerjevalni odbor za študijo izvedljivosti je v svojem končnem poročilu zapisal, da študija izvedljivosti dokazuje, da se lahko oblikuje tak mednarodni program sodelovanja pri raziskavah in razvoju napredne proizvodnje, ki je pravičen in ugodno strukturiran in bo prinašal pravične in ugodne rezultate. Mednarodni usmerjevalni odbor za študijo izvedljivosti je v svojem končnem poročilu priporočil začetek programa IPS in predlagal strukturo vodenja, tehnične teme in določbe v zvezi s pravicami intelektualne lastnine. IV. NAČELA Proizvodnja je osnovni vir blaginje in je bistvenega pomena za vzpostavitev zdrave gospodarske osnove za gospodarsko rast. Potreba po odličnosti v proizvodnih operacijah je postala bistvenega pomena kot rezultat vzpostavljanja globalnih trgov. Vloga raziskav in razvoja na področju napredne proizvodnje postaja vedno bolj bistvena za proizvodne operacije. Po vsem svetu se izvajajo obširne raziskave napredne proizvodnje. Pravilno vodeno mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju v napredni proizvodnji lahko pomaga izboljšati proizvodne operacije. Mednarodno sodelovanje v napredni proizvodnji bi moralo biti osnovano na naslednjih temeljih: A. stroški in koristi takšnega sodelovanja so pravični in uravnoteženi; B. skupni projekti morajo biti pomembni za industrijo; C. skupne projekte izvajajo medregionalno in geografsko razpršeni konzorciji; D. skupni projekti lahko nastajajo skozi celoten inovativni cikel; E. rezultati skupnih projektov se delijo skozi proces nadzorovanega širjenja informacij, ki ščiti in pravično dodeli katerekoli pravice intelektualne lastnine, ki so bile ustvarjene ali pridobljene med sodelovanjem, in F. dejavnosti projekta IPS, ki jih sponzorira vlada ali ki uporabljajo vladne vire, ne smejo vključevati tekmovalnih raziskav in razvoja. V. STRUKTURA IN FINANCIRANJE PROGRAMA Pri programu IPS gre za mednarodno sodelovanje, v katerem udeleženci sodelujejo z namenom, da bi povečali industrijsko konkurenčnost, rešili težave, ki pestijo svetovno proizvodnjo, in razvili napredno proizvodno tehnologijo in sisteme v korist človeštvu. Obseg programa IPS je tako širok, kot je to izvedljivo. A. Upravno strukturo, ki vodi program IPS, sestavljajo: 1. Mednarodni usmerjevalni odbor IPS; 2. medregionalni sekretariat in 3. regionalni sekretariat. Program IPS bo vključeval projekte, ki so skladni s tehničnimi temami, opisanimi v Dodatku 1. Projektni partnerji morajo ravnati v skladu z določbami PIL, opisanimi v Dodatku 2. Določbe PIL vključujejo minimalno število obvezujočih zahtev, neobvezujočih določb, ki jih je treba obravnavati, in izbirne določbe. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 69 B. Financiranje upravne strukture 1. Vsaka udeleženka bo krila stroške svoje udeležbe. 2. Vsaka udeleženka bo določila način kritja stroškov udeležbe. 3. Vsaka udeleženka bo prispevala na pravičen način, denarno ali v naravi, za kritje stroškov delovanja medregionalnega sekretariata. 4. Vsaka udeleženka bo odgovorna za podporo svoji delegaciji in za kritje katerekoli obveznosti. C. Financiranje projektov 1. Vsaka udeleženka bo krila stroške svoje udeležbe. 2. Vsaka udeleženka bo določila način kritja stroškov udeležbe. VI. UPRAVNA STRUKTURA A. Mednarodni usmerjevalni odbor IPS. Program IPS bo nadzoroval Mednarodni usmerjevalni odbor IPS. Člani morajo biti ugledni predstavniki industrijskih, akademskih ali vladnih sektorjev udeleženk, ki poznajo probleme proizvodnje. Člani morajo biti pripravljeni in sposobni posvetiti čas in trud, potreben pri vodenju programa IPS. 1. Sestava. Dva člana in en opazovalec iz vsake udeleženke. Skupno število članov in opazovalcev se bo povečalo s sprejetjem novih udeleženk v skladu s postopkom, opisanim v Oddelku IX. Člani delegacije so lahko iz industrijskega, akademskega ali vladnega sektorja vsake udeleženke. Spodbuja se močno industrijsko predstavništvo. Vsaj eden od obeh članov mora biti iz industrijskega sektorja, vodja delegacije pa mora biti nevladni predstavnik. Člani naj bi se imenovali za daljše obdobje. Opazovalci pa se po potrebi lahko zamenjajo. Delegacijo vsake udeleženke lahko na sestankih Mednarodnega usmerjevalnega odbora IPS spremljata dva predstavnika iz njenega pristojnega regionalnega sekretariata. 2. Mednarodni usmerjevalni odbor IPS bo sprejel odločitve s soglasjem članov. 3. Predsedstvo. Predsedovanje Mednarodnemu usmerjevalnemu odboru IPS bo potekalo izmenjujoče se med šestimi udeleženkami. Vsak mandat bo trajal dve leti. V obdobju predsedovanja je udeleženka zadolžena tudi za organiziranje medregionalnega sekretariata. Kanada bo predsedovala v prvem obdobju. Avstralija bo predsedovala v drugem obdobju in bo podpredsedujoča v prvem obdobju, da se zagotovi kontinuiteta. EFTA bo predsedovala v tretjem obdobju. Zaporedje nadaljnjih predsedovanj bo določeno v tretjem letu po začetku programa IPS. 4. Naloge. Mednarodni usmerjevalni odbor IPS bo priporočil politike in strategije za začetno izvajanje in za razvoj programa IPS, vključno z vprašanjem novih udeleženk. Njegove naloge bodo tudi: (a) dajanje splošnih smernic, določanje strateških prednostnih nalog in nadzorovanje izvajanja programa; (b) sponzoriranje in odobritev novih dokumentov IPS; (c) oblikovanje začasnih delovnih skupin ali odborov, na primer za tehnična ali pravna vprašanja, če je to potrebno za opravljanje dela; (d) nadzorovanje medregionalnega sekretariata; (e) zagotavljanje mednarodne promocije IPS in proizvodnje kot generične discipline; (f) potrjevanje projektov, kot je to opisano v Oddelku IX; (g) zagotavljanje, da bodo projekti in delo v okviru tega programa izvedeni na način, ki je v skladu z namenom, načeli in programsko strukturo, dogovorjeno med udeleženkami; in (h) vzdrževanje komuniciranja med Mednarodnim usmerjevalnim odborom IPS, medregionalnimi in regionalnimi sekretariati ter člani projektnega konzorcija. 70 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 B. Medregionalni sekretariat. Udeleženka, ki predseduje Mednarodnemu usmerjevalnemu odboru IPS, bo odgovorna za upravljanje medregionalnega sekretariata. Medregionalni sekretariat bo odgovoren za: 1. zagotavljanje logistike za medregionalne predloge; 2. vzdrževanje in razširjanje dokumentov s sestankov IPS in drugih dokumentov; 3. zagotavljanje logistike za medregionalno obveščanje javnosti v smeri Mednarodnega usmerjevalnega odbora IPS; 4. izobraževanje novih in bodočih udeleženk; 5. razširjanje informacij med in ob zaključku projektov; 6. pomoč pri oblikovanju medregionalnih konzorcijev in 7. organiziranje in pripravljanje študij in/ali dela, kot to zahteva Mednarodni usmerjevalni odbor IPS. C. Regionalni sekretariati: Vlade in/ali javne uprave ali javne organizacije udeleženk bodo organizirale in vodile posamezne regionalne sekretariate na način, kot se jim to zdi primerno. Da bi pospešili program IPS, bodo regionalni sekretariati odgovorni za: 1. zagotavljanje regionalne logistike za medregionalne predloge; 2. vzdrževanje in razširjanje dokumentov s sestankov IPS in drugih dokumentov znotraj posameznih regij; 3. zagotavljanje logistike za regionalne sestanke in promocijo; 4. razširjanje informacij med in ob zaključku projektov znotraj posameznih regij; 5. pomoč pri oblikovanju konzorcijev znotraj in med posameznimi regijami; 6. podporo regionalnim delegacijam pri udeležbi na sestankih Mednarodnega usmerjevalnega odbora IPS; 7. olajšanje regionalnih izborov in pregledov in 8. delo z regionalnimi infrastrukturnimi skupinami, da bi pospešili program IPS. VII. ZAČETEK PROGRAMA IPS Program IPS se bo začel izvajati ob: 1. ratifikaciji Mandata za program IPS s strani vsake udeleženke; 2. imenovanju članov Mednarodnega usmerjevalnega odbora IPS in 3. oblikovanju regionalnih sekretariatov. VIII. ZAKLJUČEK PROGRAMA IPS Program IPS se bo zaključil ob deseti obletnici dogovorjenega datuma začetka programa, razen če se v sedmem letu izvajanja programa vlade in/ali javne uprave odločijo drugače. IX. SPREJEMANJE NOVIH UDELEŽENK A. Vlada in/ali javna uprava regije-kandidatke bo morala najprej izpolnjevati pogoje Mandata za program IPS. B. Po ratifikaciji Mandata za program IPS je projektnim partnerjem iz regije-kandidatke dovoljeno oblikovati konzorcije s privoljenjem drugih partnerjev. Prispevke partnerjev regije-kandidatke bo v določenem časovnem obdobju treba natančno nadzorovati, da bi sestavili profil udeležbe regije-kandidatke. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 71 C. Po preteku tega časa (če je možno nekaj let) vlade in/ali javni organi na osnovi priporočil Mednarodnega usmerjevalnega odbora IPS odločijo, če bo regija-kandidatka imela zastopstvo v Mednarodnem usmerjevalnem odboru IPS. X. OBLIKOVANJE KONZORCIJA Regionalni sekretariati skupaj z medregionalnim sekretariatom nudijo pomoč pri oblikovanju konzorcijev za projekte IPS. A. Osnovni dokument za oblikovanje konzorcija Medregionalni sekretariat in regionalni sekretariati bodo skupaj razvili osnovni dokument, osnovan na Mandatu za program IPS, ki razlaga: — organizacijo programa, — strukturo operacije in njene cilje, — zahteve za izbiro projekta in konzorcija, — tehnične teme in — proces ocenjevanja in izbire ter dodatne kriterije. B. Mednarodni usklajevalni partner Vsak konzorcij mora imenovati mednarodnega usklajevalnega partnerja. Imenovani mednarodni usklajevalni partner mora biti industrijsko podjetje s potrebnimi viri za vodenje projekta do zaključka in dokazano zmožnostjo vodenja zapletenih mednarodnih projektov. Med naloge mednarodnega usklajevalnega partnerja spadajo: 1. usklajevanje oblikovanja konzorcijev; 2. usklajevanje priprave polnih predlogov in sporazumov o sodelovanju; 3. delovanje kot prvi stik za vsako komunikacijo med konzorcijem in Mednarodnim usmerjevalnim odborom ter medregionalnim sekretariatom; 4. omogočanje uspešne izvedbe projekta in 5. usklajevanje priprav za pregled projekta in razširjanje informacij. C. Seznam zainteresiranih ustanov Znotraj posamezne regije bo regionalni sekretariat vsem organizacijam v industrijskem, akademskem in vladnem sektorju, ki so možni projektni partnerji, razdelil osnovni dokument, notranje možnosti financiranja in notranji načrt za program IPS. Regionalni sekretariat bo sestavil seznam zainteresiranih ustanov. Seznam mora vsebovati področje zanimanja in sposobnosti vsake zainteresirane ustanove. D. Izmenjava seznamov zainteresiranih ustanov Ta seznam se bo rutinsko ažuriral in delil med vse regije preko medregionalnega sekretariata. Regionalni sekretariat zbira tudi sezname zainteresiranih ustanov iz drugih regij. Regionalni sekretariat posreduje seznam zainteresiranih ustanov iz drugih regij tistim domačim ustanovam s potencialno podobnimi interesi. Regionalni sekretariat vzdržuje skupne interese med domačimi in tujimi ustanovami in omogoča oblikovanje konzorcijev. E. Izmenjava projektnih predlogov Vsaka zainteresirana ustanova lahko predloži predhodne predloge regionalnemu sekretariatu, kateremu pripada, kar omogoča oblikovanja mednarodnega konzorcija. Regionalni sekretariat bo te predloge razdelil vsem zainteresiranim ustanovam na seznamu. Na osnovi informacij si lahko potencialni partnerji prizadevajo za oblikovanje mednarodnega konzorcija. 72 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 XI. OCENA, IZBOR IN PREGLED PROJEKTOV Predlogi morajo biti v skladu z načeli, strukturo programa in določbami PIL, opisanimi v nadaljevanju Mandata. A. Kriteriji za izbiro projektov 1. Industrijski pomen. 2. Skladnost s tehničnimi temami v Dodatku 1, ki ga lahko od časa do časa spreminja Mednarodni usmerjevalni odbor IPS. 3. Znanstvena in tehnična korist. 4. Potencial za sprejetje in komercializacijo. 5. Skladnost z določbami PIL v Dodatku 2, ki jo lahko od časa do časa spreminja Mednarodni usmerjevalni odbor IPS. 6. Dodana vrednost. B. Kriteriji za izbiro konzorcija 1. Medregionalna razdelitev partnerjev Partnerji konzorcija morajo biti iz najmanj treh udeleženk. 2. Uravnoteženost stroškov in koristi Partnerji konzorcija bodo izražali pravičnost in uravnoteženost stroškov in koristi udeležbe. Zato je treba določiti tip stroškov (vključno s prispevki v naravi, kot so oprema, objekti, osebje, dokumentacija, tehnike in intelektualna lastnina obstoječega znanja in pravic) in vrednost stroškov za vsakega partnerja in skupino. 3. Medregionalno vodstvo Medregionalni konzorcij mora imenovati mednarodnega koordinatorja konzorcija za konzorcij. 4. Razširjanje rezultatov Konzorcij se mora zavezati in tudi predložiti načrt za razširjanje rezultatov projektov, vključno s pridobljenimi izkušnjami pri oblikovanju in upravljanju konzorcija IPS, in nelastniških tehničnih rezultatov, ki jih dovoljujejo določbe PIL. C. Ocenjevanje projektov Proces predlogov sestoji iz treh stopenj. 1. Ocenjevanje povzetka projekta Konzorcij mora pripraviti povzetek načrtovane raziskave. Ta povzetek se predloži regionalnim sekretariatom v začetni regionalni pregled. Vsaka delegacija bo sestavila predlog za Mednarodni usmerjevalni odbor IPS. Predlagatelji nesprejetih predlogov bodo prejeli povratne informacije, zakaj niso dobili podpore. 2. Ocenjevanje polnega predloga Konzorcij mora predložiti končni predlog in pri tem uporabiti standardizirano obliko za natančno oceno s strani vseh partnerskih regij. Končni predlog vsebuje formalno sprejetje načel, strukture in določb PIL programa IPS vsakega partnerja, vključno s podpisanim sporazumom o sodelovanju, vključujoč sporazum PIL. 3. Končno potrdilo Končno potrdilo bo izdal Mednarodni usmerjevalni odbor IPS glede na regionalna priporočila in predložene predloge. D. Pregled projektov Mednarodni usmerjevalni odbor IPS bo redno nadzoroval in pregledoval napredek. Da bi to omogočili, bo vsak konzorcij enkrat letno Mednarodnemu usmerjevalnemu odboru IPS predložil kratko poročilo v standardizirani obliki. Vsaka regija sme pregledati napredek partnerja/partnerjev iz svoje regije, kadarkoli se ji to zdi potrebno. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 73 XII. VLOGA PROGRAMA IPS PRI MALIH IN SREDNJE VELIKIH PODJETJIH (MSP), UNIVERZAH IN VLADNIH RAZISKOVALNIH INŠTITUTIH Posamezne udeleženke in Mednarodni usmerjevalni odbor IPS bodo razvili mehanizme za neposredno ali posredno vključitev MSP v program IPS. Poleg tega morajo vse regije upoštevati naslednje dejavnosti: A. jasen in dobro dokumentiran nasvet glede vprašanj PIL; B. karta poti obstoječih omejitev v zakonu ali v običajih na območju udeleženk in njihove praktične posledice; C. služba za pomoč sodelujočim za odgovarjanje na preprosta vprašanja; D. možnost elektronskega iskanja partnerjev, posebej usmerjenega na MSP; E. elektronski register „izraženih interesov“ za MSP, ki iščejo možnosti, da bi se priključili obstoječim ali nastajajočim projektnim grozdom; F. neprekinjena „knjiga primerov“ glede izkušenj IPS z donacijami iz projektnih skupin; G. razširjanje rezultatov, posebej namenjeno različnim sektorjem MSP. Ta seznam ni popoln in z raziskavami je treba nadaljevati vzporedno z razvijajočim se programom, da bi spremljali udeležbo MSP in prepoznali bodoče potrebe. Zgoraj našteto je koristno tudi za spodbujanje udeležbe univerz in vladnih raziskovalnih inštitutov. Treba je uporabiti izobraževalno vlogo univerz pri razširjanju rezultatov raziskav skozi naslednjo generacijo izvajalcev. XIII. RAZŠIRJANJE REZULTATOV Razširjanje informacij je izrednega pomena in se zahteva v programu IPS. Vendar mora biti vsako razširjanje informacij v skladu z določbami PIL v Dodatku 2. To vključuje razširjanje začasnih in končnih tehničnih rezultatov projekta. Razširjanje informacij bo potekalo pri projektih na regionalnih in medregionalnih ravneh. Vključuje lahko pisna poročila, mednarodne simpozije in objave članov akademskega sektorja. 74 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 Dodatek 1 TEHNIČNE TEME ZA CELOTEN PROGRAM IPS, KOT GA JE PREDLAGAL ITC Ta okvir tem naj bi spodbuditi možne kandidate projektov, da razvijejo predloge, ki bi kazali jasen strošek nujnosti globalnega sodelovanja. Če je iz predloga projekta razvidno, da bi globalno sodelovanje te teme rešilo bolje kot regionalno delo, bi moral ta projekt imeti prednost. 1. Vprašanja, ki zadevajo celotni življenjski cikel proizvoda — Splošni modeli proizvodnih sistemov v prihodnosti Primeri teh tem so predlogi „agilna proizvodnja“, „frakcijska tovarna“, „bionska proizvodnja“, „celostna integracija podjetij“, itd. — Inteligentni komunikacijski mrežni sistemi za obdelavo informacij v proizvodnji Za razumevanje produktivnosti globalne distribucije in globalnih virov je treba izboljšati komunikacijske mreže in orodja ter njihovo uporabo. — Zaščita okolja, minimalna poraba energije in materialov Vprašanja, ki zadevajo okolje, energijo in materiale so dosegla takšno stopnjo zapletenosti, da jih je mogoče obravnavati samo s sodelovanjem z raznovrstnimi strokovnjaki. Glede na to, da se pogoji na tem področju v različnih regijah razlikujejo, je potreben skupni dogovor in enotni pogledi glede reakcije proizvodnih tehnologij na zaščito okolja. — Možnost recikliranja in ponovne uporabe Do sedaj je bilo skoraj nemogoče reciklirati proizvod iz ene regije v drugi regiji. Dolgoročno bi takšna situacija lahko zelo škodila prosti trgovini med regijami. Zato je treba pod okriljem programa IPS razviti metode in nove ideje za recikliranje, ki so globalno sprejete. — Metode ekonomske opravičljivosti Kljub prizadevanju proizvodnih znanstvenikov hitrost nastajanja novih težav bistveno presega nastajanje idej za reševanje teh težav in njihovo uporabo na proizvodnih področjih. Zelo pogosto vzrok za to leži v neusklajeni ocenitvi in ekonomski opravičljivosti novih proizvodnih sistemov. Zato mora IPS podpirati projekte z razvojem jasnih specifikacij za spremljanje in metod ekonomske opravičljivosti, ki lahko vodijo do skupnega dogovora pri ocenjevanju proizvodnih sistemov. 2. Vprašanja glede procesa Da bi zaznali potrebe po hitrem reagiranju na spreminjajoče se zahteve, varčevali s človeškimi in materialnimi viri in izboljšali delovne pogoje delavcev, lahko opredelimo naslednje teme: — Čist proizvodni proces, ki lahko kar najbolj zmanjša vplive na okolje Sistemi za zmanjšanje emisij v procesu. Sistemi za zmanjšanje odpadkov v procesu. Sistemi za vnaprejšnjo ocenitev življenjskega cikla tovarne (procesa). — Energetsko učinkoviti procesi, ki lahko dosežejo proizvodne zahteve z najmanjšo porabo energije Najmanjša poraba energije. Integriran cikličen proces za manjšo porabo energije. Moduli tipa varčevanja z energijo. Tehnologija tipa varčevanja z energijo za vodenje proizvodnje. — Tehnološke inovacije v proizvodnih procesih Metode, ki omogočajo hitro proizvodnjo različnih proizvodov s pomočjo hitre metode prototipov. Proizvodni proces, ki se lahko fleksibilno odzove na spremembe delovnih pogojev, spremembe proizvodov ali materialov. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 75 — Izboljšave fleksibilnosti in avtonomnosti procesnih modulov, ki sestavljajo proizvodne sisteme Odprti razdelilni sistemi in njihovi moduli, ki ustrezajo tako sistemom, ki jih ne upravlja človek, kot mešanim sistemom človek-stroj in delovnointenzivnim sistemom, in ki lahko metamorfološko gradijo sistem sestavnih delov v skladu s spremembami proizvodov. — Izboljšava v interakciji ali usklajenosti med različnimi sestavnimi deli in funkcijami proizvodnje Odprta infrastruktura za proizvodnjo. Medsebojno povezan informacijski sistem, kot je „daljinska identifikacija“, med posameznimi modeli. 3. Orodja za strategijo/načrtovanje/oblikovanje Proizvodnja poteka v globalnem gospodarstvu. Kako in kje se surovine preoblikujejo, je stvar strateške odločitve. Odločitev je zapletena v smislu kaj narediti in kje narediti ali kupiti v nastajajočem enotnem globalnem gospodarstvu. Številne današnje proizvodne organizacije so oblikovane uporabljajoče se vertikalne in hierarhične strukture. Premik k hierarhičnim strukturam zahteva in bo zahteval velike spremembe v organizacijah, sistemih in delovnih praksah. Potrebujemo metodologije in orodja, ki nam bodo pomagala opredeliti primerne proizvodne strategije in oblikovati primerne organizacijske in poslovne/delovne procese. Metode in orodja, ki bodo podpirali preoblikovanje poslovnega procesa. Modelna orodja, ki bodo podpirala analize in razvoj proizvodnih strategij. Orodja za oblikovanje, ki bodo podpirala načrtovanje v razširjenem ali stvarnem podjetniškem okolju. 4. Človeška/organizacijska/družbena vprašanja — Promocijski in razvojni projekti za izboljšano podobo proizvodnje Proizvodni inženirji so običajno na dnu plačilne lestvice v primerjavi z drugimi inženirji in ta poklic na splošno ni tako cenjen. Zato ITC šteje za projekte globalno prepoznavne, močne profesionalne družbe in izobraževalne institucije za promocijo proizvodne dejavnosti kot discipline. Ti predlogi vključujejo ustanavljanje mednarodnih organizacij za promocijo proizvodnje. — Izboljšana sposobnost proizvodne delovne sile/izobraževanje, usposabljanje Inženirska stroka je pogosto bolj poudarjala pomen teorije v primerjavi s procesom. Poleg tega pa osnovna izobrazba ni vedno zadovoljila potreb industrije in je proizvajala diplomante z nezadostnimi spretnostmi. To je pripeljalo do industrij, ki so slabe pri spreminjanju inovacij v uspešne proizvode. To zahteva spremembo prioritet in močnejše vezi med industrijo in izobraževalnimi ustanovami. Spremembe v sistemu organizacije pomenijo tudi, da je usposabljanje znotraj podjetij neprekinjen proces, katerega namen je posodabljanje sposobnosti in povečanje potenciala zaposlenih — kar sta bistvena elementa v vsakem sistemu. — Avtonomni čezmorski obrati (integracija dopolnilnih poslovnih funkcij v podružnicah) Prvotni namen čezmorskih obratov je bil povečanje tržnega deleža in zmanjšanje proizvodnih stroškov: pri tem pa je bil razvoj premeščene delovne sile drugotnega pomena. Vendar večja avtonomija tem obratom omogoča bolj fleksibilno reagiranje na spreminjajoče se pogoje na območjih, kjer so locirani, kar je v skladu z organizacijskimi idejami decentralizacije, dajanja moči in zmanjševanja hierarhije. To služi tudi kot prispevek k notranjemu razvoju v državah, v katerih so ti obrati locirani, in je nadalje v skladu s ciljem IPS o razširjanju osnovnega proizvodnega znanja. — Korporacijski tehnični spomin — ohranjanje, razvoj, dostop V proizvodnem podjetju so znanje in viri informacij velikokrat izolirani ali nedostopni. Organizacijsko učenje je strategija prenašanja takšnega znanja v okvir ali model, ki vodi do boljšega odločanja, in bi lahko bil pomembna tema znotraj IPS. 76 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 — Primerna merila učinkovitosti za nove paradigme Nove paradigme proizvodnje morajo ponuditi izboljšanje učinkovitosti z vidika stroškov, kakovosti, dostave in fleksibilnosti. Prvi trije so znani kriteriji učinkovitosti, ki se uporabljajo za masovno proizvodnjo, medtem ko je fleksibilnost ključni atribut nove paradigme proizvodnje. Da bi izboljšali sprejetje novih paradigem, je treba razviti metode za ocenjevanje učinkovitosti. 5. Vprašanja stvarnih/razširjenih podjetij Razširjeno podjetje je izraz za zahteve, ki jih postavlja trg, po uporabi zunanjih virov v podjetju brez lastništva nad njimi. Glavno poslovno žarišče je pot do odličnosti, vendar dostava proizvoda/storitve zahteva mešanico raznovrstnih sposobnosti svetovnega razreda. Spreminjajoči se trgi zahtevajo spreminjajočo se mešanico virov. Cilj je razširjeno podjetje, ki je primerljivo s končnim v prilagojenem prepoznavnem proizvodnem viru, ki ga je možno preoblikovati. Ta proces je možno uporabiti tudi znotraj velikih organizacij, ker se te pospešeno preoblikujejo v krovne organizacije za manjše enote/usmerjene tovarne. Delovanje razširjenega podjetja zahteva sprejetje komunikacijske tehnologije in tehnologije baz podatkov, ki so blizu trenutnemu stanju tehnike. Vendar je glavni izziv organizacijski in ne tehnološki. Raziskovalne in razvojne možnosti na tem področju so: — metodologije za ugotavljanje in podporo informacijskih procesov in logistike preko vrednostne verige v razširjenem podjetju, — arhitektura (poslovna, funkcionalna in tehnična) za podporo tehničnemu sodelovanju preko vrednostne verige, na primer hkratna tehnika razširjenega podjetja, — metode in pristopi za določanje stroškov/odgovornosti/tveganja in nagrade elementom razširjenega podjetja, — timsko delo med posameznimi enotami znotraj razširjenega podjetja. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 77 Dodatek 2 DOLOČBE O PRAVICAH INTELEKTUALNE LASTNINE ZA RAZVOJNO-RAZISKOVALNE PROJEKTE Cilji Te določbe opredeljujejo obvezne zahteve in tudi priporočena načela za partnerje, ki želijo sodelovati v projektu, ki se izvaja v okviru programa inteligentnih proizvodnih sistemov (program IPS). Cilji teh določb so omogočanje primerne zaščite pravic intelektualne lastnine, ki se uporablja ali proizvede med skupnimi raziskovalnimi in razvojnimi projekti v okviru programa IPS, ter hkrati zagotavljanje: (a) da so stroški in koristi sodelovanja v takšnih projektih za vse udeleženke pravični in uravnoteženi; (b) da se doseže primerno ravnovesje med potrebo po fleksibilnosti pri pogajanjih s partnerji ter potrebo po poenotenju postopkov med projekti in partnerji ter (c) da bodo partnerji delili rezultate raziskav preko procesa, ki ščiti in pravično razdeljuje katerekoli pravice intelektualne lastnine, ki je bila ustvarjena ali oblikovana med sodelovanjem. Člen 1 Opredelitve pojmov 1. 1 Obračunavanje: delitev kakršnegakoli plačila, kot so na primer licenčnine ali druge licenčne pristojbine, med partnerjema, ko prvi partner, ki je izključni ali delni lastnik novega znanja in pravic, le-te razkrije, da licenco ali odstopi tretji osebi. 1. 2 Odvisno podjetje: vsaka pravna oseba, ki je posredno ali neposredno v lasti ali nadzoru, ali lasti ali nadzoruje, ali je pod istim lastništvom ali nadzorom kot katerikoli partner. Skupno lastništvo ali vladni nadzor ne daje statusa odvisnega podjetja. Lastništvo ali nadzor se pridobi s posrednim ali neposrednim: (a) več kot 50-odstotnim lastništvom nominalne vrednosti osnovnega delniškega kapitala; ali (b) več kot 50-odstotnim lastništvom delnic, ki lastniku daje pravico voliti na volitvah za direktorje ali osebe, ki izvršujejo podobne funkcije, ali pravico na katerikoli drugi način izvoliti ali imenovati direktorje ali osebe, ki izvršujejo podobne funkcije, in imajo večino glasov; ali (c) več kot 50-odstotnim lastništvom delnic in pravico do nadzora upravljanja ali vodenja podjetja preko pogodbenih določil. 1. 3 Obstoječa znanja in pravice: vse informacije in pravice intelektualne lastnine razen obstoječih znanj in pravic, katerih lastnik je ali jih nadzira in partner ali odvisno podjetje in ki ne tvorijo novih znanj in pravic. 1. 4 Obstoječe pravice: patenti za izume in uporabne vzorce in aplikacije, takoj ko postanejo javni, katerih lastnik je ali jih nadzoruje partner ali njegova odvisna podjetja, za kar je potrebno dovoljenje za delo na projektu ali za komercialno izkoriščanje novega znanja in pravic, in tiste ki ne tvorijo novega znanja in pravic. 1. 5 Zaupne informacije: vse informacije, ki niso splošno dostopne in ki so dostopne samo zaupno z zakonom ali pisnimi zaupnimi sporazumi. 78 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 1. 6 Konzorcij: tri ali več skupin, ki so se dogovorile, da bodo skupno izvedle nek projekt. 1. 7 Sporazum o sodelovanju: eden ali več podpisanih sporazumov o izvajanju projektov, ki jih podpišejo vsi partnerji v konzorciju. 1. 8 Nova znanja in pravice: vse informacije in pravice intelektualne lastnine, ki je bila najprej ustvarjena, zasnovana, iznajdena ali razvita v okviru dela na projektu. 1. 9 Skupina: vsi partnerji, ki sodelujejo na danem projektu iz geografskega področja udeleženke. 1. 10 IPS program: program inteligentnih proizvodnih sistemov. 1. 11 Pravice intelektualne lastnine: vse pravice določene v členu 2(viii) Konvencije o ustanovitvi svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki je bila podpisana v Stockholmu dne 14. julija 1967 (1), izključujoč blagovne znamke, storitvene znamke in trgovska imena in oznake. 1. 12 Nepridobitne ustanove: vsaka pravna oseba, tako javna kot zasebna, ki je bila ustanovljena ali organizirana za nepridobitne namene, ki sama komercialno ne izkorišča novega znanja in pravic. 1. 13 Udeleženke: Avstralija, Kanada, ES, skupina sodelujočih držav Efte (Avstrija, Finska, Norveška, Švedska in Švica), Japonska in ZDA ter katerakoli druga država ali geografska regija, katere udeležba v programu IPS se lahko odobri na način, ki ga določijo udeleženke. 1. 14 Partner: katerakoli pravna ali fizična oseba, ki sodeluje kot pogodbenica sporazuma o sodelovanju za dani projekt. 1. 15 Projekt: katerikoli raziskovalni in razvojni projekt, ki ga izvaja konzorcij znotraj programa IPS. 1. 16 Povzetek informacij: opis ciljev, statusa in rezultatov projekta, ki ne razkriva zaupnih informacij. Člen 2 Obvezne določbe Vsak sporazum o sodelovanju mora vsebovati bistvene pogoje, ki so popolnoma usklajeni z vsako od določb od 2. 1. do 2. 13. tega člena, ter definicije, ki se uporabljajo v vsakem sporazumu o sodelovanju pa so tiste, ki so določene v členu 1 tega dokumenta. Kjer za projekt ali potencialnega partnerja ali njegova odvisna podjetja veljajo vladne zahteve, tako po zakonu ali po sporazumu, in kjer bodo takšne zahteve vplivale na pravice in obveznosti iz sporazuma o sodelovanju, potencialni partner pred podpisom sporazuma o sodelovanju vsem ostalim partnerjem razkrije vse takšne zahteve, ki se jih zaveda. Partnerji morajo zagotoviti, da bo lastništvo, uporaba, razkritje in dajanje licence za nova znanja in pravice v skladu s temi obveznimi določili, če za projekt veljajo vladne zahteve. Partnerji bodo na začetku vsakega projekta nemudoma drug drugega obvestili o svojih odvisnih podjetjih, ki bodo vključene v izvedbo projekta, in o kakršnihkoli spremembah pri vključenih odvisnih podjetjih med trajanjem projekta. Ob pristopu k sporazumu o sodelovanju in takoj po tem, ko nove pravne osebe ustrezajo definiciji odvisnih podjetij, lahko partnerji odvisna podjetja izključijo iz pravic in obveznosti, opisanih v teh določbah, v skladu s pogoji sporazuma o sodelovanju. Pisni sporazum 2. 1 Partnerji pristopajo k pisnemu sporazumu o sodelovanju, ki obravnava njihovo udeležbo v projektih, v skladu s tem dokumentom. (1) Glej Dodatek 3. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 79 Lastništvo 2. 2 Nova znanja in pravice so v izključni lasti partnerja ali v skupni lasti partnerjev, ki jih ustvarijo. 2. 3 Partner, ki je izključni lastnik novih znanj in pravic, lahko razkrije ali neizključno dodeli licenco za ta nova znanja in pravice tretjim osebam brez odgovornosti do katerega koli drugega partnerja. 2. 4 Partner, ki je delni lastnik novih znanj in pravic lahko razkrije ali neizključno dodeli licenco za ta nova znanja in pravice tretjim osebam brez privoljenja in brez odgovornosti do katerega koli drugega partnerja, razen če je v sporazumu o sodelovanju drugače določeno. 2. 5 Partner lahko prenese svoje interese za samostojno ali delno lastništvo v obstoječa znanja in pravice, obstoječe pravice in nova znanja in pravice do tretjih oseb brez privoljenja in brez odgovornosti do vsakega drugega partnerja. Partnerji, ki prenesejo kakršnekoli svoje pravice v obstoječe pravice ali nova znanja in pravice, morajo pri vsakem prenosu upoštevati sporazum o sodelovanju in morajo od vsakega prejemnika pravic zahtevati, da pisno potrdi, da sprejema odstopnikove obveznosti iz pogodbe o sodelovanju glede prenesenih pravic. Razširjanje informacij 2. 6 Povzetek informacij je na voljo vsem partnerjem v drugih projektih in odborom, oblikovanim v okviru programa IPS. 2. 7 Konzorcij bo ob zaključku projekta predstavil javno poročilo, ki bo podajalo povzetek informacij o projektu. Licenčne pravice Nova znanja in pravice 2. 8 Vsak partner in njegova odvisna podjetja lahko brezplačno uporablja nova znanja in pravice za raziskave in razvoj ter komercialno rabo. Komercialna raba vključuje pravice uporabiti, narediti, dati narediti, prodati in uvoziti. Vendar se v izjemnih okoliščinah: (a) partnerji lahko v sporazumu o sodelovanju dogovorijo o plačevanju licenčnin partnerjem, ki so nepridobitne ustanove za komercialno rabo novih znanj in pravic in so v popolni lasti takšnih nepridobitnih ustanov; in (b) partnerji lahko v sporazumu o sodelovanju dogovorijo o plačevanju licenčinin partnerjem, ki so nepridobitne ustanove za komercialno rabo novih znanj in pravic in so v delni lasti takšnih nepridobitnih ustanov, pod pogojem, da so te licenčnine majhne in v skladu z načelom, da morajo biti stroški in koristi v programu IPS uravnoteženi in pravični. 2. 9 Nelastniški partner in njegova odvisna podjetja ne smejo razkrivati ali odstopati licenc za nova znanja in pravice tretjim osebam, vsak partner ali njegova odvisna podjetja pa lahko v normalnem poteku poslov: (a) razkrivajo nova znanja in pravice zaupno samo za namene proizvajanja, dati proizvajati, uvoza ali prodaje izdelkov; (b) odstopijo licenco za kakršnokoli programsko opremo, ki je del novega znanja in pravic v objektni kodi; ali (c) se ukvarjajo z zakonito preskrbo s proizvodi in storitvami, ki sami po sebi razkrivajo nova znanja in pravice. Obstoječa znanja in pravice 2. 10 Projektni partner lahko, vendar ni dolžan, dobavi ali podeli licenco za svoja obstoječa znanja in pravice drugim partnerjem. 80 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 2. 11 Partnerji in njihova odvisna podjetja lahko uporabljajo obstoječe pravice drugega partnerja ali njegovega odvisnega podjetja samo za raziskave in razvoj v projektu brez dodatnih plačil, vključno z denarnim plačilom, ampak ne omejeno le na to. 2. 12 Partnerji in njihova odvisna podjetja morajo drugim partnerjem in njihovim odvisnim podjetjem dati licenco za obstoječe pravice pod normalnimi komercialnimi pogoji, ko je takšna licenca potrebna za komercialno uporabo novih znanj in pravic, razen če: (a) lastniški partner ali njegova odvisna podjetja zaradi zakonodaje ali pogodbenih obveznosti, ki obstajajo pred podpisom sporazuma o sodelovanju, ne more izdajati takšnih licenc in so takšne obstoječe pravice natančno opredeljene v sporazumu o sodelovanju; ali (b) se partnerji v posebnih primerih strinjajo o izključitvi obstoječih pravic, ki so natančno določene v sporazumu o sodelovanju. Veljavnost pravic 2. 13 Sporazum o sodelovanju določa, da bodo pravice in dolžnosti partnerjev in odvisnih podjetij glede novih znanj in pravic, obstoječih znanj in pravic ter obstoječih pravic veljale še po naravnem izteku veljavnosti sporazuma o sodelovanju. Člen 3 Določbe, ki morajo biti obravnavane v sporazumu o sodelovanju Partnerji v sporazumu o sodelovanju obravnavajo vsako od naslednjih točk: Objavljanje rezultatov 3. 1 Partnerji obravnavajo vprašanje privolitve, če jo drugi partnerji zahtevajo za objavo rezultatov projekta, razen povzetka informacij. 3. 2 Partnerji obravnavajo vprašanje ali partnerji, ki so nepridobitne ustanove, lahko v akademske namene objavijo nova znanja in pravice, ki so v njihovi popolni lasti, pod pogojem, da so bili speljani primerni postopki za zaščito novega znanja in pravic v skladu s členoma 3. 3 in 3. 4. Zaščita novih znanj in pravic 3. 3 Partnerji določijo korake, ki jih bodo naredili, da bi poiskali pravno zaščito novih znanj in pravic intelektualne lastnine in ob nastanku izuma pravočasno obvestijo druge partnerje v istem projektu o doseženi zaščiti in priskrbijo kratek opis izuma. 3. 4 Partnerji obravnavajo vprašanje hitrega obveščanja vseh drugih partnerjev v istem projektu in na zahtevo in pod skupno dogovorjenimi pogoji razkritje inovacije ter smiselno sodelujejo pri takšni zaščiti, ki jo uporablja drug partner v enakem projektu, v primeru in do meje, ko partner ali partnerji, ki so lastniki novih znanj in pravic, ne nameravajo poiskati takšne zaščite. Zaupne informacije 3. 5 Partnerji določijo ukrepe, ki jih bodo izvedli za zagotavljanje, da vsak partner, ki je prejel zaupne informacije, te informacije uporabi ali razkrije samo sam ali njegova odvisna podjetja, kakor dovoljujejo pogoji, pod katerimi jih je prejel. Reševanje sporov in veljavni zakoni 3. 6 Partnerji se v sporazumu o sodelovanju dogovorijo o načinu reševanja sporov. 3. 7 Partnerji se v sporazumu o sodelovanju dogovorijo o zakonu, ki bo urejal sporazum o sodelovanju. 11/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 81 Člen 4 Neobvezne določbe Partnerji lahko, če to želijo, v sporazumu o sodelovanju obravnavajo naslednje določbe: Določbe o odvisnih podjetjih Vprašanja antitrustovske in konkurenčne zakonodaje Razveljavitev in prenehanje Odnosi med delodajalci in delojemalci Izvozne kontrole in nadzor Področje sporazuma Namen pogodbenic Licenčni partnerji v drugih projektih Odgovornost dajalca licence, ki izhaja iz uporabe licenčne tehnologije s strani jemalca licence Posojeni in preneseni zaposleni in pravice, ki izhajajo iz tega Novi partnerji in umik partnerjev iz projekta Obstoječa znanja in pravice po poteku veljavnosti sporazuma o sodelovanju Obveznosti zaščite, uporabe in nerazkritja zaupnih informacij Ostale informacije Stopnje licenčnin za licence za obstoječe pravice Programska izvorna koda Davki Rok/trajanje sporazuma Verjetno je, da obstajajo še druge določbe, ki jih bodo partnerji morali vključiti v sporazum o sodelovanju glede na posebne okoliščine njihovega projekta. Partnerji naj bi o tem pridobili svoje strokovne nasvete in vedeli, da dodatni pogoji ne smejo biti v nasprotju s členoma 1 in 2 teh določb. 82 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 26 Dodatek 3 KONVENCIJA O USTANOVITVI SVETOVNE ORGANIZACIJE ZA INTELEKTUALNO LASTNINO (STOCKHOLM, 14. JULIJ 1967) Člen 2(viii) določa, da intelektualna lastnina vključuje: „…pravice do literarnega, umetniškega in znanstvenega dela; predstave nastopajočih se umetnikov; fonograme in oddaje; izume in vsa področja človeškega ustvarjanja; znanstvena odkritja, industrijsko oblikovanje; blagovne znamke, storitvene znamke in trgovska imena ter oznake; zaščito pred nelojalno konkurenco; in vse druge pravice, ki izhajajo iz intelektualne dejavnosti na industrijskem, znanstvenem, literarnem ali umetniškem področju. “


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1186/97 del Arlindo CUNHA a la Comisión. Transferencias del FEOGA destinadas a Portugal

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
EU financing
Portugal


title: WRITTEN QUESTION No. 1199/97 by Ben FAYOT to the Commission. Accession to the framework agreement governing social dialogue with trade unions and professional organizations

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
allowances and expenses
equal treatment
framework agreement
management techniques
professional association
social dialogue
trade union
workers' representation
works council


title: QUESTION ECRITE no 1172/97 de Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA à la Commission. Vaccins, médicaments et ESB

eurovoc_concepts:
animal disease
animal product
cattle
derogation from EU law
market approval
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
public health
vaccine

text: C 45/14 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 10. 2. 98 (98/C 0/17) QUESTION E· CRITE E-1172/97 pose·e par Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) a‘ la Commission (3 avril 1997) Objet: Vaccins, me·dicaments et ESB Compte tenu des e·ve·nements survenus en Italie, la Commission pourrait-elle re·pondre aux questions suivantes: 1. Que pense-t-elle des vaccins fabrique·s a‘ partir de cellules ce·re·brales bovines? 2. Quelle est la diffusion de ces vaccins dans les diffe·rents E· tats membres? 3. Quels produits, appartenant aux diffe·rentes cate·gories de risques, sont encore en circulation dans l(cid:146)Union? 4. Existe-t-il un Registre europe·en des me·dicaments pre·sentant un risque d(cid:146)ESB? Re·ponse donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (6 juin 1997) 1. -3. La Commission est pre·occupe·e par l(cid:146)utilisation de cellules ce·re·brales bovines dans n(cid:146)importe quel produit pharmaceutique, notamment dans les produits destine·s a‘ e(cid:136)tre injecte·s. En de·cembre 1996, la Commission a propose· une interdiction ge·ne·rale de l(cid:146)utilisation de certaines cellules, y compris les cellules ce·re·brales bovines. La proposition a cependant e·te· rejete·e a‘ la majorite· simple au Conseil. La Commission re·fle·chit actuellement a‘ des mesures de suivi. D(cid:146)une manie‘re ge·ne·rale, il y a lieu dans ce contexte de rappeler que depuis fin 1991 un ensemble de dispositions (directives et lignes directrices scientifiques comme de·crit par la Commission dans la re·ponse a‘ la question e·crite no 2335/96 de Mme Breyer (1)) s(cid:146)appliquent afin de minimiser les risques de transmission de l(cid:146)agent de l(cid:146)ence·phalopathie spongiforme bovine (ESB) a‘ l(cid:146)homme via les me·dicaments. La Commission veille a‘ ce que cet ensemble de dispositions soit adapte· aux connaissances les plus actuelles. De plus, a‘ titre de pre·caution, la Commission envisage de modifier l(cid:146)annexe de la directive 75/318/CEE du Conseil du 20 mai 1975 (2) relative au rapprochement des le·gislations des E· tats membres concernant les normes et protocoles analytiques, toxico- pharmacologiques et cliniques en matie‘re d(cid:146)essais de me·dicaments, afin d(cid:146)interdire l(cid:146)utilisation de mate·riaux d(cid:146)origine bovine, ovine ou caprine spe·cifie·s «a‘ risques» (en terme d(cid:146)infectiosite· lie·e a‘ l(cid:146)agent de l(cid:146)ESB) lors de la fabrication des me·dicaments, et ceci quelle que soit le lieu d(cid:146)origine de ces mate·riaux. Des de·rogations seraient toutefois permises afin de pouvoir maintenir temporairement sur le marche· des me·dicaments pour lesquels il n(cid:146)existe pas d(cid:146)alternative the·rapeutique. 2. De nombreux vaccins sont fabrique·s a‘ partir de mate·riaux d(cid:146)origine bovine. La plupart de ces vaccins e·tant autorise·s sur une base purement nationale par les E· tats membres, la Commission ne dispose pas de donne·es pre·cises. Aucun me·dicament n(cid:146)est classifie· comme pre·sentant un risque ave·re· de contamination par l(cid:146)agent de 4. l(cid:146)ESB. Si ce risque existait, le me·dicament concerne· devrait e(cid:136)tre imme·diatement retire· du marche·. (1) (2) JO C 83 du 14. 3. 1997. JO L 147 du 9. 6. 1975, modifie·e en dernier lieu par la directive 93/39/CEE du 14. 6. 1993 (JO L 214 du 24. 8. 1993). (98/C 0/18) QUESTION E· CRITE E-1200/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (3 avril 1997) Objet: Plaques mine·ralogiques des ve·hicules destine·s a‘ la vente A‘ l(cid:146)inte·rieur de l(cid:146)Union europe·enne, des ve·hicules automobiles sont achete·s dans tel E· tat membre et transporte·s dans tel autre pour y e(cid:136)tre vendus. Aux fins du transport, le pays ou‘ la voiture a e·te· achete·e de·livre des plaques mine·ralogiques provisoires (le Zoll Nummer allemand ou la Plaque de transit belge, par exemple). La de·livrance de ces plaques d(cid:146)immatriculation entra(cid:14)(cid:136)ne une de·pense conside·rable, de l(cid:146)ordre de 700 DM, avec la couverture d(cid:146)assurance, qui s(cid:146)ajoute au prix final du ve·hicule, a‘ charge de l(cid:146)acheteur


title: QUESTION ECRITE no 1200/97 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Plaques minéralogiques des véhicules destinés à la vente

eurovoc_concepts:
free movement of goods
intra-EU trade
motor car
motor vehicle insurance
sale
vehicle registration


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 594/97 της Επιτροπής της 3ης Απριλίου 1997 που καθορίζει για την περίοδο 1996/97 τα ποσά που καταβάλλονται στις οργανώσεις και στις αναγνωρισμένες ενώσεις των παραγωγών ελαιολάδου

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid system
marketing year
olive oil
producer organisation
production aid


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1174/97 del Gianfranco DELL'ALBA a la Comisión. Cooperación Norte-Sur en la lucha contra la droga


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1192/97 af Angela SIERRA GONZÁLEZ til Kommissionen. Problematikken i den ikke- industrielle fiskerisektor på De Canariske Øer

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
aid for restructuring
financial aid
fishing regulations
fishing vessel
inshore fishing
modernisation aid
production policy
weight and size