title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi sisämarkkinoiden välillisen verotuksen järjestelmien toimintaa vahvistavan yhteisön toimintaohjelman (Fiscalis-ohjelma) hyväksymisestä

eurovoc_concepts:
EU programme
VAT
action programme
single market
tax system

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 04. 1997 KOM(97) 175 lopull. 97/0128 (COD) Ehdotus WWQtAN PARI^MglHTIN JA mWQSTQN PÄÄTpKSpCSl sisämarkkinoiden välillisen verotuksen järjestelmien toimintaa vahvistavan yhteisön toimintaohjelman (FISC ALIS-ohjehna) hyväksymisestä (komission esittämä) PERUSTELUT 1. TIIVISTELMÄ FISCALIS-ohjelman tavoitteena on parantaa välillisen verotuksen järjestelmien toimivuutta (alv-järjestelmän) sisämarkkinoilla. Ohjelma on uuden yhteisen arvonlisäverojärjestelmän perustamisen ensimmäinen vaihe, ja se kuuluu komission vuonna 1996 julkaiseman toimintaohjelman1 ensimmäiseen vaiheeseen. Aikanaan julkaistaan lisäehdotuksia uuden järjestelmän vakiinnuttamiseksi sitä mukaa kuin komission toimintaohjelma etenee. FISCALIS-ohjelma tarjoaa sekä yhteisön perusrakenteet että kannustimet, joita ilman jäsenvaltiot eivät yksinään kykene varmistamaan uuden alv-järjestelmän häiriötöntä toimintaa. Nämä perusrakenteet ja kannustimet tuovat huomattavia parannuksia välillisen verotuksen järjestelmien toimintaan (esimerkiksi jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehokkuuden osalta). Ne ovat korvaamattomia uuden arvonlisäverojärjestelmän häiriöttömän toiminnan osatekijöitä. Ohjelmaa ehdotetaan nyt uuteen järjestelmään siirtymisen alkuvaiheessa, koska sitä on toteutettava joidenkin vuosien ajan ennen kuin sillä saadaan aikaan ne parannukset, jotka ovat välttämättömiä järjestelmän häiriöttömän toiminnan kannalta uuden järjestelmän astuttua voimaan. Siksi ohjelman on suunniteltu alkavan neljä vuotta ennen uuden alv-järjestelmän ensimmäistä mahdollista voimaantulopäivää. Ohjelman tuomat parannukset hyödyttävät myös nykyisten alv- ja valmisteverojärjestelmien toimintaa. Nykyisen alv-järjestelmän parannukset eivät kuitenkaan riitä poistamaan järjestelmän rakenteellisia heikkouksia. Näihin voidaan vaikuttaa vain järjestelmän perusteellisella uudistamisella komission toimintaohjelmassa esitetyllä tavalla. 2. JOHDANTO tapahtuneen Nykyisten alv- ja valmisteverojärjestelmien 1 päivänä tammikuuta 1993 perustamisen lisäksi pyrittiin myös parantamaan näiden järjestelmien toimintaa. Uudella yhteisön lainsäädännöllä2 vahvistettiin olemassa ollutta lainsäädännöllistä perustaa3 ja erityisesti jäsenvaltioiden keskinäistä sekä niiden ja komission välistä hallinnollista yhteistyötä. 1 2 3 KOM 328 (96) lopullinen. Neuvoston asetus (ETY) N:o 218/92 hallinnollisesta yhteistyöstä välillisen verotuksen alalla (alv), annettu 27 päivänä tammikuuta 1992, EYVL N:o L 24,1. 2. 1992, sivu 1. Neuvoston direktiivi 92/12/ETY, 25. 2. 1992, valmisteveron alaisia tuotteita koskevista yleisistä järjestelyistä. EYVL N. o L 76,23. 3 1992, sivu 10. Neuvoston direktiivi 79/1070/ETY keskinäisestä avunannosta annetun direktiivin 77/799/ETY muuttamisesta, annettu 6 päivänä joulukuuta 1979, EYVL N:o L 331, 27. 12. 1979, sivu 8. Neuvoston direktiivi 79/1071/ETY keskinäisestä avunannosta saatavien perinnässä annetun direktiivin N:o 76/308/ETY muuttamisesta, EYVL N. o L 331,27. 12. 1979, sivu 10. 2 Lisäksi hyväksyttiin Matthaeus-Tax -ohjelma4 alv- ja valmisteverojärjestelmien toiminnan tehostamiseksi välillisestä verotuksesta vastaaville virkamiehille annettavan ammatillisen koulutuksen avulla. Nykyisen lainsäädännöllisen perustan puitteissa toteutettiin myös joukko muita aloitteita, joiden tarkoituksena oli hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon tehostaminen. Erityisesti luotiin seuraavat järjestelmät: arvonlisäverotuksen tietojenvaihto järjestelmä VIES (VAT Information Exchange System), verotusta koskeva SCENT5, valmisteverotuksen tietojenvaihtojärjestelmä SEED (System for the Exchange of Excise Data) ja valmisteveron alaisten tuotteiden valvontajärjestelmä EMVS (Excise Movements Verification System) sekä useat koeluonteiset monenväliset valvontatoimet jäsenvaltioiden yhteisesti toteuttamina. Tällainen lainsäädännön ja aloitteiden yhdistelmä on osoittautunut käyttökelpoiseksi, kun on vastattava rajoilla tapahtuvan valvonnan poistamisesta aiheutuneisiin haasteisiin. Näiden toimien lisäksi komissio on kolmena viime vuotena tutkinut yleisellä tasolla EY:n perustamissopimuksen mukaisia vaatimuksia ja keinoja toiminnan parantamiseksi. Tämä tutkimus6 osoitti, että on tarpeen tehdä läheisempää hallinnollista yhteistyötä, kehittää hallintoa uusien olosuhteiden huomioon ottamiseksi ja soveltaa yhteisön lainsäädäntöä yhtenäisesti ja johdonmukaisesti. Neuvosto yhtyi7 komission käsitykseen siitä, että jatkuvat ponnistelut näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ovat tarpeen ja sitoutui harkitsemaan komission tätä koskevia ehdotuksia. Käsillä olevaa ehdotusta on tarkasteltava näissä puitteissa. sisämarkkinoiden Jo toteutettujen toimien lisäksi tarvitaan uusia yhteisön toimia. Kimmokkeena tälle yhteisön toimelle on uuden alv-järjestelmän luominen. Komission toimintaohjelman mukaisesti uusi järjestelmä muuttaa alv-järjestelmän toimintaa perusteellisesti. Erityisesti alv-rekisteröinnin kokoaminen yhteen paikkaan edellyttää vallintaan vastaavantasoista yhteistoimintaa jäsen valtioiden viranomaisten välillä kuin on saavutettu jäsenvaltioiden sisällä. Yhteisön lainsäädännön nykyistä suurempi suhteellinen osuus ja jäsenvaltioiden viranomaisten nykyistä suurempi keskinäinen riippuvuus edellyttävät yhteisön lainsäädännön yhtenäisempää soveltamista. Näihin haasteisiin vastaaminen edellyttää yhteisöltä joukkoa komission toimintaohjelmassa määriteltyjä toimia. Välitön ensisijainen tavoite on luoda yhteisön perusrakenteet ja kannustimet, jotka ovat tarpeellisia perustan valmistelemiseksi uudelle järjestelmälle. Syynä tähän on se, että ohjelman toteuttaminen vaatii aikaa, jotta sen tuloksena voitaisiin tehdä välttämättömät yleiset parannukset, joilla luodaan uusi järjestelmä toimimaan häiriöttömästi sen voimaantulosta lähtien. Esimerkiksi kielitaidon parantaminen, välttämättömän teknologian kehittäminen ja yhteistyön saattaminen osaksi tavanomaista toimintaa vaativat runsaasti aikaa. Nämä parannukset ovat korvaamaton osa uuden alv-järjestelmän valmistelua, mutta ne Neuvoston päätös välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten ammatillista koulutusta koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Matthaeus-Tax), tehty 29 päivänä lokakuuta 1993. EYVLN:oL280, 13. 11. 1993, sivu27. 5 6 7 System for a Customs Enforcement Network. Komission tiedonanto neuvostolle "Strateginen ohjelma sisämarkkinoiden hyödyntämiseksi", annettu 22 päivänä joulukuuta 1993, KOM (93) 632 lopullinen; Komission ja neuvostolle hallinnollisen yhteistyön kehittämisestä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi ja valvomiseksi sisämarkkinoilla, annettu 16 päivänä helmikuuta 1994, KOM (94) 29 lopullinen. Neuvoston päätöslauselma N:o 94/C 179/01, EYVL N:o C 179,1. 7. 1994, sivu 1. Neuvoston päätöslauselma N:o 96/C 224/02, EYVL N:o C 224, 1. 8. 1996, sivu 3. tiedonanto Euroopan parlamentille täysimittaiseksi toiminnasta vuosina hyödyttävät myös nykyistä alv-järjestelmää. Komissio korosti kertomuksessaan hallinnollisen yhteistyön aikaansaamisen välttämättömyyttä. Lisäksi parannusten yleisen luonteen vuoksi on järkevää, että myös valmisteverojärjestelmässä, joka asettaa yhteisölle samankaltaisia haasteita, toteutettaisiin vastaavia yhteisön toimia. 1994 -19958 parannusten näiden Lisäkimmokkeena uusille yhteisön toimille on Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden sekä Kyproksen mahdollinen mttyminen yhteisöön. Komission valkoisessa kirjassa Unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelu - Keski- ja Itä-Euroopan assosioidut maat9 (Eurooppa- neuvoston antama10) yhteisö sitoutuu avaamaan olemassa olevat välillistä verotusta koskevat sisämarkkinoita varten tarkoitetut ohjelmat assosioituneille maille. Lopuksi, tämä ehdotus on vastaus Euroopan parlamentin puhemiehen kehotukseen11 luoda verovirkamiehiä varten "laajapohjainen yhdistetty koulutus- ja vaihto-ohjelma", jonka tarkoituksena on "saada aikaan kestäviä parannuksia yhteistyöhön kaikilla tasoilla". 3. TAVOITTEET jäsenvaltioiden kanssa. Vaikka Yhteisö vastaa sisämarkkinoiden ja erityisesti alv- ja valmisteverojärjestelmien toiminnasta järjestelmien yhdessä voimavaroista on huomattava, yhteisöllä on kuitenkin merkittävä tehtävä alv- ja valmistevero järjestelmien tuloksellisen, yhdenmukaisen ja tehokkaan toiminnan varmistamisessa. Tämä toiminta jakautuu kolmeen osa-alueeseen: jäsenvaltioiden osuus etenkin kansallisten ja yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen torjumalla veronkiertoa ja veropetoksia, yhteisön lainsäädännön soveltamisen tehokkuudessa olevien erojen aiheuttaman kilpailun vääristymisen estäminen, ja viranomaisten ja veronmaksajien kuormittamisen jatkuva vähentäminen. Sekä yhteisöllä että jäsenvaltioilla on oma tehtävänsä kaikilla näillä osa-alueilla. Tehtävän täyttäminen edellyttää kolmen yhteisön tason tavoitteen saavuttamista: (1) antaa välillisestä verotuksesta vastaaville virkamiehille yhdenmukainen ja korkea tietämyksen tapahtuvasta soveltamisesta; ja sen jäsenvaltioissa lainsäädännöstä taso yhteisön (2) turvata jäsenvaltioiden välinen sekä jäsenvaltioiden ja yhteisön välinen tuloksellinen, tehokas ja laaja yhteistyö; 8 9 10 11 KOM (96) 681 lopullinen. Valkoinen kirja - Unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelu - Keski- ja Itä-Euroopan assosioidut maat. KOM(95) 163 lopullinen. Cannesissa 27-28 päivänä kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto. "Kymmenen käytännön ehdotusta petosten torjunnan tehostamiseksi" - puhemiehen Brysselissä 23 - 24 päivänä huhtikuuta 1996 pidetyssä parlamenttien välisessä kokouksessa pitämä puhe. (3) varmistaa hallinnollisten menettelytapojen jatkuva parantaminen veronmaksajien ja viranomaisten tarpeiden yhtäläiseksi huomioon ottamiseksi. Vaikka nämä ovatkin yhteisön tavoitteita, niiden saavuttaminen on suurelta osin jäsenvaltioiden asia. Siksi yhteisön toiminnalla vahvistetaan jäsenvaltioiden ponnisteluja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi luomalla perusrakenteita ja välttämättömiä kannusteita. 3. 1 Tavoite 1 (3 artiklan a kohta) Jäsenvaltioiden virkamiehilleen antama koulutus on keskeistä tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta. Yhteisön koulutusaloite on kuitenkin tarpeen näiden jäsenvaltioiden suorittamien koulutusponnistelujen tukemiseksi; näin varmistetaan se, että ponnistelut johtavat yhteisön lain tulokselliseen ja tehokkaaseen soveltamiseen yhdenmukaisella tavalla. 3. 2 Tavoite 2 (3 artiklan b kohta) Tuloksellisen yhteistyön edellytyksenä on yhteisön lainsäädännöllinen kehys, jolla säädetään yhteistyön säännöistä. Komissio ehdottaa muutoksia nykyiseen kehykseen, jotta se vastaisi uuden yhteisen alv-järjestelmän vaatimuksia. Lisäksi tämä ohjelma täyttää kahden muun toimen tarpeet: Sellaisten perusrakenteiden luominen, joiden avulla jäsenvaltiot voivat pitää yhteyttä toisiinsa ja vaihtaa tietoja keskenään. Mitä paremmat perusrakenteet viranomaisten käytettävissä on, sitä parempaa on yhteistyön laatu ja sitä enemmän yhteistyön vaihtoehtoiskustannukset alenevat. Näiden perusrakenteiden luominen ja niiden toiminnan varmistaminen jää suurimmalta osin yhteisön tehtäväksi, koska tehtävä edellyttää toiminnan koordinoimista. Yhteistyön saattaminen osaksi siihen osallistuvien virkamiesten tavanomaista toimintaa. Tämä voi perustua ainoastaan syvälliseen keskinäiseen ymmärrykseen ja luottamukseen. Tämä puolestaan edellyttää yhteistyön kielellisten ja käytännöllisten esteiden voittamista. Vaikka jäsenvaltioiden ponnistelut virkamiestensä palvelukseen ottamisessa, koulutuksessa ja johtamisessa ovat ratkaisevia tässä asiassa, yhteisön suorittamat lisätoimet kansallisten viranomaisten saattamiseksi yhteen työasioissa tämän kehityksen kannustamiseksi ovat tarpeen. 3. 3 Tavoite 3 (3 artiklan c kohta) Hallinnollisten menettelyjen jatkuvan parantamisen varmistaminen, jotta nämä menettelyt vastaisivat muuttuvia olosuhteita (sekä viranomaisten ja veronmaksajien vaatimuksia), kuuluu selvästi jäsenvaltioiden viranomaisten hallinnon tärkeimpiin tehtäviin. Yhteisön tehtäväksi jää kuitenkin parhaiden hallinnollisten menettelytapojen kehittäminen ja levittäminen koko yhteisöön. Jäsenvaltioilla on yhteisiä ongelmia alv- ja valmisteverojärjestelmien hallinnossa, ja yhteisön tehtävänä on sovittaa yhteen jäsenvaltioiden ponnisteluja näiden ongelmien ratkaisemiseksi, jotta näistä ponnisteluista saataisiin suurin mahdollinen hyöty. 4. OHJELMAN MUKAINEN TOIMINTA Yllä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavilla toiminta-alueilla hyödynnetään runsaasti tähänastista alv- ja valmisteverojärjestelmien toiminnan tehostamisesta saatua kokemusta. 4. 1 Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät, käsikirjat ja oppaat (4 artikla) 4. J. 1 Viestintä-ja tietojenvaihtojärjestelmät ja tietojenvaihdon Viestinnän ja vaJmisteverojärjestelrnien vahvistamisessa, erityisesti niiden hallinnon tuloksellisuuden ja tehokkuuden takaamisessa. Tärkein osoitus tästä on VIES-järjestelmän tunnustettu menestys. keskeinen merkitys perusrakenteilla alv- on VtES-järjestelmä on tietojen telemaattista vaihtoa, jonka avulla viranomaiset vaihtavat tietoja yhteisön tietoliikenneverkon välityksellä. Sen lisäksi, että VIES on osoittautunut - ei vähiten pelotevaikutuksensa takia - ratkaisevan tärkeäksi yhteisön sisäisten liiketoimien valvonnan apuvälineeksi, sen avulla on parannettu huomattavasti hallinnollisen yhteistyön käytännön ja tehokkuutta. Tämä vuorostaan on alentanut yhteistyön vaihtoehtoiskustannuksia kannustanut jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä aikaisempaa huomattavasti enemmän ja useammalla alalla. VIES on merkittävä edistysaskel sen osoittamisessa, että tietotekniikka voi ratkaista ongelman tulojen turvaamisen ja kalliin fyysisen valvonnan vähentämisen välillä. Verotusta koskeva SCENT on viestintäjärjestelmä epäiltyjä arvonlisäveroon ja valmisteveroon liittyviä veropetostapauksia koskevien tietojen vaihtamiseksi. Tähän päivään asti sen käyttö on ollut vähäistä. Komissio ja jäsenvaltiot keskustelevat tällä hetkellä tavoista, joilla sen käyttöä voitaisiin lisätä mahdollisimman paljon. SEED-järjestelmää käytetään rekisteröintitietojen vaihtoon valmisteveroviranomaisten välillä, jotta nämä sekä kauppiaat pysyisivät selvillä valmisteveron alaisten tavaroiden vastaanottajista yhteisön sisällä. EMVS on uudehko telekopioon perustuva järjestelmä, josta on tulossa yhä hyödyllisempi väline tarkastettaessa valmisteveron alaisten tavaroiden liikkumista yhteisön sisällä. Ehdotuksessa luodaan uusi oikeus- ja talousarvioperusta VIES-, SEED- ja EMVS- järjestelmille. Nämä järjestelmät ovat olleet tähän asti osa hallintojen välistä tiedonvaihtoa rahoitetaan lähtien järjestelmän (IDA-ohjelmaa). Vuodesta 1998 yksinomaan FISCALIS-ohjelmasta, vaikka järjestelmä hyötyy edelleen IDA-ohjelman yhteydessä kehitetyistä yleisistä palveluista. IDA- ja FISCALIS-ohjelmista vastuussa olevat komission yksiköt telemaattisten teknisen yhteensoveltuvuuden varmistamiseksi ja mahdollisimman suurten järjestelmien kustannussäästöjen takaamiseksi niiden kehittämisessä. Lisäksi kaikkia tulevaisuudessa tehtäviä Euroopan laajuisten telemaattisten verkkojen hallintoa koskevia yhteisön päätöksiä sovelletaan FISCALIS-ohjelman viestintä-ja tietojenvaihtojärjestelmiin. tiivistä yhteensovittamista yhteisön toimintakustannukset jatkavat niiden Viestintäjärjestelmät ovat tietojenvaihtojärjestelmien ohella keskeinen osa menestyksellisen yhteistyön perusrakenteita. Sähköisellä viestinnällä saavutetaan merkittäviä etuja kirjeitse tai telekopiolla tapahtuvaan viestintään verrattuna - se on turvallisempaa, nopeampaa ja luotettavampaa, ja viestit voidaan myös kääntää kieleltä toiselle. Laatimalla joukko esikäännettyjä vakioviestejä kaikkia mahdollisia tarpeita varten voidaan luoda tehokas viestintä- ja käännösjärjestelmä. Näin avunantoa voidaan helpottaa ja samalla myös vähentää luoda yleinen viranomaisten haluttomuutta pyytää apua tietojenvaihtojärjestelmä kaikkiin välillisen verotuksen tarpeisiin viestinnän tarkoituksen mukaisine sovelluksineen (eli sen mukaan, onko kyse esimerkiksi epäiltyä veropetosta koskevasta selvityksestä vai takaisinperintää koskevasta keskinäisen avunannon pyynnöstä). Tällä välin ehdotus hio uuden oikeus- ja talousarvioperustan verotusta koskevalle SCENT- ohjelmalle (Fiscal SCENT). tarvittaessa. Suunnitteilla on Tällaisten tietojenvaihto- ja viestintäjärjestelmien kehittäminen parantaa huomattavasti jäsenvaltioiden välisen viestinnän tuloksellisuutta, tehokkuutta ja määrää. Niiden kehittämisessä on lisäksi otettava huomioon uudet haasteet ja erityisesti uuden arvonlisäverojärjestelmän tarpeet. 4. 1. 2 Käsikirjat ja oppaat Osana nykyistä välillisen verotuksen järjestelmää komissio on laatinut käsikirjoja liikeyrityksiä ja viranomaisia varten. Hallinnollista yhteistyötä koskevista järjestelyistä saadut kokemukset ovat osoittaneet viranomaisia varten laadittujen käsikirjojen tarpeellisuuden etenkin niillä alueilla, joilla on merkitystä yhteistyön kannalta, esimerkiksi käytettäessä keskinäistä avunantoa takaismperirmässä. 4. 2 Vaihdot, seminaarit ja monenväliset valvontatoimet (5 artikla) Matthaeus-Tax -ohjelmasta12 saadut kokemukset ovat osoittaneet yhden tehokkaimmista jäsenvaltioiden keinoista FISCALIS-ohjelman kansallisia viranomaisia edustavien virkamiesten saattaminen tekemään yhteistyötä luomalla järjestettyjä yhteyksiä. tavoitteiden saavuttamiseksi olevan eri 4. 2. 1 Vaihdot (5 artiklan 1 kohta) Onnistuneimpia vaihtoja ovat olleet ne, joissa vaihtoon osallistuva virkamies on voinut suorittaa käytännön tehtäviä vastaanottavan viranomaisen puolesta. Vaihdot ovat olleet myös tuloksellisia parhaiden hallinnollisten menettelyjen levittämisessä, erityisesti kohdennettujen vaihtojen käytössä tiettyjen hallinnollisten menettelyjen opetteluun. 4. 2. 2 Seminaarit (5 artiklan 2 kohta) Seminaarien käyttö Matthaeus-Tax -ohjelmassa on osoittautunut tulokselliseksi kaikkien ohjelman tavoitteiden kannalta. Ne antavat tietyn hallinnon alan asiantuntijoille tilaisuuden tavata toisiaan ja käsitellä yhteisiä ongelmia. Tästä on apua parhaiden hallinnollisten menettelyjen kehittämisessä mutta myös yhteistyön kannustamisessa ja kehittämisessä sekä käytettäessä seminaareja pelkkänä opetusmenetelmänä. Yritysten ja veronmaksajien edustajat on aiemmin kutsuttu mukaan näihin tilaisuuksiin. Tätä käytäntöä jatketaan, milloin se on aiheellista. 4. 2. 3 Monenväliset valvontatoimet (5 artiklan 3 kohta) tehokkaimmaksi Kaikkein luonnollisesti osoittautunut rakenteelliseksi yhteistyöksi on käytännön yhteistyö valvontahankkeissa. Kokeiluluontoisia monenvälisiä valvontatoimia on toteutettu alv. n alalla, ja ne ovat olleet menestyksellisiä sekä todellisten (taloudellisten) tulosten saavuttamisen että niihin osallistuvien viranomaisten välisen yhteistyön edistämisen ja tämän yhteistyön (käytännöllisten ja lainsäädännöllisten) esteiden havaitsemisen osalta. 12 Komission ohjelmasta antamat vuosikertomukset: KOM(95) 663 ja KOM (96) 543 7 4. 3 Yhteinen koulutusaloite (6 artikla) Vaikka yhteisön koulutustoiminta on kuulunut osana Matthaeus-Tax ohjelmaan, tämä osa yhteisön tehtävistä on ollut tähän asti alikehittynyttä. Tälle roolille on annettava uusi sysäys sovittamalla paremmin yhteen ja laajentamalla jäsenvaltioiden virkamiehilleen antamaa yhteisön lainsäädäntöä ja sen jäsenvaltioissa tapahtuvaa soveltamista koskevaa koulutusta. Tämän uuden sysäyksen antamiseksi laaditaan yhteinen koulutusohjelma, jonka tarkoituksena on koota yhteen kaikki koulutuksen osa-alueet, joita ovat ammatti- ja kielikoulutus ja ohjelmat täytäntöönpanossa sekä kielelliset välineet. Samoin komissio aikoo käyttää aloitteen jäsenvaltioiden koulutusasiantuntijoita huomattavasti nykyistä enemmän. Ohjelman hallinnon voimavaroista varataan lisäksi merkittävästi nykyistä suurempi osuus koulutusaloitteelle. Komissio uskoo, että aikanaan kouhitusaloitteen hallinnosta vastaamaan voitaisiin luoda uusi yhteisön elin, joka keskittyy verotusta koskevaan koulutukseen. Tämä toteutettaisiin sitten, kun yhteisö on osoittanut omaavansa tähän tarvittavan kokemuksen ja kyvyn. Tällaisen elimen luomista perusteltaisiin vain yhteisön lainsäädännön nykyistä suuremmalla merkityksellä uudessa atv-järjestelmässä. 4. 3. 1 Yhteiset koulutusohjelmat (6 artiklan 1 kohta) Matthaeus-Tax -ohjelmassa on jo hyväksytty yhteinen vero-ohjelma välillisestä verotuksesta vastaaville viranomaisille13. Ohjelmassa on esitetty luettelo aiheista, joita on opetettava kansallisissa koulutuskeskuksissa osana kaikkien välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten perustason koulutusta ja jatkokoulutusta. FISCALIS-ohjelmassa kehitetään tätä ohjelmaa ja muita ohjelmia erityisesti assosioituneita maita varten. 4. 3. 2 Kielikoulutus (6 artiklan 2 kohta) Riittävän kielitaidon puute on johdonmukaisesti osoittautunut yhteistyön suurimmaksi esteeksi. Se rajoittaa yhteistyöpyyntöjen esittämistä ja vähentää menestyksellisen yhteistyön mahdollisuuksia. Kielitaito on myös yhä välttämättömämpää hallinnollisten tehtävien täyttämisen kannalta, koska eurooppalaiset yritykset saattavat toimia useilla kielillä. Tästä syystä kaikki jäsenvaltiot antavat kielikoulutusta niille virkamiehilleen, joiden ne katsovat tarvitsevan sitä. Lisäsysäys yhteisön tasolla annettavalle kielikoulutukselle on tarve ottaa huomioon sekä jo toteutettavat ponnistukset että tulevat haasteet. Uuden alv-järjestelmän edellyttämä tiivis yhteistyö edellyttää huomattavasti nykyistä laajemmalta joukolta virkamiehiä kykyä viestiä vierailla kielillä. Periaatteessa kaikilla välillisestä verotuksesta vastaavilla virkamiehillä on oltava yhteistyöhön riittävä kielitaito. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot sitoutuvat myös muodollisesti kielikoulutukseensa varmistamalla, että niiden virkamiehet saavat tarvittavalla koulutuksella riittäväntasoisen kielitaidon. Riittävä kielitaidon taso määritellään monen vuoden aikajänteellä, jotta yhteisön nykyinen kielitaidon taso ja tarpeet tulevat otetuiksi huomioon. Komission ja J3 Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995. EYVL N:o 172, 22. 7. 1995, sivu 24. 8 jäsenvaltioiden on laadittava ja hyväksyttävä pitkän aikavälin suunnitelma tämän sitoumuksen täyttämiseksi. Näiden tavoitteiden saavuttamista arvioidaan säännöllisesti. Samanlaisen sitoumuksen tekemistä pyydetään myös assosioituneilta mailta. 4. 3. 3 Yhteisön välineet välillistä verotusta koskevaa koulutusta ja kielellistä koulutusta varten (6 artiklan 3 kohta) Matthaeus-Tax -ohjelma on osoittanut, että on olemassa tarve luoda yhteisön välineitä täydentämään jäsenvaltioiden tekemiä ponnisteluja. Kiireellisimpiä näistä välineistä ovat joustavat verotuksen kielelliset terminologiatyökalut. 5. OHJELMAN RAHOITUS JA HALLINTO Yksi tämän ehdotuksen tärkeimmistä tavoitteista on luoda yksi laaja perusta kaikille yhteisön' alv:a ja valmisteveroja koskeville toimille aikaisemman hajaannuksen sijaan. Tämä johtaa yhteisön ponnistelujen entistä suurempaan avoimmuuteen ja yhtenäisyyteen. Tämä vuorostaan mahdollistaa yhteisön tiukemman ja perusteellisemman arvioinnin objektiivisten ja tarkastettavissa olevien tunnuslukujen valossa. Tällainen suurempi avoimuus ja arvioinnille pantava uudenlainen paino ovat keskeisiä parhaimman mahdollisen vastineen saamiseksi yhteisön varoille. toiminnan nykyistä Ohjelman tavoitteiden saavuttamien tuo pitkän aikavälin hyötyä sekä yhteisölle että ohjelman osanottajille. Siksi ohjelman kustannukset on syytä jakaa. Tämä vastuu ohjelman rahoituksesta tulisi jakaa samojen periaatteiden mukaisesti kuin nykyisten ohjelmien kustannukset, ja jaon tulisi ilmentää läheisyysperiaatetta. Yhteisön ja assosioituneiden maiden taloudellinen vastuu koskien assosioituneiden maiden osallistumista yhteisön ohjelmiin määritellään kyseisten maiden kanssa tehtyjen sopimusten lisäpöytäkirjoissa määrätyllä tavalla. On myös olemassa vahvat perustelut yhteisön toimien järkiperäistämiselle, jotta niitä ja yhteisön politiikkaa kehitettäisiin yhtenäisesti. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että uuden neuvoa-antavan komitean perustamisen sijasta välillisen verotuksen alan hallinnollisen yhteistyön pysyvä komitea (SCAC) valtuutetaan avustamaan komissiota ohjelman täytäntöönpanossa. tähän komitea on Komitea on nykyään toimivaltainen sekä alv- että valmisteveroasioita koskevan yhteistyön osalta, vaikka valmisteverojen enimmäkseen vastannut valmisteveroasioiden käsittelystä. SCAC:n roolia vahvistetaan jatkossa valmisteverojen alalla yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi sekä ohjelman hallinnossa että ohjelman ja yhteisön muun alv:a ja valmisteveroasioita koskevan politiikan välillä. Tämä aiheuttaa suuria muutoksia SCACn nykyiseen toimintaan. Nykyään komitea kokoontuu ainoastaan käsittelemään alv- asioita. Vastaisuudessa komitean puheenjohtaja ja sen jäsenet vaihtuvat sen mukaan, käsitelläänkö komiteassa alv-asioita, valmisteveroasioita vaiko FISCALIS-ohjelman mukaisesti näitä molempia aloja koskevia asioita. asti Tästä aiheutuu kahdenlaista hyötyä: sen lisäksi, että ohjelman hallinto yhdistyy tuloksellisella tavalla yhteisön alv-ja valmisteveropolitiikan kokonaisuuteen, se tuo mukanaan myös nykyistä avoimemman ja yhtenäisemmän hallinnon sekä hyödyntää ohjelman alv-ja valmisteverotoimien yhteisvaikutuksen täysimääräisesti. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI sisämarkkinoiden väliUisen verotuksen järjestelmien toimintaa vahvistavan yhteisön toimintaohjelman (FISCALIS-ohjelma) hyväksymisestä EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan14, ottavat huomioon komission ehdotuksen15, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon16, noudattavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa säädettyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: 1. 2. 3. 4. Yhteisön lainsäädännön tuloksellinen, yhdenmukainen ja tehokas soveltaminen on välttämätöntä väliUisen verotuksen järjestelmän toiminnalle sisämarkkinoilla, erityisesti kansallisten ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi torjumalla veronkiertoa ja veropetoksia, välttämällä kilpailun vääristymistä sekä vähentämällä viranomaisten ja veronmaksajien tarpeetonta kuormittamista, Yhteisön lainsäädännön tuloksellinen, yhdenmukainen ja tehokas soveltaminen on sekä yhteisön että jäsenvaltioiden vastuulla; vaikka jäsenvaltiot kantavat suurimman osan vastuusta voimavarojen osalta, yhteisön merkittävänä tehtävänä on perusrakenteiden ja tarvittavien kannustinten luominen, lainsäädännön yhdenmukainen Yhteisön edellyttää välillisestä verotuksesta vastaavilta virkamiehiltä tätä lainsäädäntöä (ja sen jäsenmaissa tapahtuvaa soveltamista) koskevaa yhtenäistä korkeatasoista tietämystä; tämä tietämyksen taso voidaan saavuttaa vain antamalla virkamiehille riittävä perustason ammatillinen koulutus ja sen jälkeen jatkuvaa koulutusta; yhteisön lisätoimet ovat tarpeen tällaisen koulutuksen yhteensovittamiseksi ja siihen kannustamiseksi, soveltaminen Tuloksellinen, tehokas ja laaja-alainen jäsenvaltioiden välinen yhteistyö sekä yhteistyö jäsenvaltioiden ja komission välillä ovat välttämättömiä välillisen verotuksen järjestelmän toiminnan osatekijöitä sisämarkkinoilla; yhteisön viestinnän ja tietojen vaihdon perusrakenne on välttämätön tämän tavoitteen saavuttamiseksi, riittävää yhteistyötä ei saavuteta ilman yhteisön aloitetta, 14 15 16 EYVLN:oC EYVLN:oC EYVLN:oC 10 5. 6. 7. 8. 9. Hallinnollisten menettelyjen jatkuva parantaminen on välttämätöntä välillisen verotuksen järjestelmien toiminnaUe sisämarkkinoilla; vaikka jäsenvaltioUa onkin ensisijainen vastuu näistä menettelyistä, yhteisön lisätoimia tarvitaan tämän jatkuvan parantamisen yhteensovittamiseksi ja edistämiseksi, Siten perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden tavoitteita ja ne voidaan tämän vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla; tässä päätöksessä säädetään ainoastaan siitä, mikä on tarpeen, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. 218/9217 asetukseUa (ETY) N:o Neuvoston tietojenvamtojärjestelmän (VAT Information Exchange System eU VIES) toiminnasta saadut kokemukset ovat osoittaneet tietotekniikan merkityksen tulojen turvaamisessa ja hallinnon mahdollisimman vähäisessä kuormittamisessa; tietotekniikka on osoittautunut korvaamattomaksi yhteistyön apuvälineeksi, joka on myös edistänyt aikaisempaa laajempaa yhteistyötä jäsenvaltioiden väliUä, vahvistetun arvonhsäveron Olisi luotava viestinnän ja tietojenvaihdon järjestelmät ja varmistettava niiden toiminta yhteistyön jatkumisen varmistamiseksi välillisen verotuksen tarpeiden kehittyessä, Neuvoston päätöksellä 93/588/ETY18 perustetun yhteisön Matthaeus-Tax -ohjelman toteuttamisesta ja monenvälisten valvontatoimien järjestämisestä saama kokemus on osoittanut, että vaihdoilla, seminaareilla ja monenvälisillä valvontatoimilla, joissa eri viranomaisten virkamiehet tekevät yhteistyötä, voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet; näitä toimia olisi siksi laajennettava ja jatkettava, 10. Matthaeus-Tax -ohjelmasta saatu kokemus on osoittanut, että komission päätökseUä 95/279/EY19 vahvistetun yhteisen ammatillisen koulutuksen ohjelman yhteensovHetun kehittämisen ja toteuttamisen avulla voidaan saavuttaa tämän ohjelman tavoitteet erityisesti yhteisön lainsäädäntöä koskevan tietämyksen korkean tason osalta; näitä ohjelmia pitäisi kehittää edelleen; tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikki virkamiehet saavat yhteisessä ammatillisen koulutuksen ohjelmassa määritellyn perustason koulutuksen sekä säännöllistä ja jatkuvaa lisäkoulutusta, 11. 12. 13. 17 18 19 Välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten riittävän kielitaidon on osoitettu helpottavan yhteistyötä olennaisesti; jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi annettava virkamiehilleen asianmukainen kielikoulutus, Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneUla mailla olisi oltava mahdoUisuus osaUistua ohjelmaan myös Kyproksella olisi oltava mahdoUisuus osaUistua ohjelmaan, Ohjelman rahoittavat yhteisö ja jäsenvaltiot yhdessä ja yhteisön osuus rahoitetaan komission talousarviosta, ja EYVLN:oL24, 1. 2. 1992, s. I. EYVLN:oL280, 13. 11. 1993, s. 27. EYVL N:o L 172, 22. 7. 95, sivu 24. 11 14. Tällä päätökseUä luodaan ohjelman koko kestoajaksi rahoitusjärjestelmä, jota vuosittaisessa budjettivallan käyttäjä käyttää pääasiallisena vertailukohtana talousarviomenettelyssä varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämistä säädöksiin 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission juhstuksen20 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla FISCALlS-ohjelma Perustetaan monivuotinen yhteisön jäljempänä 'ohjelma', 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajanjaksoksi vahvistamaan väliUisen verotuksen järjestelmien toimintaa sisämarkkinoilla (FISCALIS-ohjelma), toimintaohjelma Ohjelma koostuu 4,5 ja 6 artiklassa tarkoitetuista toiminta-aloista. 2 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä tarkoitetaan a) b) c) d) e) f) VäliUisellä verotuksella' yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia välillisiä veroja; Viranomaisina' jäsenvaltioiden verotuksesta vastaavia viranomaisia ja komissiota; Virkamiehellä' virkamiestä, joka on vastuussa välillistä verotusta koskevien yhteisön tai kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten soveltamisesta; VaihdoUa' ohjelman mukaisesti järjestettyä yhteisön edun mukaista yhden viranomaisen välillisestä verotuksesta vastaavan virkamiehen suorittamaa työvierailua toisen jäsenvaltion viranomaisen luona; TcahdenvähsiUä ja monenvälisUlä valvontatoimiUa' yhteistyötä koskevan yhteisön lainsäädännöllisen kehyksen mukaisesti kahden jäsenvaltion viranomaisen tekemää yhteistyötä seUaisiin verovelvollisiin, jotka ovat velvollisia maksamaan välillisiä veroja jokaisessa kyseisessä jäsenvaltiossa, kohdistuvien valvontatoimien yhdistämiseksi; tai useamman yhteisön yhteistyötä koskevalla oikeudellisella kehyksellä' yhteisön lainsäädäntöä, jossa säädetään jäsenvaltioiden keskinäisestä avunannosta ja hallinnollisesta yhteistyöstä välillistä verotusta koskevissa asioissa. 20 EYVL N:o C 102, 4. 4. 1996, s. 4. 12 3 artikla Tavoitteet Ohjelman tavoitteena on tukea yhteisön toimin jäsenvaltioiden pyrkimyksiä a) b) c) 1. 2. 3. varmistaa viranomaisten korkeatasoinen tietämys yhteisön lainsäädännöstä ja sen jäsenvaltioissa tapahtuvasta soveltamisesta; taata jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden ja komission välinen tulokseUinen, tehokas ja laaja-alainen yhteistyö; varmistaa hallinnollisten menettelyjen jatkuva parantaminen kehittämällä ja levittämällä parhaita menetelmiä, joilla otetaan huomioon viranomaisten ja veronmaksajien tarpeet. 4 artikla Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät, käsikirjat ja oppaat Komissio ja tietojenvaihtojärjestelmät, käsikirjat ja oppaat sekä varmistavat niiden toimivuuden. jäsenvaltiot perustavat tarvittavat viestintä- laativat ja ja Yhteisön käyttämiin osiin kuuluvat kaikille jäsenvaltioille yhteiset laitteistot, ohjelmistot ja näiden väliset verkkoyhteydet, riippumatta siitä asennetaanko ne komission (tai valitun alihankkijan) tiloihin tai jäsenvaltioiden (tai valitun alihankkijan) tiloihin. Sellaisiin osiin, joita yhteisö ei käytä kuuluvat yUä mainittujen järjestelmien osana olevat kansalliset tietokannat, yhteisön käyttämien osien ja sellaisten osien, joita yhteisö ei käytä, väliset verkkoyhteydet ja kunkin jäsenvaltion kyseisten järjestelmien täysi painoisen kaikkialla hallinnossaan tapahtuvan hyödyntämisen kannalta asianmukaisina pitämät ohjelmisto- ja laitteistosoveUukset. 5 artikla Vaihdot, seminaarit ja monenväliset valvontatoimet 1. Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät vaihtoja. Vaihtojen kesto voi vaihdella tarpeen mukaan, mutta kesto ei saa ylittää yhtä vuotta. Jokaisen vaihdon on kohdistuttava määrättyyn työtehtävään, ja siihen osallistuvan virkamiehen on valmistauduttava siihen asianmukaisesti ja arvioitava sitä jälkeenpäin. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavia toimia, jotta vaihtoihin osaUistuvat virkamiehet voisivat osaUistua vastaanottavan viranomaisen toimintaan tulokseUisesti, ja tämän vuoksi vastaanottavan viranomaisen on annettava vaihtoihin osaUistuvUle virkamiehille uskottujen velvollisuuksien suorittamisen edellyttämät valtuudet lakiensa mukaisesti. 13 Vaihdon aikana vaihtoon osallistuvan virkamiehen yksityisoikeudellinen vastuu tehtäviään suorittaessaan on sama kuin vastaanottavan viraston kansallisten virkamiesten vastuu. Vaihtoon osallistuviin virkamiehiin sovelletaan samoja ammattisalaisuuksia koskevia sääntöjä kuin kansallisiin virkamiehiin. Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät seminaareja. Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät yhteisön yhteistyötä koskevan oikeudellisen kehyksen mukaisia kokeiluluotoisia kahden-ja monenvälisiä valvontatoimia. 6 artikla Yhteinen koulutusaloite Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät nykyisiä ja uusia yhteisiä koulutusaloitteita kaikille virkamiehUle annettavan yhteisen ammatillisen koulutuksen rungoksi. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille virkamiehUle annetaan yhteisissä koulutusohjelmissa määritelty perustason koulutus sekä säännöllinen ja jatkuva lisäkoulutus. Jäsenvaltioiden on varmistettava virkamiestensä kielitaidon riittävä taso antamalla heille tarvittavaa kielikoulutusta. Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät välillistä verotusta koskevaa koulutusta varten yhteisön välineitä, mukaan lukien kielikoulutuksen välineitä. 2. 3. 1. 2. 3. 7 artikla Assosioituneiden maiden osallistuminen Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osaUistua ohjelmaan Eurooppa- sopimuksissa tai niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevissa Eurooppa-sopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistetuin edeUytyksin siinä mittakaavassa kuin väUUistä verotusta koskeva yhteisön lainsäädäntö antaa tähän mahdoUisuuden. Myös KyprokseUa olisi oltava mahdoUisuus osaUistua ohjelmaan järjestelmällisten keskustelujen aloittamisesta Euroopan unionin ja Kyproksen välillä annetun yhteisen päätöslauselman mukaisesti ja siinä määrin kuin välillistä verotusta koskeva yhteisön lainsäädäntö antaa tähän mahdoUisuuden. 8 artikla Menot 1. Yhteisö ja jäsenvaltiot vastaavat yhdessä ohjelman täytäntöönpanoon tarvittavista menoista jäljempänä 2 ja 3 kohdassa säädetyllä tavalla. 14 2. Yhteisö maksaa seuraavat menot; a) 5 artiklassa tarkoitettuihin toimintoihin toisessa jäsenvaltiossa osallistuvien virkamiesten matka- ja ylläpitokulut sekä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen seminaarien järjestämiseen liittyvät menot. b) 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yhteisön väUUistä verotusta koskevan koulutuksen välineiden sekä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen käsikirjojen ja oppaiden kehittämisestä aiheutuvat menot. c) 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien kehitys-, hankinta-ja asennusmenot ja yhteisön käyttämien osien komission (tai valitun alihankkijan) tiloihin asennettujen järjestelmien jatkuvasta käytöstä aiheutuvat menot. 3. Jäsenvaltiot maksavat seuraavat menot: a) 6 artiklan 1 kohdan mukaiset virkamiestensä perustason koulutuksen ja jatkuvan lisäkoulutuksen menot sekä 6 artiklan 2 kohdan mukaiset henkilöstönsä kielikoulutuksen menot. Jäsenvaltiot maksavat myös menot, jotka liittyvät virkamiestensä osallistumisen 5 artiklan mukaisesti komission kustannuksella toteutettavien toimintojen lisäksi järjestettyihin ylimääräisiin toimintoihin. b) 4 artiklan 3 kohdassa viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien sellaisten osien, joita yhteisö ei käytä, perustamiseen ja toimintakuntoon saattamiseen liittyvät menot ja tiloihinsa (tai valitun alihankkijan tiloihin) asennettujen järjestelmien yhteisön käytössä olevista osista aiheutuvat päivittäiset menot. 9 artikla RahoitukseUiset puitteet Ohjelman täytäntöönpanon rahoitukseUiset puitteet 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 2002 vätiseksi ajanjaksoksi on 45 mUjoonaa ecua. BudjettivaUan käyttäjä päättää kehyksen vuosittaisesta jakamisesta rahoituskehyksien rajoissa. 10 artikla Täytäntöönpano Komissio päättää tämän päätöksen täytäntöönpanon edeUyttämistä järjestelyistä 11 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. 15 11 artikla Komitea 1. 2. Komissiota avustaa siUe annettujen tehtävien suorittamisessa asetuksen (ETY) N:o 218/92 10 artiklassa perustettu välilUsen verotuksen alan hallinnollisen yhteistyön pysyvä komitea (SCAC), jonka tehtävä on neuvoa-antava. Komission edustaja tekee komiteaUe ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äanestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 12 artikla Arviointi 1. Komissio ja jäsenvaltiot yhteistyössä arvioivat tätä ohjelmaa jatkuvasti. Arviointi toteutetaan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen kertomusten avulla. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle: a) viimeistään 30 päivään kesäkuuta 2000 alustava kertomus, ja b) viimastaan 31 päivään joulukuuta 2002 lopulUnen kertomus tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja vaikutuksista. 3. Komission on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle: a) viimeistään 30 päivään kesäkuuta 2001 tiedonanto siitä, onko toivottavaa jatkaa tätä ohjelmaa sekä tarvittaessa sopiva ehdotus, ja b) viimeistään 30 päivään kesäkuuta 2003 lopullinen kertomus tämän ohjelman täytäntöönpanosta. Nämä kertomukset annetaan tiedoksi myös talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 13 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen viralUsessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998. 16 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 14 artikla Tehty Bryssetissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta puheenjohtaja puheenjohtaja 17 RAHOrrUSSELVTTYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Toimintaohjelma väUUisen verotuksen (FISCALIS-ohjelma) toimivuuden vahvistamiseksi sisämarkkinoilla 2. BUDJETTIKOHDAT FISCALIS-ohjelmaUe luodaan uusi budjettikohta B5-305 3. OIKEUSPERUSTA Perustamissopimuksen 100 a artikla Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi. EYVL N:o C XX. XX. XX. XX. 1996, sivu X. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite toiminnan Alv- ja valmisteverojärjestelmien vahvistaminen seuraavia keinoja käyttämäUä: suojaamaUa kansaUisia ja yhteisön taloudeUisia etuja torjumalla tehokkaasti veronkiertoa ja veropetoksia, välttämällä kilpailun vääristyminen soveltamalla yhteisön tehokkaasti sekä vähentämällä viranomaisten ja veronmaksajien tarpeetonta kuormittamista. tuloksellisen, yhtenäisen lainsäädäntöä tehokkaan ja Näiden yleisten tavoitteiden saavuttaminen on sekä yhteisön että jäsenvaltioiden vastuuUa. Tämän yhteisön toiminnan erityistavoitteena on jäsenvaltioiden tukeminen niiden välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten yhteisön lainsäädäntöä (ja sen jäsenvaltioissa tapahtuvaa täytäntöönpanoa) koskevan tietämyksen tason parantaminen, jäsenvaltioiden keskinäisen yhteistyön sekä jäsenvaltioiden ja yhteisön välisen tehokkaan, tuloksellisen ja laaja-alaisen yhteistyön varmistaminen ja hallinnollisten menettelyjen jatkuvan parantamisen varmistaminen, jossa otetaan huomioon sekä viranomaisten että veronmaksajien tarpeet. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimenpide on voimassa 1 päivä tammikuuta 1998 ja 31 päivä joulukuuta 2002 välisen ajan. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen 30 päivää kesäkuuta 2001 tiedonannon siitä, onko toivottavaa jatkaa tätä ohjelmaa sekä tarvittaessa sopivan ehdotuksen. 5. MENOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakoUiset menot 5. 2 Jaksottamattomat määrärahat 18 6. MENOLAJI Seuraavia toimia tuetaan täysimääräisesti: väliUisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten matka- ja elinkustannukset, jotka liittyvät heidän osallistumiseensa vaihtoihin, seminaareihin tai monenvälisiin valvonnan kokeilutoimiin muualla kuin omassa tai kotimaassaan. jäsenvaltiossaan Seminaarien järjestämisestä aiheutuvat kustannukset, seminaareihin osallistuvien ulkopuolisten organisaatioiden edustajien matka- ja elinkustannukset mukaan lukien. Välillisen verotuksen ja opetusvälineistä, käsikirjoista tietojenvaihtojärjestelmien yhteisön käyttämien osien aiheuttamat kustannukset (keskusyksiköt ja jäsenvaltioiden väliset yhteydet). ja oppaista aiheutuvat kustannukset sekä viestintä- Assosioituneiden maiden ohjelmaan osallistumisen rahoituksesta määrätään näiden maiden kanssa tehtyjen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien sopimusten mukaisesti. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten kustannusten välinen suhde). laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen Kaikki (vaihtojen, seminaarien ja monenvälisten valvontatoimien) matka- ja ehnkustannukset lasketaan kulloinkin voimassa olevien komission virkamiesten osalta sovellettavien enimmäismatkakulujen ja -päivärahojen perusteella. Vaihdot Ottaen huomioon, että keskimääräinen päiväraha on 146 ecua päivää kohti (komission keskimääräinen päiväraha kaikkien jäsenvaltioiden osalta) ja keskimääräiset matkakustannukset ovat 500 ecua, kustannukset jakautuvat seuraavasti: 436 x yhden kuukauden vaihto@4 588 ecua= 2 000 368 ecua Vuonna 1997 tulee olemaan yU 300 kahden viikon vaihtoa Matthaeus-Tax ohjelman yhteydessä. FISCALIS-ohjelman Usääntyneet kustannukset johtuvat tämän vuoksi paljolti siirtymisestä pidempiin vaihtoihin. Tämä vastaa vaihtoon osallistuvien virkamiesten tarpeisiin osaUistua perusteeUisempiin vaihtoihin, joissa on mahdoUisuuksia todeUiseen toiminnaUiseen yhteistyöhön. Tämä on myös enemmän Matthaeus- ja Karolus-ohjelmien käytännön mukaista. Vaihtojen kokonaismäärän on lisäksi oltava vertailukelpoinen Matthaeus-Tax -ohjelman kanssa, jotta ylläpidettäisiin kansallisten viranomaisten ohjelmaa koskevat tiedot. 436 vaihtoa on vain vähäinen osuus verrattuna välillistä verotusta hoitavien kansallisten virkamiesten määrään21. 21 Arvonlisäverojärjestelmää koskevan toisen komission kertomuksen (KOM(95) 354 lopullinen) mukaan 12 jäsenvaltiossa on 450 000 arvonlisäverotusta hoitavaa virkamiestä. Uudet jäsenvaltiot ja valmisteveroa hoitavat kansalliset viranomaiset olisi lisättävä tähän määrään. 19 Seminaarit Keskimääräiset kustannukset seminaaria kohti, jotka perustuvat Matthaeus-Tax -ohjelmasta saatuihin kokemuksiin, ovat noin 50 000 ecua. Tämä antaa mahdoUisuuden järjestää kahdeksan seminaaria vuodessa, mikä on pienempi määrä kuin vuonna 1995 järjestetyt 13 seminaaria ja vuonna 1996 järjestetyt kahdeksan seminaaria. Seminaareihin käytettävissä olevat varat näyttävät kasvavan hieman: on suunniteltu, että suurille kansallisten virkamiesten ryhmille järjestettäisiin erityisaiheita (esim. valvontamenetelmiä) koskevia koulutusseminaareja eri puolilla yhteisöä. Nämä tulevat olemaan osa koulutusaloitetta ja ne ovat halvempia, koska ainoastaan luennoitsijoiden matka- ja oleskelukustannukset katetaan. Monenväliset valvontatoimet Yhdeksää yhtiötä koskeva monenvälinen arvonlisäverovalvonta, joka toteutettiin vuosina 1995 ja 1996 maksoi noin 340 000 ecua. Valvonta toteutetaan vuonna 1998 15 yhtiön osalta 40 000 ecun keskimääräisin kustannuksin yhtiötä kohti. Tämä lisäys on mahdollista kahdesta syystä: Tähän päivään mennessä toteutetut yhdeksän monenvälistä valvontatointa ovat vähäinen määrä verrattuna nuhin 400 000 yhteisön sisäiseen verovelvolliseen, joiden kohdalla tällaista valvontaa voisi soveltaa. Hiljattain annetussa hallinnollista yhteistyötä koskevassa komission kertomuksessa22 korostetaan yhteisön merkitystä tällaisen valvonnan alullepanemisessa ja sen tärkeyttä, että jäsenvaltiot rahoittavat oman Usävalvontansa. Toiseksi valmisteveroihin, joita tämä valvonta ei ole tähän asti koskenut, tullaan tulevaisuudessa soveltamaan sitä. Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät Vuosia 1998 - 2002 koskevat arviot perustuvat näiUe järjestelmiUe vuonna 1997 osoitettuihin varoihin, joita lisätään rajoitetusti. Tässä varojen lisäämisessä otetaan huomioon uuden viestintäjärjestelmän kehittäminen sekä olemassa olevien alv- ja valmisteverojärjestelmien kehittäminen alv- ja valmisteverojärjestelyiden kehittyessä. c Kielelliset apuvälineet, käsikirjat, oppaat Hankkeen kustannuslaskenta perustuu osittain VISAFIN-ohjelmaan. Tämä on kolmen jäsenvaltion (Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja) kehittämä kielikoulutusväline ja komissio rahoittaa sen osittain LEONARDO-ohjelmasta. Kielelliseltä kannalta ohjelma on oUut menestys ja tarjoaa erinomaisen tietoteknisen perustan, jota voidaan hyödyntää. Kielellisen apuvälineen 1,7 mujoonan ecun kokonaiskustannuksia voidaan verrata VISAFIN- hankkeen kahden vuoden 540 000 ecun kustannuksiin. Kielellinen apuväline kattaisi 20 kieltä verrattuna VISAFIN-hankkeen kattamaan kolmeen kieleen. Suoraa laskelmaa tästä ei tehty, koska on tarkoitus käyttää huomattavaa osaa VISAFIN-hanketta varten kehitetystä ohjelmistosta uudessa järjestelmässä. 22 KOM(96) 681 lopullinen 20 7. 2 Toiminnan jako osa-alueittain Sitoumukset miljoonaa ecua (vuoden 1997 hinnoin) Osa-alue Vaihdot Seminaarit Monenvälinen valvonta Viestintä-ja tietojärjestelmät KieleUiset välineet, käsikirjat, oppaat (B5-305) Yhteensä 1998 1999 2000 2001 2002 2,000 0,400 0,600 4,300 2,100 0,500 0,900 5,300 2,100 0,500 0,900 5,400 2,100 0,500 1,000 5,500 2,200 0,500 1,000 5,500 Yhteensä 10,500 2,400 4,400 26,000 0,100 0,400 0,400 0,400 0,400 1,700 7,400 9,200 9,300 9,500 9,600 45,000 7. 3 Sitoumusten ja maksujen ajoittuminen 1998 1999 2000 2001 2002 7,400 9,200 9,300 9,500 9,600 Yhteensä 45,000 MUjoonaa ecua 3,600 2,400 1,100 4,000 4,000 1,200 7,100 9,200 4,000 4,000 1,400 9,400 ! 4,000 4,000 8,000 4,000 4,000 3,600 6,400 9,100 9,200 9,400 37,700 Sitou mukset Maksut 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 8. SUUNNITELLUT PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Jäsenvaltiot maksavat itse virkamiesten matka- ja oleskelukulut sovittujen sääntöjen mukaan. Tarvittavat määrät maksetaan jäsenvaltiolle vuoden aikana ohjelmien täytäntöönpanon edistymisen mukaisesti. Jäsenvaltiot perustelevat menonsa yksityiskohtaisesti ja säilyttävät kaikki tarvittavat asiakirjat tarkastusta varten. Komission yksiköt maksavat muiden jäsenvaltioiden virkamiesten ja ulkopuolisten organisaatioiden edustajien matkakustannukset sekä seminaarien järjestämiseen liittyvät kustannukset joko suoraan tai sopimuskumppaneinaan olevien toimistojen kautta. Sopimuksiin sisällytetään aina petostenvastaisia määräyksiä (esimerkiksi määräyksiä valvonnasta). Miiihin ohjelman toimiin Uittyvät tuet käyvät läpi komission yksiköiden tavanomaisen vahvistusmenettelyn ennen niiden maksamista, ja menettelyssä otetaan huomioon myös sopimusten velvoitteet ja hyvä yleisen ja taloushallinnon taso. Kaikkiin komission ja tuen saajien välisiin sopimuksiin sisällytetään määräyksiä petosten torjunnasta (esimerkiksi valvonnasta ja kertomusten antamisesta). 21 9. KUSTANNUS-HYÖTYANALYYSI 9. 1 MääräUiset erityistavoitteet ja kohderyhmä a) b) c) väUUisestä verotuksesta vastaavien viranomaisten yhteisön lainsäädäntöä (ja sen jäsenvaltioissa tapahtuvaa soveltamista) koskevan korkean tietämyksen tason varmistaminen; jäsenvaltioiden keskinäisen sekä jäsenvaltioiden ja komission väUsen tulokseUisen, tehokkaan ja laaja-alaisen yhteistyön varmistaminen; varmistaa haUinnoUisten menettelyjen jatkuva parantaminen parhaita menettelytapoja kehittämällä ja levittämällä siten, että niiden avulla otetaan huomioon viranomaisten ja veronmaksajien tarpeet. Toimenpide kohdistuu jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden väUUisestä verotuksesta vastaaviin viranomaisiin, välillisten verojen maksajiin ja ammatillisiin ryhmiin. 9. 2 Toimenpiteen perustelut Vaikka alv- ja valmisteverojärjestelmien toiminta onkin pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla, koska nämä vastaavat välillisen verotuksen haUinnosta, yhteisöUäkin on tehtävänsä. Sen on luotava tarvittava perusrakenne ja kannustimet jäsenvaltioiden ponnistelujen vahvistamiseksi. Koska alv- ja valmisteverojärjestelmien toiminnasta vastaavat jäsenvaltiot suurimmaksi osaksi, yhteisön toimet kohdistuvat pääasiassa jäsenvaltioiden virkamiehiin. Kaikki valitut toimet on tästä syystä suunniteltu parantamaan virkamiesten kykyä suorittaa tehtäviänsä joko koulutuksen kautta, yhteydenpidolla muiden jäsenvaltioiden virkamiehiin sekä heidän kanssaan tehtävän yhteistyön avuUa tai kehittämällä ja levittämällä parhaita hallinnoUisia menettelytapoja. TulokseUinen, tehokas ja laaja-alainen yhteistyö edeUyttää viestintä- ja tietojenvaihto järjestelmiä, joiden avulla saadaan aikaan huomattavia parannuksia väUUisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten työhön. VffiS-järjestelmästä on tuUut korvaamaton alv:n valvonnan väline. Komissio ja jäsenvaltiot keskustelevat parhaillaan tavoista, joilla verotusta koskevaa SCENT-järjestelmää voitaisiin käyttää mahdollisimman tehokkaasti. SEED- ja EMVS- järjestelmät ovat jo kehityksensä varhaisessa vaiheessa osoittautuneet käyttökelpoisiksi. Viestintä on myös yhteistyön olennainen osa. Tehokas, turvallinen ja luotettava viestintä järjestelmä, jonka viestit voidaan kääntää, on välttämätön sekä yhteistyön onnistumisen että yhteistyön pyytämisen huomattavien esteiden alentamisen kannalta. VIES-järjestelmä on tässäkin osoittanut sen, että viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät eivät ainoastaan täytä nykyisen yhteistyön vaatimuksia, vaan kannustavat myös tehokkaasti uudenlaiseen yhteistyöhön (uudet aiheet, menetelmät ja henkilöt). KieleUisiUä välineiUä, väliUisen verotuksen koulutusvälinepä, käsikirjoiUa ja käyttöoppaitta on myös suuri merkitys kielellisten ja käytännöllisten esteiden voittamisessa. Vaihdot, seminaarit ja monenväliset valvonnan koehankkeet perustuvat kaikki aikaisempiin kokemuksiin, joita on saatu erityisesti Matthaeus-Tax -ohjelmasta ja tuUialan Matthaeus- ohjelmasta. Vaihdoista saadut edut (matkat ja yUäpito) saadaan moninkertaisina takaisin perusteeUisen valmistautumisen, tavoitteiden kohdentamisen sekä arvioinnin ja seurannan (kertomukset ja seminaarit) avulla. Saatujen kokemusten avuUa voidaan täyttää kaikki ohjelman tavoitteet, ja asianmukaisen seurannan avulla mitä voidaan mahdollisesti hyödyntää 22 kansaUisten viranomaisten kaikessa toiminnassa. Myös seminaareista saadaan suurin mahdoUinen hyöty valmistautumisen, pienryhmätyöskentelyn sekä arvioinnin ja seurannan avuUa (kansaUiset ja yhteisölle annettavat kertomukset ja seuranta). Seminaareissa syntyy myös usein ehdotuksia lainsäädännön muuttamiseksi. Monenvälisistä valvonnan kokeUutoimista saatu hyöty saadaan myös moninkertaisena takaisin havaittujen veropetosten määrän Usääntymisenä ja tulevien yhteistyötä korostavien työmenetelmien aluUepanon kautta. Suurin mahdoUinen hyöty saadaan jäsenvaltioiden itsensä rahoittamUla UsävalvontatoimiUa. Kaikki edeUä mainitut menetelmät, jotka siis aiheuttavat kustannuksia jäsenvaltioiUe virkamiesten työajan muodossa, ovat arvokkaita kimmokkeita tavoitteiden saavuttamiseksi, joita jäsenvaltiot itse kehittävät edeUeen. Yhteisrahoitus ei ole soveUas rahoitusmuoto näihin toimenpiteisiin, koska koko ohjelman toteuttaminen aiheuttaa jäsenvaltioiUe välittömiä kustannuksia (henkUöstön kouluttaminen, viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien kansaUinen käyttö jne. ). On asianmukaista, että yhteisö rahoittaa yhteisöön luttyvät osuudet viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmistä, koska on tarpeen taata näiden järjestelmien keskeytymätön toiminta. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Suoritusten arviointiperusteita Parhaita ohjelman onnistumisen yleisiä arviointiperusteita ovat nykyisistä yhteistyöväUneistä saatavissa olevat numerotiedot. Näistä saa tarkan käsityksen sutä, miten yhteistyön tuloksellisuus, tehokkuus ja laaja-alaisuus on parantunut ohjelman avulla. Lähetettyjen yhteistyöpyyntöjen määrä ja tietojenvaihtojärjestelmästä tehtyjen kyselyjen määrä, vastausten laatu ja nopeus sekä saavutetut tulokset antavat yleiskäsityksen tästä alv- ja valmistevero saavuttamisen järjestelmän onnistumisesta on vaikeampi saada käsitystä. OUessaan yhteydessä jäsenvaltioiden viran omaisiin komissio saa kuitenkin selkeää näyttöä yhteisön lainsäädäntöä koskevan tietämyksen tasosta ja hallinnollisten menettelyjen jatkuvasta parantumisesta. Kaikkien näiden yleisten arviointiperusteiden kehitystä voidaan verrata nykyisen tilanteeseen, olivatpa nämä määrin ilmaistavissa tai eivät. tärkeästä osa-alueesta. Muiden tavoitteiden toiminnan Eri toimien erityiset arviointiperusteet ovat seuraavat: Viestintä- ja tietojenvamtojärjestelmät: Näiden välineiden vaikutuksista, erityisesti sutä, miten niitä on käytetty yhteistyön välineinä, saadaan tietoja pääasiassa yleisten arviointiperusteiden välityksellä. Lisäksi vaihtojen ja seminaarien arviointilomakkeiden lisäkysymyksinä voidaan saada tietoja näiden välineiden vaikutuksista. Vaihdot, vaihtoon osaUistuvat yksittäiset virkamiehet täyttävät arviointilomakkeita vaihdon lopussa. Jäsenvaltioiden tasolla kaikkien vaihtoon osallistuneiden virkamiesten linjaesimiehet täyttävät samanlaisen kyselylomakkeen virkamiehen vaikutelmien vertailemista varten sekä vaihdon pitempiaikaisten vaikutusten arvioimiseksi viranomaiselle asetettujen ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta kuusi kuukautta vaihdon päättymisen jälkeen. Tässä keskitytään toteutettuihin seurantatoimiin. Yhteisön tasolla näistä arviointilomakkeista saatuja tuloksia arvioidaan yleisesti sekä lähettävien ja vastaanottavien jäsenvaltioiden mukaan, ja lisäksi arvioidaan koko ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Näitä arviointimenetelmiä on jo käytetty Matthaeus-Tax -ohjelmassa, josta saadaan käyttökelpoista kokemusta ja vertailuille perusta. Samanlainen arviointisuunnitelma otetaan käyttöön seminaarien osalta. 23 Monenväliset kokeUuluonteiset valvontatoimet. Jäsenvaltioiden tasoUa annetaan täydellinen kertomus kunkin valvontatoimen tuloksista; kertomuksessa arvioidaan valvontatoimen tuloksia kyseiseUe valvontatoimelle asetettujen erityistavoitteiden saavuttamisen kannatta ja koko ohjelmaUe asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Yhteisön tasoUa näistä toimista annettuja kertomuksia arvioidaan sen määrittelemiseksi, onko niiden avulla onnistuttu kehittämään uusia yhteistyömenetelmiä; arvioinnissa otetaan huomioon myös jäsenvaltioiden ilman yhteisön rahoitusta järjestämien valvontatoimien määrä ja kaikki seurantatoimet. Yhteiset koulutusohjelmat kielikoulutus, yhteisön väliUJseen verotukseen kohdistuvan koulutuksen välineet, käsikirjat ja oppaat: Näiden toimien vaikutuksista saadaan tietoja pääasiassa yleisten arviointiperusteiden välityksellä, erityisesti yhteistyön välineiden käytön sekä vaihtojen, seminaarien ja monenvälisten valvontatoimien arvioinnin välityksellä. Viimeksi mainittujen toimien arviointilomakkeisiin sisällytetään erityisiä kysymyksiä näiden käyttöasteen arvioimiseksi. Lisäksi eri viranomaisten virkamiesten kielitaitoa tarkkaillaan jatkuvaan koulutussuunnitelmaan kuuluvan kielikoulutuksen arvioimiseksi. Panostusta kielikoulutukseen arvioidaan sekä erikseen että osana yhteistä kielikoulutusta. Arviointijärjestelytja arvioinnin tiheys Komissio ja SCAC:ssa toimivat jäsenvaltiot seuraavat ohjelmaa jatkuvasti. Komissio antaa loppukertomuksen jäsenvaltioista myös ohjelmaa koskevan alustavan kertomuksen ja saamiensa alustavien kertomusten ja loppukertomusten perusteella. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKKA A) Määräys vaadittavista hallinnollisista voimavaroista riippuu voimavarojen jakautumista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jossa otetaan erityisesti huomioon budjettivallan käyttäjän tarjoamat ylimääräiset henkilöstö- ja taloudelliset voimavarat. 10. 1 Vaikutus henldlöstövoimavaroihin Virkatyyppi Hankkeen johtotehtäviin tarvittava henkilöstö Vakituiset virat VäUaikai- set toimet Virkamiehet tilapäinen henkilöstö tai A B C Muut voimavarat Yhteensä 6 4 3 13 Lähde Kesto Tämän hetkiset voimavarat 4 2 3 9 Lisävoi mavarat 2 2 4 24 10. 2 Lisähenkilöstön aiheuttamat yleiset taloudelUset vaikutukset. tai Virkamiehet tilapäinen henkilöstö Yhteensä Määrä ecuina 424 000 Laskutapa 106 000 * 4 Kesto 5 5 2 120 000 Pääosastossa tällä hetkellä olevien yhdeksän viran kustannukset = 954 000. ecua vuotta kohti (106 000 ecua/vuosi/henkilö) 10. 3 Muiden hallintomenojen lisäys toiminnan johdosta Talousarvion pääkohta A-130 A-2510 Yhteensä , Määrä 45 000 83 000 | 128 000 Laskutapa Katso jäljempänä. ( 1 ) Katso jäljempänä (2) | (1) Virkamatkat A-130 Nämä määrärahat saadaan hyödyntämällä olemassa olevia voimavaroja 30 virkamatkaa jäsenvaltioihin @ 1 000 ecua 30 000 ecua 10 virkamatkaa assosioituneisiin maihin @ 1 500 ecua 15 000 ecua (2) Kokoukset A-2510 SCAC (tämä asiantuntijaryhmä on jo olemassa eikä yUmääräisiä kustannuksia aiheudu) 4 kokousta vuodessa (kaksi asiantuntijaa/jäsenvaltio) @ 30x4x695 ecua 83 000 ecua Talousarvion pääluokan A kohta yhteensä 128 000 ecua 25 ISSN 1024-4492 KOM(97) 175 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 10 Luettelonumero : CB-CO-97-174-FI-C ISBN 92-78-19019-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 26


title: 97/329/CE: Decisão da Comissão de 23 de Abril de 1997 que altera as decisões que aprovam os quadros comunitários de apoio, os documentos únicos de programação e os programas de iniciativa comunitária adoptadas em relação à Áustria (Apenas faz fé o texto em língua alemã)

eurovoc_concepts:
Austria
Community support framework
EU initiative
Structural Funds
financing policy

formats: html pdfa1b print


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo sobre el registro de las personas que viajan a bordo de buques de pasaje»

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
ferryboat
information
maritime transport
transport safety


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1426/97 von Phillip WHITEHEAD an die Kommission. Harmonisierung der elektrischen Spannung

eurovoc_concepts:
electrical equipment
electricity supply
harmonisation of standards
product safety
safety standard

formats: html print


title: Verordening (EG) nr. 716/97 van de Commissie van 23 april 1997 tot wijziging van de bijlagen II en III bij Verordening (EEG) nr. 2377/90 van de Raad houdende een communautaire procedure tot vaststelling van maximumwaarden voor residuen van geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik in levensmiddelen van dierlijke oorsprong

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
veterinary medicinal product
waste


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1457/97 dell'on. Freddy BLAK alla Commissione. Dimensioni del fenomeno della prostituzione

eurovoc_concepts:
Community budget
Denmark
child protection
prostitution
reintegration into working life
social analysis
social rehabilitation


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om almindelige regler for anvendelsen af foranstaltninger til forbedring af produktionen og afsætningen af honning«

eurovoc_concepts:
EU aid
apiculture
honey
production improvement
quality standard


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 714/97 af 23. april 1997 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 35. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar