title: Komission kertomus mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta Euroopan Unionissa

eurovoc_concepts:
EU policy
continuing education
new technology
vocational retraining
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1997 KOM(97) 180 lopull. KOMISSION KERTOMUS mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta Euroopan Unionissa (30 päivänä kesäkuuta 1993 annettu neuvoston suositus) SISÄLLYSLUETTELO Johdanto Luku 1 Saavutettu edistys ammatillisen täydennyskoulutuksen saatavuudessa 1. 1. Neuvoston suositukseen perustuva yhteisön prosessi 1. 2. Kansallisissa raporteissa esitellään lukuisia ja monipuolisia kansallisia aloitteita 1. 3. Työmarkkinaosapuolten erilaiset kannat Luku 2 Kohti kunnianhimoisempaa unionin politiikkaa: ammattipätevyys 2. 1. Eroja kavennettava unionin sisällä 2. 2. Ammatillista koulutusta koskevan politiikan prioriteetit arvioitava uudelleen 2. 3. Yhä suurempi merkitys kilpailukyvylle ja työllisyydelle Luku 3 Päätelmät ja suuntaviivat 3. 1. Menettelytapaa koskevat päätelmät 3. 2. Tavoitteita koskevat päätelmät 3. 3. Jatkotoimia koskevat suuntaviivat 7 9 22 26^ 26 27 29 32^ 32 33 34 Johdanto Jo 90-luvun alussa Euroopan komissio tähdensi täydennyskoulutuksen ja sen saatavuuden edistämisen tärkeyttä. Muistiossaan, joka koski ammatillista koulutusta Euroopan yhteisössä 90-luvulla', komissio korosti, että kiihtyvät teknologiset ja organisatoriset muutokset yhdessä väestönkehityksen vaikutusten kanssa koskevasta politiikasta keskeisen. Tätä näkökantaa tuettiin laajalti muistioon käydyissä, jäsenvaltioiden keskusteluissa. Toisaalta komissio perustuneissa suositteli sellaista lähestymistapaa, jossa vankkaan peruskoulutukseen täydennyskoulutusta voisi saada koko pohjautuvaa elinkaaren ajan. täydennyskoulutusta muistiossa samassa tekevät kanssa jo suosituksen Tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteisöllä on vahva valttikortti, sillä neuvosto antoi 30 päivänä kesäkuuta 1993 täydennyskoulutuksen saatavuudesta2. Tämän yhteisen viitekehyksen pohjalta pystyttiin kehittämään täydennyskoulutusta tukevaa yhteisön tason yhteistyötä, joka oli alkanut jo joitakin vuosia aiemmin. nostivat tilanteeseen taloudelliseen Samaan aikaan työllisyydestä käydyt keskustelut, jotka liittyivät ja etusijalle maailmanlaajuistumiseen, kysymyksen palkansaajien pätevyydestä ja heidän etenemisestään. 1994 kokoontunut kasvua, työllisyyttä koskevan komission kilpailukykyä valkoisen kirjan perusteella investoinnin koulutukseen yhdeksi viidestä ensisijaisesta toiminta-alueesta. Essenissä Eurooppa-neuvosto ja joulukuussa asetti on varsinkin (ESR) uudistus, joka 1994-1999, Euroopan Rakennerahastojen, toteutetaan sosiaalirahaston ajanjaksolla nostanut ammattipätevyyden kehittämisen etusijalle. Erityisesti uusi tavoite 4, "työntekijöiden teollisiin muutoksiin ja sopeutumisen tuotantojärjestelmien helpottaminen", on korostanut ammattitaidon tason ylläpitämisen tuen koskemaan ensimmäistä kertaa kaikkia jäsenvaltioita ja kaikkia työssä olevia työntekijöitä. ja ulottanut ESR:n kehitykseen tärkeyttä Toiset yhteisön ohjelmat, kuten FORCE (1991-1994) ja sitä uudempi Leonardo da Vinci (1995-1999)4 ovat välineitä myös etuoikeutettuja Niillä koulutusmahdollisuuksien kannustetaan koskevia innovaatioita ja edistetään siten erityisesti koulutus- ja pätevöityni ismahdollisuuksia uusien lähestymistapojen ja opetusvälineiden kehittämistä. yhteisön tukemiseksi. koulutusta ammatillista helpottavien Vuosi 1996, elinikäisen oppimisen eurooppalainen teemavuosi, on käynnistänyt Euroopan kansalaisten keskuudessa perinpohjaisen keskustelun siitä, miten tarpeellista on kehittää ammattipätevyyttä koko eliniän ajan. Tämä keskustelu on osoittanut, että toiveet saada koulutusta ovat erittäin suuret ja että pyrkimys elinikäiseen koulutukseen sekä todelliset työntekijöille ja Euroopan kansalaisille tarjotut mahdollisuudet eivät vastaa laisinkaan toisiaan. Tässä yhteydessä komissio on ottanut käyttöön uuden lähestymistavan, joka antaa entistä ratkaisevamman merkityksen koulutuksen saatavuuden kehittämiselle: tällä lähestymistavalla tarkoitetaan tietoyhteiskuntaa. Valkoisessa kirjassaan "Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa"5 komissio ehdottaa seuraavaa: viranomaiset Yksi vahvasti esillä olevista ajatuksista on se, että pääsyä koulutukseen on kehitettävä koko elämän ajan. Vaikka painottavat ja täydennyskoulutuksen tarvetta, edistys on ollut vähäistä. Edistys on riittämätöntä varsinkin sen vuoksi, että tietoteknologiat vaikuttavat työn organisointiin siten, että on kiireellistä antaa koulutusta uusien välineiden käytössä. yritykset Ei enää riitä, että käytettävissä oleva ammattipätevyys uusiutuu vaan uusiutumisen on oltava yhä nopeampaa kahden tekijän yhteisvaikutuksen vuoksi: työntekijäpolven myötä, uuden ' KOM(91)397 1opull. , 12. 12. 91 2 EYVLN:o L 181, 23. 7. 93, s. 37, liitteenä liYVLNroL 156, 21. 6. 90, s. I EYVL N:o L 340, 29. 12. 94, s. 8 KOM(95) 590, 29. 11. 95 haasteiden mukaisia uusia toimintalinjoja yhteisön toiminnan vahvistamiseksi koulutusmahdollisuuksien alalla. Komissio ei aio siis rajoittua ainoastaan kuvailevaan kertomukseen, jossa vain todetaan tosiasiat. Komissio haluaa tehdä tästä arviointikertomuksesta välineen, jonka tämänhetkiset avulla täydennyskoulutusta unionin mahdollisuudet saada tasolla: mikä on todellinen tilanne tällä hetkellä, mitkä ovat suuret eroavaisuudet ja miten voidaan saavuttaa edistystä? voidaan todeta Komissio toivoo myös, että tämä kertomus on pohja todelliselle, syvälliselle keskustelulle niistä toimintalinjoista, joita täydennyskoulutuksen alalla on noudatettava tukemiseksi. Raportin avulla olisi myös kyettävä löytämään uusia yksilöiden väyliä ammattipätevyyden lisäämistä koskeville toimille. kunnianhimoisemmille laajentamista elinikäisen oppimisen ja Komissio haluaa korostaa, että tätä arviointikertomusta ja sen tarkastelua yhteisön eri elimissä hyvin tärkeänä. Se muistuttaa se pitää • miten tärkeää on esittää ensimmäistä kertaa yhteisön kertomus täydennyskoulutuksen alalta työllisyyttä, • että koulutuksella on yhä suurempi merkitys ja kaikissa yhteiskuntamallia koskevissa keskusteluissa sekä keskusteluissa, tietoyhteiskunnan rakentamiseen. kilpailukykyä liittyvät jotka • ja työskentelymenetelmät muuttuvat teknologia entistä tiheämmin kestävän kehityksen yhteydessä • aktiivisen väestönosan ikäpyramidi on vääristynyt ja naiset osallistuvat työelämään yhä enemmän, kohdistuvat vuoksi minkä iäkkäämpiin työntekijöihin. koulutustarpeet koskevaa koulutusta Ammatillista politiikkaa, erityisesti sitä politiikkaa, josta yhteisö on vastuussa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 127 artiklan nojalla, rakenteellisten muutosten pohjalta painottaen enemmän työntekijöiden täydennyskoulutusta. kehitettävä näiden on 1996 huhtikuussa Komission käynnistämien työllisyyttä koskevaan luottamussopimukseen liittyvien toimien yhteydessä Eurooppa-neuvosto sopi Firenzen (kesäkuu 1996) ja kokouksensa vahvisti Dublinin kokouksessaan (joulukuu 1996), että loppupäätelmissä opetus- Eurooppa-neuvosto ja tähdentää, että Euroopan on unionin mukautettava perusteellisesti. Se panee merkille ehdotus komission mahdollisuuksista elinikäisen oppimisen kautta ja tällaisten taitojen tunnustamisesta. koulutusjärjestelmät esittää taitoja aikomuksen hankkia Eurooppa-neuvoston Dublinissa pidetyssä kokouksessa esittämässään julistuksessa yhteisessä työmarkkinaosapuolet pitivät elinikäistä oppimista yhtenä ensisijaisista aiheista. Tässä yhteydessä ne totesivat, että taloudelliset muutokset, työllisyystilanne ja uusien tietoteknologian kehitys teknologioiden, erityisesti johtavat syvällisiin muutoksiin työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa johtaa tarpeeseen laajentaa yksilön ammattipätevyyttä, jolloin on muutettava asenteita elinikäistä oppimista kohtaan. yleensä. kehitys Tämä koko Lisäksi työelämän kestävän täydennyskoulutuksen saatavuutta on parannettava. Elinikäisellä oppimisella on yhä suurempi merkitys yritysten kilpailukyvylle. Sama koskee työntekijöiden mahdollisuuksia maantieteelliseen ja ammatilliseen liikkuvuuteen. tavoin neuvoston päätös kolmannesta Samalla monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000)6 johtajien johtamistaitojensa kouluttamiseen parantamiseksi ja vahvistaa sitä kautta pk-yritysten kilpailukykyä. kimmokkeen heidän antaa Tässä yhteisön prosessissa tämän kertomuksen pääasiallisena tavoitteena on arvioida, millaista laaja- alaista edistystä on saavutettu neuvoston suosituksen tämänhetkisten täytäntöönpanossa, ehdottaa ja EYVLN:oL6, 10. 1. 97, s. 25 Luku 1 Saavutettu täydennyskoulutukseen pääsyssä edistys ammatilliseen 1. 1 Neuvoston suositukseen perustuva yhteisön prosessi Alkusysäys: sosiaalinen peruskirja käynnisti Mahdollisuuksiin saada ammatillista koulutusta on viitattu useita kertoja yhteisön asiakirjoissa. Todellisen työntekijöiden keskustelun perusoikeuksia koskeva yhteisön peruskirja, jonka Strasbourgin Eurooppa-neuvostossa kokoontuneet 11 jäsenvaltiota hyväksyivät vuonna 1989. Peruskirjan 15 artiklassa todetaan seuraavasti: kuitenkin jokaisella työntekijällä on oltava mahdollisuus ammatilliseen koulutukseen koko työelämässä olonsa ajan (. ) Toimivaltaisten viranomaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten on oman toimivaltansa rajoissa luotava pysyvä avulla jokainen voi kouluttautua uudelleen käyttämällä hyväksi koulutusvapaita, kehittää taitojaan sekä hankkia uusia taitoja teknisen kehityksen mukaisesti. täydennyskoulutusjärjestelmä, jonka Sen jälkeen toimintaohjelmassa sosiaalisen peruskirjan täytäntöönpanemiseksi vahvistettiin uusien koulutuksen saatavuutta koskevien keinojen kehittämisen kasvava merkitys ja kehotettiin ja työmarkkinaosapuolia huolehtimaan siitä, että kukin työntekijä koko työelämässä olonsa ajan. jäsenvaltioita, yrityksiä koulutustaan täydentää voisi Tässä ohjelmassa mainittiin myös, että komissio toimittaa neuvostolle ehdotuksen yhteisön lailliseksi välineeksi koskien mahdollisuutta saada ammatillista koulutusta. Työntekijöiden perusoikeuksia koskeva yhteisön peruskirja oli siis todella alkusysäyksenä yhteisön toimielinten väliselle keskustelulle, joka johti siihen, että annettiin suositus mahdollisuudesta saada täydennyskoulutusta. Yhteiskunnallinen vuoropuhelu Eurooppalaiseen yhteiskunnalliseen vuoropuheluun (UNICE, CEEP osallistuvat työmarkkinaosapuolet sekä EAY7) tunnustivat, että paremmat mahdollisuudet tärkeämpiä ammatilliseen koulutukseen ovat yhä yritysten kilpailukyvylle ja sosiaaliselle koheesiolle, ja ottivat tämän teeman mukaan koulutusta koskevaan antoivat yhteiskunnalliseen tavoista joulukuussa tehostaa saada ja ammatillista koulutusta. vuoropuheluun. Ne lausunnon laajentaa mahdollisuuksia 1991 yhteisen Johdanto-osassa työmarkkinaosapuolet toteavat, että kysyntää tämänhetkistä merkittävä osa aikuisväestöä on päättänyt koulun ilman vastaavaa ammattipätevyyttä tai ei ole koskaan osallistunut täydennyskoulutukseen. Heidän järjestelmälliseen tietojensa taso johtaa paradoksaaliseen tilanteeseen, jossa he eivät voi osallistua suureen osaan koulutusta, sillä heiltä puuttuu perustiedot tai peruskoulutus. todetaan, että juuri kilpailukykyiset Toisaalta menestyvät yritykset järjestävät heidän edustajiaan soveltuvinta ja laadultaan parasta koulutusta. ja työntekijöitään tai kuultuaan asianmukaisesti Korostetaan myös sitä, että työmarkkinaosapuolilla on kumppanuussuhteiden luomisessa merkittävä rooli alueellisella tasolla paremman yhteisvaikutuksen aikaansaamiseksi yritysten koulutussuunnitelmien ja alueellisten pätevyys- ja ammattitarpeiden ennusteiden välillä. suositukseen. Alakohtaisella On myös huomattava, että tämän yhteisen lausunnon suuntaviivat on suurelta osin otettu mukaan neuvoston tasolla yhtäläisen edustuksen komiteoissa tai epävirallisissa työryhmissä kokoontuneet työmarkkinaosapuolet ovat antaneet yhteisiä lausuntoja ammatillisen koulutuksen saatavuudesta kestävästä koulutuksesta. Tällaisia ovat erityisesti työelämän koko ja 7 UNICE = EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto CEEP = Julkisten yritysten Euroopan keskus EAY = Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö • yhteinen lausunto paremmista mahdollisuuksista saada ammatillista koulutusta tekstiili-ja vaatetusalalla (16. 6. 1994) naisten • lausunto ammatillisesta koulutuksesta (15. 9. 1993) insinöörien ja huoltohenkilöstön allekirjoittaa o puitesopimuksen neuvotteleminen maatalousalan joka työllisyydestä. Tässä puitesopimuksessa, 1997, pitäisi ammatillisella on keskeinen tehtävä, ja siinä työmarkkinaosapuolet ilmaisevat toiveensa tulevasta erityissopimuksesta täitä alalta. täydennyskoulutuksella kesäkuussa oli sen kun sekä sisällöstä Neuvosto antoi suosituksen kesäkuussa 1993 sen jälkeen, keskusteltu perinpohjaisesti yhteisön eri tahojen kanssa (Euroopan parlamentti ja työmarkkinaosapuolten ammatillista koulutusta käsittelevän neuvoa-antavan komitean) kanssa. Suosituksesta käynnistyi yhteisön prosessi, joka on jakautunut kolmeen toisiaan täydentävään tasoon: sosiaalikomitea) (erityisesti talous- ja a) Määritellään sosiaalisen peruskirjan pohjalta yleistavoite, jonka mukaan jokaisella työntekijällä on ammatilliseen mahdollisuus täydennyskoulutukseen koko työelämässä olonsa ajan. (vrt. I artikla) oltava b) Määritellään viisitoista erityistavoitetta - vrt. liitteenä olevan suosituksen II artikla - joiden avulla yleistavoite voidaan toteuttaa siten, että on ja jäsenvaltioilla kuitenkin vastuu saavuttamiseksi tarvittavien keinojen määrittelystä, (vrt. II artikla) työmarkkinaosapuolilla tavoitteiden c) Perustetaan yhteisön tasolle seurantajärjestelmä, jonka avulla tutkitaan koulutusmahdollisuuksien kehitystä jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla, (vrt. III ja IV artikla) seurantajärjestelmä Tämä prosessiin: perustuu kolmiosaiseen 1. Laaditaan kansallisia raportteja suosituksen ja sen tavoitteiden täytäntöönpanosta (suosituksen !V artiklan 1 kohta) oli laatimaan hyväksymänsä Jäsenvaltioita pyydettiin raportteja yhteisen mallin mukaisia kansallisia erityisesti toteutettu joita toimenpiteistä, edistämiseksi täydennyskoulutusmahdollisuuksien jäsenvaltioita pyydettiin vuodesta 1993. Lisäksi laatimaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, minkä huomattava osa jäsenvaltioista tekikin. raportit nämä 2. Perustetaan tukemaan yhteiskunnallista vuoropuhelua täydennyskoulutuksen alalla (III artiklan 3 kohta) järjestelmä koskevan pyydettiin komissiota tukemaan Suosituksessa työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua tästä aiheesta. Tässä yhteydessä komissio teki aloitteen täydennyskoulutusta yhteiskunnallisen vuoropuhelun tukijärjestelmästä kiinteässä yhteistyössä vuoropuheluun Euroopan osallistuvien kuten UNICE:n, CEEP:n ja EAY:n kanssa. Tämän aloitteen avulla voitiin kerätä unionin jäsenvaltioista sellaisia työmarkkinaosapuolten aloitteita täydennyskoulutuksen kehittämiseksi, joilla on usein suora vaikutus koulutuksen saatavuuteen. yhteiskunnalliseen eurooppalaisten järjestöjen Tässä yhteydessä on julkaistu kaksi yhteenvetoa vuosina 1994 ja 1996. Niissä kuvataan kaikkia työmarkkinaosapuolia kiinnostavia kymmentä teemaa sekä yritysten, sektorien, alueiden tai maiden tasolla aloitteita. toteutettuja konkreettisia Työmarkkinaosapuolet tulosten arvioimiseksi kaksi seminaaria (lokakuussa 1994 ja toukokuussa 1996), jotka osoittivat sen merkityksen ja uutta lisäarvon, kerääjänä, luovien tarkkailijana, jotta ymmärrettäisiin ruohonjuuritason dynam i ikkaa jäsenvaltioissa. joka annetaan ja monipuolisten analysoijana aloitteiden ja tukijärjestelmälle levittäjänä, paremmin järjestivät Työmarkkinaosapuolten valitsemat kymmenen teemaa noudattavat suurin piirtein niitä keskeisiä seikkoja, II osan jotka mainitaan neuvoston tavoitteiden yhteydessä. suosituksen YHTEISKUNNALLISTA VUOROPUHELUA TUKEVAN JÄRJESTELMÄN TEEMAT Teema 1 : Koulutuksen suunnittelu yrityksessä Teema 2: PK-yritykset Teema 3: Organisaation kehittäminen Teema 4: Erityiset työtyypit Teema 5: Nuorten pääsy työelämään Teema 6: Yhteistyön uudet muodot alueiden tasolla Teema 7: Validointi / Tunnustaminen Teema 8: Menetelmät ja keinot Teema 9: Varojen myöntäminen Teema 10: Uudet vastaukset yksilöllisiin tarpeisiin täydennyskoulutusmahdollisuuksia 3. Laaditaan unionissa tason koskeva arviointikertomus (IV artiklan 2 kohta) yhteisön Kuten johdannossa kerrottiin, tämän kertomuksen tärkein tavoite on arvioida yleistä edistymistä ja esitellä järjestelmien tämänhetkisiä suuntauksia kansallisten moninaisuus huomioon ottaen. Kertomuksessa on myös kuvailtava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä sekä yleensä yhteiskunnallisten toimijoiden ja erityisesti työmarkkinaosapuolten tekemiä aloitteita. Tämä arviointikertomus perustuu a) kansallisiin raportteihin, jollaisen kukin jäsenvaltio on laatinut edellä tarkoitetun suosituksen panemiseksi täytäntöön sen IV artiklan 1 kohdan mukaisesti8, kuten edellä on esitetty yhteistyöjärjestön b) yhteisön tason työmarkkinajärjestöjen eli Euroopan ammatillisen EY:n (EAY), liiton (UNICE) teollisuuden ja työnantajajärjestöjen sekä julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) laatimiin kertomuksiin suosituksen IV artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio on myös ottanut huomioon 1) ensimmäiset vertailukelpoiset numerotiedot, joita on saatu täydennyskoulutusta koskevasta yhteisön tutkimuksesta (CVTS9) ja työvoimaa koskevasta tutkimuksesta (LFS10) 2) täydennyskoulutusta koskevan yhteiskunnallisen järjestelmän kahdessa vuoropuhelun tulokset, ovat yhteenvetojulkaisussa vuosilta 1994 ja 1996. tarkoitetun saatavilla tueksi jotka 1. 2 Kansallisissa raporteissa esitellään ja monipuolisia kansallisia lukuisia aloitteita 1. 2. 1 Johdanto Jäsenvaltioiden laatimat raportit muodostavat hyvin kiinnostavan aineiston, voidaan analysoida täydennyskoulutusmahdollisuuksien kehittymistä sekä eri jäsenvaltioiden tapoja järjestää koulutusta. jonka pohjalta Suuressa täydennyskoulutusjärjestelmiä hyvin perinpohjaisesti. raportteja osassa kuvataan Kansallisista raporteista voidaan yleisesti tehdä seuraavat päätelmät: 1. Kaikissa ollaan unionin maissa halukkaita löytämään uusia vastauksia täydennyskoulutuksen haasteisiin sekä tukemaan suoraan tai välillisesti mahdollisuuksia saada koulutusta. Lähes kaikki maat pystyivät mainitsemaan uusia, 90-luvulla toteutettuja toimenpiteitä, joilla on ollut vaikutusta koulutusmahdollisuuksiin. kokoontuneen Näiden kertomusten tietoja on myös täydennetty Essenissä työllisyysasiain Eurooppa- neuvoston loppupäätelmien seurantamenettelyn yhteydessä perustetuista monivuotisista ohjelmista saaduilla tiedoilla. 9 CVTS= Continuing Vocational Training Survey LFS= Labour Force Survey 2. Sen sijaan suurin osa mahdollisuuksien edistämiseksi tehdyistä aloitteista sisältyi yleensä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien uudistuksiin, minkä vuoksi voi olla joskus hankalaa arvioida vaikutuksia yksityiskohtaisemmin. laajoihin tai erikoisalojen 3. Toisaalta hallinnollisiin lähteisiin ei sisälly kaikkia kiinnostavia aloitteita, sillä aloitteita on tehty myös tasolla. Yhdessä yritysten tehdyissä työmarkkinaosapuolten raporteissa on kuitenkin kuvattu joitakin hyvin lupaavia aloitteita. Täydentäviä tietoja on joissakin maissa vuoropuhelua saatu yhteiskunnallista tukevan järjestelmän yhteenvetojulkaisuista. kanssa Tavoitteiden toteuttaminen todettiin, kansallisissa raporteissa Kuten aiemmin kuvataan usein koulutusmahdollisuuksia edistävien järjestelmien ja aloitteiden kehitystä vertaamatta niitä 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston suosituksen tavoitteisiin. Sen vuoksi on järkevämpää analysoida kansallista edistymistä tiettyjen teemojen kautta. • Ensimmäinen koskee koulutusmahdollisuuksia yritysten toimintalinjoja. Se sisältää pääosin suosituksen tavoitteet 1,2, 6, 8 ja 9. teema ja teema koskee • Toinen yksityiskohtaisemmin koulutusmahdollisuuksia ja yksilöllisten tarpeiden huomioon ottamista (tavoitteet 3 ja 7) tarkastellen koulutusmahdollisuuksia yksilöllisten aloitteiden kautta. • Kolmas työntekijöiden koskee teema uudelleenkouluttamista (tavoite 4). • Neljäs teema koskee erityisten kohderyhmien kuten vähiten koulutettujen työntekijöiden (tavoite 11), ja naisten pitkäaikaistyöttömien (tavoite 14) mahdollisuuksia saada koulutusta. (tavoite 12), nuorten (tavoite 13) • Viides teema koskee koulutusmahdollisuuksia ja uusia kumppanuussuhteita (tavoitteet 5 ja 15). • Kuudes teema käsittelee koulutukseen pääsyä uusien teknologioiden ansiosta (tavoite 10). Kunkin teeman ja selostetaan toimenpiteitä ja aloitteita. pääsuuntaukset selvitetään osalta • Viimeinen teema koskee yhteisön varojen käyttöä paikallisten aloitteiden tukemiseen. 1. 2. 2 Koulutusmahdollisuudet ja yritysten toimintalinjat Koulutusmahdollisuudet ja yritysten toimintalinjat on laaja teema, joka sisältää aloitteet ja toimenpiteet kehittämiseksi, erityisesti työntekijöiden toimet, yrityksen sisäisen tiedottamisen ja kuulemisen sekä koulutustarpeiden ennustamisen. koulutussuunnitelmien koulutusvapaata koskevat ottaa Kansalliset raportit vahvistavat, että on yritysten tehtävä työntekijöidensä vastuu täydennyskoulutuksesta. Yritykset ovat niitä keskeisiä toimijoita, joilta aloitteet yleensä tulevat ja jotka huolehtivat pääasiassa niiden rahoittamisesta. koulutusvapaataan koskevat järjestelynsä seinä- ja lehti-ilmoituksin sekä audiovisuaalisin keinoin. Suomi käynnisti vuonna 1994 menestyksekkäästi laajan yrityksille kampanjan tarjoamista oppisopimuskoulutuksen mahdollisuuksista. tiedottaakseen pakollisiin potentiaalisesti lailla perustettiin joissakin Yritysten vastuu koulutuksesta perustuu kuten jäsenvaltioissa järjestelmiin, jossa 16 päivänä heinäkuuta 1971 Ranskassa, järjestelmä yleisestä annetulla velvollisuudesta rahoittaa koulutusta. Ranska ei kuitenkaan ole ainoa maa, joka on ottanut käyttöön yrityksiä järjestelmän. sitovan ilmenenevät esimerkiksi pakollisena Velvollisuudet maksuna rahastoihin, kuten Belgiassa rahastot, joilla kerätään rahaa riskiryhmille, tai Irlannissa joillakin sektoreilla käytössä olevana vero- ja tukijärjestelmänä lainsäädäntönä tai Suomessa, Ruotsissa Saksan osavaltioissa. Sen sijaan Espanjassa on epäsuora koulutuksen maksujärjestelmä ja rahoittamiseksi. Varat kerää sosiaaliturvalaitos, niiden ja ammattitauteja koskevista maksuista. koulutusvapaata työtapaturmia ammatillisen koskevana joissakin suuruus 0,7 % on ja Eräät jäsenvaltiot huomauttavat aiheellisesti, että jakautuneet täydennyskoulutusmahdollisuudet epätasaisesti yritysten kesken (koko, toiminta-ala jne. ) sekä myös työntekijöiden kesken yritysten sisällä (sosio-ammatillinen asema) riippumatta siitä, onko järjestelmä sitova vai ei. ovat Oikeus tietoon jäsenvaltioissa tiedottamaan Joissakin yritysten koulutuspolitiikasta ja toimimaan yhdessä työntekijöiden edustajien kanssa siihen liittyvissä asioissa. rohkaistaan tarjota Yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ole todellista mallia velvollisuudesta tietoa. Tiedotuspolitiikka näyttää selvästi muodostuvan aloitteentekijöiden ja kohderyhmän mukaan. Saksa arvioi, että usein tiedotetaan koulutusmahdollisuuksista työntekijöille työhönottohaastattelun yhteydessä. Tiedot voivat myös löytyä työsopimuksesta tai työehtosopimuksista, tai esimerkiksi kauppakamari on julkaissut ne. Erityisesti ja kauppakamarit pyrkivät työmarkkinaosapuolet parantamaan toimijat pääsivät joulukuussa 1996 sopimukseen siitä, että liittovaltion instituutissa ammatilliseen kehitetään täydennyskoulutukseen ja ammatilliseen etenemiseen liittyvä koulutuskomiteoiden jäsenten avuksi. tiedotusta. Nämä tiedotusjärjestelmä todeta, että tiedotustoimensa kampanjoilla. jäsenvaltiot ovat Voidaan kuitenkin tai yleisillä moninkertaistaneet kohdennetuilla Esimerkiksi Alankomaissa julkaistiin kesäkuussa 1995 tiedote Kennis in beweging. Ranskassa merkittävät elimet yksilöllistä kuten FONGECIF julkistavat 10 Yhdistyneessä kuningaskunnassa tiedotuskampanjat kohdistuvat pääasiassa yrityksiin sellaisten ohjelmien kuin Investors in People ja Small firms initiatives kautta. Samoin on laita Irlannissa, jossa aloitettiin vuonna 1995 uusi ohjelma Excellence in People. Ohjelmien korkeat inhimillisiin laatuvaatimukset voimavaroihin. Tarkoituksena on sovittaa yhteen yrityksen sekä ammatillisen tavoitteet koulutuksen toimintalinjat. on investoimalla tavoitteena strategiset saavuttaa pk-yrityksille. On Samoin Tanska järjestää julkisia tiedotuskampanjoita, etenkin että tiedottamisesta eivät huolehdi ainoastaan julkiset tahot ja yritykset vaan myös ammattijärjestöt. Tässä suhteessa Tanskan kertomuksessa suositellaan, että tiedotus pitäisi antaa enemmän työmarkkinaosapuolten tehtäväksi varsinkin alueellisella ja paikallisella tasolla. huomattava, tiedottamista yhteystoimistojen tarjotuista mahdollisuuksista Toisen suuntauksen mukaan ammatinvalintakeskukset ammatillisen tukevat hyvin usein koulutuksen alalla ja toisinaan ne osallistuvat myös sellaisiin toimiin kuin pätevyyden arviointiin. Esimerkiksi Norjassa otettiin käyttöön sen varmistamiseksi, kuluttajat, yritykset ja yksilöt tapaavat toisensa. Useat jäsenvaltiot tai ovat perustaneet tiedotustoimistoja tai laatineet oppaita. Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti ja Luxemburg sekä muut maat pitävät niitä keinoina taata parempi tiedonsaanti ja sen kautta myös parempi pääsy ammatilliseen koulutukseen. että koulutusyksiköt, tietopankkeja järjestelmä myös Portugali on hiljattain aloittanut pienten ja erittäin pienten yritysten koulutusta koskevan ohjelman, jolla tuetaan tiedottamista ja pyritään saamaan yritysten johtajat ja palkansaajat tietoisiksi tarpeesta kehittää henkisiä voimavarojaan ammatillisen koulutuksen avulla. Yrityksen sisäinen yhteistoiminta 1996 vastuuta. enemmän tammikuussa Kaikki työmarkkinaosapuolet pyrkivät osallistumaan ja Esimerkiksi ottamaan työmarkkinaosapuolten vastuu on Alankomaissa kasvanut tulleen yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevan lain Kansalliset (WEB) ja instituutiot, joihin kuuluu yhteistyössä ammattiliittojen edustajia, koulutuslaitosten suunniteltaessa kanssa ammattitaitojen tunnustamista, joita voidaan soveltaa , kaikilla kaikkeen ammatilliseen jatkokoulutukseen työnantajajärjestöjen toimivat tarkistuksen yhteydessä. voimaan tällä ovat näihin kaikissa tarpeisiin hetkellä osana tai alaryhmissä teollisuudenaloilla, ammattikategorioissa. Työmarkkinaosapuolten tehtävänä on myös toimia resurssikeskuksina tietojen jakamisessa, yritysten motivoimisessa määrittelemään omat koulutustarpeensa ja tarvittavien toimenpiteiden vastaamiseksi. järjestämisessä Suomessa henkilöstön koulutuksen merkitys ja tutkittavina kehittäminen hallituksen kolmikantaneuvotteluissa työllisyysohjelmaa vuosiksi 1996-1999. Italia ja yhteiskunnallisen Portugali merkitystä. vuoropuhelun Työmarkkinaosapuolet alakohtaisten järjestöjensä kautta yhdessä viranomaisten kanssa määritelläkseen, ja pannakseen soveltaakseen koulutuspolitiikkaa. Työehtosopimuksissa vahvistetaan yhä useammin joita sovelletaan ammatillisen yleiset periaatteet, koulutuksen järjestämiseen alakohtaisesti ja yrityksissä. korostavat myös kasvavaa moitteettomaan täytäntöön toimivat koskeviin koulutusta Espanjassa työmarkkinaosapuolten tehtävä on kirjattu kansallisiin ammatillista kolmikantasopimuksiin, niiden ja osallistumisena täydennyskoulutussäätiön (FORCEM) työskentelyyn. FORCEM on yhtäläisen edustuksen elin, joka vastaa mainituissa sopimuksissa määrättyjen toimien järjestämisestä, hallinnosta ja toteuttamisesta Euroopan sosiaalirahaston tuella. ilmenee se ja toteutettaessa on pakollista. Yrityskomiteaa työntekijän Ranskassa työntekijöiden edustajille tiedottaminen ja - heidän kuulemisensa koulutussuunnitelmia lain ohjelmia suunniteltaessa ja alle mukaan joissa viidenkymmenen sellaista ei ole, henkilöstön edustajia) on kuultava vähintään kerran vuodessa ammatilliseen koulutukseen liittyvistä suuntauksista ja koulutussuunnitelmasta. Myös Saksassa yrityksen työntekijöiden komitealla on oikeus saada tietoa. yrityksissä, (tai ratkaisun, näyttää muodostuvan koulutukseen ja liittyvissä kolmikantayhteistyö Toisessa hyvin voimakkaasti kasvavassa suuntauksessa työehtosopimuksista yhä useammin se yhteys, jonka kautta tehdään yhteistyötä asioissa. ammatilliseen Yhteistoiminta kuuluvat tanskalaiseen malliin, jossa työehtosopimukset ovat yleisin tapa säännellä alaa (työehtosopimukset kattavat yli 90 % Tanskan työmarkkinoista). Saksa on valinnut samansuuntaisen sen mielestä lainsäädäntö tällä alalla ei ole järkevää eikä tarpeellista, koska on taattava täydennyskoulutusmarkkinoiden suuri joustavuus. Saksassa on perinteenä, että joko tai ammatillisessa täydennyskoulutuksessa yrityksillä sanoen työnantajilla ja ammattijärjestöillä) on sitoumuksia työntekijöiden ammattipätevyyden suhteen. Vastuun jakavat myös yksilö ja valtio. Valtion vastuu ilmenee joita ovat muun muassa ammatillisesta 1969, kautta, en Berufsbildungsgesetz koulutuksesta peruskoulutuksessa laki vuodelta (toisin lakien sillä l. tukemisesta vuodelta laki l. vuodelta Berufsbildungsförderungsgesetz l. laki ammatillisen koulutuksen 1994, työllisyyden Arbeitsförderungssgesetz 1969, tukemisesta laki Aufstiegsfortbildungsförderungsgesetz tukemisesta ja ammatillisen etenemisen jatkuvasta laki osavaltioissa l. koulutusvapaasta sekä Weiterbildungs- und Envachsenenbildungsgezetze l. (eri lait päivämäärät). Bildungsurlaubsgesetze aikuiskoulutuksesta päiväyksiä) täydennys- (useita ja l. Työehtosopimusten merkitys on pantu merkille myös ja Norjassa. Ruotsi Alankomaissa, Ruotsissa korostaa, että täydennyskoulutuksesta päätetään usein työehtosopimuksissa alakohtaisesti. Keskitetyissä annetaan täydennyskoulutusta suosituksia, mutta tarkastellaan varsinaisesti yhä useammin alueellisella tasolla. Suomessa koulutuskysymyksistä neuvotellaan yrityksen sisällä. suuntaus yleinen se, on että Kuitenkin koulutus on edelleen osa vuoropuhelua, jossa ei aina saavuteta yksimielisyyttä koulutuksen tarkoituksesta tai siitä, kuka vastaa rahoituksesta, kuten jäsenvaltioissa käydään Tanska keskusteluja tästä aiheesta. Keskustelut ovat myös Luxemburgin hallituksen laatiessa puitelakia täydennyskoulutuksesta. toteaa. Useissa aikeena sen Saksa ottaa esille kysymyksen rahoitusvastuusta ja arvioi, että yksilöiden oma vastuu rahoituksesta tulee kasvamaan. on selvästi suuntaus kuningaskunnassa, missä nähtävissä myös Tämä Yhdistyneessä yhä useammat työntekijät ja yksilöt ottavat vastuun omasta kouluttautumisestaan. Yksilöiden kannustaminen proaktiivisuuteen oman ammattitaitonsa hankkimisessa on Britannian hallitukselle yksi ammattitaidon kehittämisstrategian tärkeistä komponenteista. puolestaan koulutusalan korostaa, Belgia yhteistoiminta koskee ainoastaan riskiryhmiä, eikä se muuten neuvottelujen esityslistalla. ole yrityksissä käytyjen että Koulutussuunnitelmien strateginen merkitys Koulutusta koskevia tärkeimpiä käytännön välineitä yritysten koulutussuunnitelmien täytäntöönpano. sisällä on Ranskassa koulutussuunnitelma on kustannuksiltaan ja koskettamiensa työntekijöiden määrän suhteen tärkein keino täyttää velvollisuutensa. työnantajan Koulutussuunnitelmat ovat myös olennainen osa Suomen strategiaa. Yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain mukaan yli 30 työntekijän yrityksillä on ja velvollisuus henkilöstö- vuosittain laatia 11 josta koulutussuunnitelma, henkilöstön edustajien kanssa. on neuvoteltava tiedoksi Portugalissa yhteisön toisen tukikehyksen, joka on lainvoimainen, yhteydessä myönnetty rahoituksellinen laatimaan ja tuki velvoittaa yritykset ja tekninen toimittamaan kehittämistä henkilöstön koskevat suunnitelmansa, jotka ne aikovat toteuttaa. Espanjassa vuonna 1992 allekirjoitettujen kansallisen sopimuksen ja kolmikantasopimuksen mukaisesti ammatillisen koulutuksen rahoitus koskee pääasiassa yksilöllisiä yritysten koulutussuunnitelmia, sisältyvää koulutusvapaita teoreettista koulutusta. oppisopimuksiin ja sen, onko yrityksellä Tanska kiinnittää huomiota siihen, että yritysten koko määrää usein todellista koulutussuunnitelmaa. Tämän vuoksi työministeriö pn perustanut kaksi rahastoa, joista voidaan myöntää tukia suunnittelutoimiin. Yleisesti tanskalainen lähestymistapa perustuu rahoitusapuun, läheisyyteen (siirtämällä vastuuta alueille) ja tiedotuskampanjoihin. ottaen Alankomaat käynnisti hiljattain IMPULS-ohjelman eri aloilla. Se koostuu kunkin integroidusta lähestymistavasta, jonka on johdettava strategisen suunnitelman avulla toimenpiteisiin, joilla pyritään parantamaan ja työmarkkinoiden välistä yhteensopivuutta. ammatillisen koulutuksen alan tekee uudistuksia sitomalla Ranska koulutussuunnitelmat yhä tiiviimmin teknologioiden ja markkinoiden kehitysnäkymiin. Tätä varten Ranska on kehittänyt sopimuspolitiikan, joka perustuu erityisesti jolla tulevaisuudentutkimussopimukseen selvitetään ammattialojen kehitystä. CEP on yhä useammin ennakkoehtona koulutuksen kehittämistä koskevien sitoumusten tekemiselle. (CEP), Ranska: tulevaisuudentutkimussopimukset Vaikka tulevaisuudentutkimussopimus (CEP) otettiin toimiva jo 80-luvulla, se on edelleen käyttöön koulutustarpeiden analysointimenetelmä ja tukitoimi, jota johdetaan yhteistyössä työmarkkinaosapuoleen kanssa. CEP kahteen periaatteeseen: seuraaviin perustuu • Sopimus sitoo yhteen työmarkkinaosapuolet, valtion ja yhden taloudellisen toimijan, yksityisen konsultin tai julkisen laitoksen, tulevaisuudentutkimusta. Valtio jotka maksaa puolet alustavasta talousarviosta. tai useamman tekevät julkisen • Työmarkkinaosapuolet ja valtio valitsevat yhdessä kautta Kolmikantainen ja töiden toimijat toimitusehtojen valvoo johtokomitea määräaikojen noudattamista, varmistaa seurannan ja hyväksyy tulokset. hankintamenettelyn toimitusehtojen perusteella. kuningaskunnassa Yhdistyneessä yrityksen koulutussuunnitelma , joka on sidoksissa taloudellisiin tavoitteisiin, on yksi "Investors in People""- ohjelman avaintekijöistä. Yritykset omaksuvat yhä enenevässä in People Standard'in" määrin viitekehykseksi sekä koulutusinvestoinnilleen oppisopimuskoulutuskulttuurin kehittämiselle. "Investors on tietoisemmiksi saatava Yritykset kilpailukykynsä ja työntekijöiden pätevyyden välisestä suhteesta Eräät jäsenvaltiot ovat yrittäneet saada yrityksiä ymmärtämään paremmin tämän suhteen. Saksa kehitti Euroopan sosiaalirahaston tavoitteeseen 4 perustuvan rahoitustuen avulla toimenpiteitä saadakseen yritykset työntekijöiden tietoisemmiksi Toimenpiteet pätevyyden sisältyivät nimeltä "Teollisuusalueen aseman turvaaminen ammatillista pätevyyttä kehittämällä". välisestä erityiseen ja suhteesta. kilpailukyvyn ohjelmaan Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa on toteutettu erityisiä ohjelmia, ja Belgia on perustanut ohjelman laadukkuuden saavuttamiseksi. suhde koulutuksen järjestelmälle Yhdistyneen kuningaskunnan on ominaista huomattava määrä aloitteita ja ohjelmia, joilla pyritään yleisesti parantamaan yksilöiden mahdollisuuksia saada koulutusta. Tässä yhteydessä on mainittava sellaiset ohjelmat kuten Investors in People, jolla parannetaan yritysten taloudellista suorituskykyä luomalla ja työntekijöiden kehittämisen sekä yrityksen strategisten tavoitteiden välille. Kysymyksessä on Training and Enterprise Councils (TECs11)-, ja Skotlannin osalta Local Enterprise Companies (LECsl2)-järjestöjen tuottama standardi , joka tarjoaa kehykset yritysten henkilöstön järjestämiseksi ja koulutustoimien kehittämiseksi taloudellisen investoinnin muodossa. Vuonna 1997 otetaan käyttöön Local Competitiveness Budgetin yhteistyön yhteydessä kehittämiseksi tukevien kumppaneiden ja yritysten välillä. Tavoitteena on siten saavuttaa Investors in People -ohjelmassa asetetut tavoitteet taloudellista suorituskykyä. Vuodesta 1997 alkaen käytössä on samaan myös tavoitteeseen, nimittäin National Training Award. Kyse on palkinnosta, joka myönnetään työnantajille, koulutusta tarjoaville tahoille ja yksilöille erityisen joilla on ollut välitön tehokkaista vaikutus yrityksen taloudelliseen suorituskykyyn tai yksilön kehittymiseen. joustavammat paikallisten jolla pyritään toimenpiteistä, koulutusta järjestelyt yritysten ohjelma, parantaa toinen ja tuettu erityisesti Belgiassa Vallonian alueella on konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään tekemään laatutietoisempia työntekijöistä työnantajista ja Koulutus- ja yritysneuvosto Paikallisyritysten yhdistys 12 tuotteita antamalla yrityksille ja merkitsemällä laatutodistuksia. Myös Saksa toteaa, että todistuksen saaneiden koulutuslaitosten määrä kasvaa jatkuvasti. Vaikuttaa yhä tärkeämmältä, että useat ammatillisen koulutuksen toimijat jatkavat yhteistyötä hallitakseen yhä monimutkaisempia tehtäviä ja aiheita. Eräät suuret yritykset ovat alkaneet siirtää täydennyskoulutusta pois yrityksistä - myös taloudellisista syistä - ja ovat jättäneet kouluttajien tehtäväksi parantaa ulkopuolisten koulutusmarkkinoiden tarjontaa (outsourcing). Ammattipätevyyden suuri merkitys tunnustaminen. on suuntaus on ammattipätevyyden Yksi voimakas Kilpailukyvyn saaminen ja säilyttämisessä tavoitteeksi muodostunut työntekijöiden ja yritysten tietoisuus siitä asiaankuuluvaan joka merkityksestä, ammattipätevyyteen ammatillisella täydennyskoulutuksella on työmarkkinoilla. keskeiseksi johtavalla toteaa, että nykyaikainen työ vaatii yhä Saksa enemmän monenlaisia taitoja, avaintaitoja, kielellistä ja kommunikaatiokykyä, luovuutta ja kekseliäisyyttä, toisin sanoen entistä laajempaa ammattitaitoa. Nämä ammatillisen vaatimukset heijastuvat varsinkin kehityksessä täydennyskoulutuksen asiakassuuntautuneisuutena, hajauttamisena, työntekijöiden koulutuksen yhteistoimintana, kuulumisena kiinteästi työntekijöiden ammatilliseen uraan sekä läheisempinä suhteina työn ja koulutuksen välillä. Laadun uusia parantamiseen menetelmiä ja uusia koulutustilanteita. tarvitaan On kuvaavaa, että suurin osa jäsenvaltioista tunnustaa tärkeyden. ammattipätevyyttä koskevan keskustelun Alankomaat perusti vuonna 1993 toimikunnan hankitun ammattipätevyyden tunnustamiseksi (EVK). Suomen tulleessa 1994 saada aikuiskoulutusjärjestelmässä on mahdollista tutkintotodistus ammatillisesta osaamisesta riippumatta siitä, miten se on hankittu. Tämän jatkona on vuodesta 1995 ALVAR-hanke, joka koskee ammatillisissa kokeissa käytettyjen asiakirjojen laadunvalvontaa. voimaan vuonna jakavat Tulevaisuudentutkimussopimukset saman huolenaiheen. Myös Tanskassa yritetään saada koulutusväylät tarjoamaan sopivaa ammattipätevyyttä. (CEP) Yhdistynyt kuningaskunta: kansalliset ammattipätevyydet (NVQ) Yhdistynyt kuningaskunta aloitti vuonna 1986 järkeistääkseen perustavanlaatuiset muutokset ammattipätevyyksiensä hyvin kirjavaa järjestelmää nimeltä perustamalla national (NVQ). Skotlannissa kehitettiin vastaavanlainen järjestelmä Scottish vocational qualifications (SVQ). qualifications laaja-alaisen vocational kehyksen NVQ. IIa ja SVQ. IIa mitataan niitä kykyjä ja taitoja, joita työnantajien mielestä tarvitaan nykyaikaisten tekemiseen. Ne perustuvat kansallisiin töiden työsuoritusstandardeihin, työnantajat ovat joita laatineet työntekijöitä varten. Ne heijastavat todellisia tarpeita sekä varmistavat monitaitoisen ja joustavan jolla on kilpailukykyisten markkinoiden nykyään vaatima laaja tietopohja. työvoiman, yhä ammattipätevyyden Pyrittäessä laajempaan tunnustamiseen jäsenvaltioiden tehtävänä on tarjota keinot positiivisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tällä alalla. Esimerkiksi Alankomaat on perustanut rahaston, joka koskee teknologian ja ammatillisen koulutuksen alan innovaatioita. Belgia suunnittelee perustavansa työmarkkinoiden ja ammattipätevyyden seurantakeskuksen. Pk-yrityksiä tukevat toimenpiteet johdonmukaisesti Pk-yrityksillä ja niiden työntekijöillä on tunnetusti täydennyskoulutusta. Jäsenvaltiot vaikeuksia saada ovat pk-yrityksien joihin sisältyy muun muassa apua tukiohjelmia, koulutusneuvonnassa tai avustamista koulutustarpeiden analysoinnissa. lisänneet tavoitteita Näitä "Ammattitaito-Suomi" -hanke. ja haasteita edustaa Suomen Suomi: kansallinen kielitutkinto Suomi: "Ammattitaito-Suomi' jakaa kielitaidon yhdeksään Vuonna 1994 annettuun lakiin perustuva kansallinen kielitutkinto tasoon. Henkilö, joka haluaa suorittaa tutkinnon, voi testata tietonsa välittämättä siitä, millä tavalla ne on hankittu. on Kyse viranomaisten valvonnan alainen. Tällä hetkellä se koskee yhdeksää kieltä: suomea, saamea, englantia, ruotsia, ranskaa, saksaa, venäjää, italiaa ja espanjaa. tutkinnosta, virallisesta joka on Ranskan lainsäädäntö on aina korostanut, miten tärkeää on sellainen ammatillinen täydennyskoulutus, taitoihin. joka työmarkkinoilla tarvittaviin johtaa 13 1996 hanke eri ministeriöiden Vuonna nimeltä käynnistettiin "Ammattitaito-Suomi". Kyse on yhteistyöhankkeesta työmarkkinaosapuolten, ja opetushallituksen välillä. Tavoitteena on kehittää pk- yritysten ja niiden alihankkijoiden henkilöstön ammattitaitoa tutkimalla, miten (vuonna 1994 annetun lain mukaiset) tutkinnot voivat toimia apuvälineinä yrityksissä, jotka haluavat parantaa työntekijöidensä ammattipätevyyttä. Hankkeessa toimivat asiantuntijat auttavat yrityksiä arvioimaan henkilöstön tietämyksen tämänhetkisen tason ja tulevat tarpeet tällä alalla sekä koulutuksen järjestämiseen. löytämään laitoksia sopivia Yleinen suuntaus on kohti erityisohjelmien laatimista ja testaamista, tiedotus- ja vastuunottokampanjojen perustamista. toteuttamista Koulutustarjonta muuttumassa joustavammaksi ja yksilöllisemmäksi. erityislaitosten myös on ja on myöntää Yhdistynyt kuningaskunta on kehittänyt lukuisia aloitteita kuten Skills for Small Businesses ja Skills ratkaisemaan Challenge auttaakseen pienyrityksiä koulutukseen pääsyyn liityviä ongelmia. Small Business Training Loans Scheme on ohjelma, jonka tavoitteena rahoitusta koulutukseen. Alankomaat käynnisti vuonna 1994 pk-yritysten VRIJMARKT-erityisohjelman tukemiseksi. monenlaista vuorottelukoulutusta, kuten pk-yrityksiin suuntautuvaa koulutuslinjaa ammatillisessa ylemmässä koulutuksessa oleville oppilaille. Myös Espanjassa pk- yritysten tukeminen on ensisijainen tehtävä. kokeillaan yrityksille Lisäksi tarvetta alueelliseen yhteistyöhön Saksa korostaa takaamiseksi tarjonnan ja määrällisen laadullisen erityisesti pk-yrityksille ja yhteistyön lisäämiseksi taloudellisen kehityksen ja työmarkkinoiden välillä. Pk-yritysten ehdotetaan koulutusmenetelmiä, työn eli varsinaisten yritysten ja ammatillisen täydennyskoulutuksen välillä on kiinteä yhteys. vastaamiseksi tarpeisiin joissa valtion tukijärjestelmä Myös Ranska on lisännyt toimenpiteitään, vaikka se myöntää, että osa niistä on varsin vaatimattomia, kuten esimerkiksi tiettyjen koulutuksessa olevien työntekijöiden korvaamiseksi. Muut puhtaasti taloudellisia, kuten veronkevennystoimi yrityksille, lisäävät koulutusmenojaan yhdestä vuodesta jotka toiseen. Myös verotuksellisten järjestelyjen tärkeyden. toimenpiteet luonteeltaan Itävalta toteaa ovat Luxemburg: Ammatillista täydennyskoulutusta koskevan uuden puitelain valmistelu Luxemburgin hallitus on parhaillaan valmistelemassa uusia rakenteita, jotka liittyvät suoraan ammatilliseen täydennyskoulutukseen. Hallitus on sitä mieltä, että jos yleistä sääntelyä alalla tarvitaan, on varottava sitä, ettei jarruteta markkinoilla syntyvää dynamiikkaa liian keskitetyillä ja pakottavilla toimenpiteillä. Hallitus rajoittuu koordinointiin ja niiden kehysten muotoiluun, joiden sisäpuolella markkinat voivat kehittyä. laatii parhaillaan Ministeriöiden välinen Luxemburgin talous- ja sosiaalineuvoston lausunnon perusteella lakiehdotusta, jolla säädellään yleisesti Luxemburgin ammatillisen täydennyskoulutuksen markkinoita. Se perustuu seuraaviin neljään kohtaan: ryhmä • ammatillisen täydennyskoulutuksen rahoitus yrityksen, työntekijöiden ja valtion varoista • olosuhteet, ammatillisen joissa täydennyskoulutuksen saaminen on mahdollista kaikille 14 investointeja ammatilliseen miten suojellaan täydennyskoulutukseen siten, että koulutuksen vähälle irtisanoisi yritykset työntekijöitään koulutusjaksoja koskevat todistukset jättävät eivät välttämätöntä Jotta pk-yritykset voisivat käyttää viranomaisten tarjoamia koulutusmahdollisuuksia, Tanskan mielestä on koulutustarjonta tehokkaammin, ja yksilöllisemmin markkinoiden paremman hallinnan ja ammatillista koulutusta tarjoavien tahojen kilpailuttamisen kautta. joustavammin järjestää samoin kuin työpajat, Työvoiman sisäisen liikkuvuuden hankkeet ovat osa parhaillaan tätä lähestymistapaa, jotka ovat kehitteillä olevat avoimet yksilöllisen koulutuksen edelläkävijöitä. Pk-yritykset voivat lähettää henkilökuntaansa koulutettavaksi hyvin lyhyellä lähestymistavassa koulutuslaitosten välineitä käytetään mahdollisimman käytetään tehokkaasti, samanaikaisesti eri tasoilla. varoitusajalla. Tässä koulutusreittejä sillä Alueellisen tason merkitystä kuvaavat hyvin Suomen kauppa- ja teollisuusministeriön alaiset aluetoimistot, jotka antavat neuvoja ja palveluja useiden ohjelmien, kuten ProStart ja Kunto, perusteella. Saksa: Ammatillisen (Lern-Netzwerk) alueelle täydennyskoulutuksen verkon Baijerin perustaminen ja Baijeriin perustetaan parhaillaan "Lern-Netzwerk'ia", ammatillisen täydennyskoulutuksen verkkoa, jolla on nykyaikaiset teknologian ja televiestinnän välineet, elektroniikkateollisuuden keskisuuria metalli- yrityksiä varten. Tässä mallihankkeessa saksalaiset toteuttavat etäopetussovelluksia valmistelevat tavoitteena on paikallisissa yrityksissä. Verkon edellyttävän säästää yritykset Hanke täydennyskoulutuksen keskittyy maaseutualueisiin, joilla on ollut vaikeuksia saada helposti ammatillista täydennyskoulutusta. läsnäoloa kustannuksilta. ja Erikseen voidaan mainita myös hollanninkielisessä Belgiassa käynnistetty aloite, joka perustuu hallituksen sopimukseen vuosiksi 1995-1999 ja joka tarjoaa ja yhteisön taloudellisia kannusteita yksityisille rahastoille, ammatillisiin investoisivat koulutustoimiin yrityksissä. jotta ne Yhtenä keinona vastata pk-yritysten erityistarpeisiin tarjotaan multimediaopetusta ja jossain määrin myös etäopetusta. italia: Uusi strateginen perspektiivi varten jatkokoulutusta Laki L236/93 määrää 0,3%:in osuuden yritysten suunnattavaksi palkkakustannuksista ammatikoulutuksen kehittämiseen. Hallituksen ja päättämä työmarkkinaosapuolten vuonna 1996 työehtosopimus jatkokoulutuksen tulevaisuuden seuraavasti: määrittelee "jatkokoulutus on koulutuksen uusi strateginen perspektiivi joka vahvistaa kansalaisten oikeuden ammattitaitoon ja oman pätevyyden lisäämiseen''. Sopimuksen yleisempi tavoite on luoda olosuhteet jotka takaavat elinikäiseen oppimiseen pääsyn. Sopimuksen tavoitteena on: • • • avulla yritysten asteittaisen (=3% yhteistyössä kehittää jatkokoulutusta osallistumisen palkkakustannuksista) työmarkkinaosapuolten kanssa kierrätysmahdollisuuksia luoda uusia hyväksymällä välillä päätettyjä vuosisuunnitelmia niin yritys- kuin kansallisellakin tasolla - vahvistaa koulutukseen optimoimalla sopimuksen alaisten laitosten käyttämällä ja koulutusvapaita ja sapattijaksoja. työmarkkinaosapuolten aikuisopetukseen perustamista oikeus ja Tavoitteena ovat myös uudelleenmotivoinnissa työttömiin kohdistuvat henkilöihin; sekä parantaminen. toimenpiteet ohjauksessa, ja jotka koulutuksessa, ja syrjäytymisuhan alaisiin laadun työnvälityspalvelujen uudistus vuorottelua erittäin ja koskee kiinnostava Toinen (koulutus-ja koulutuksen työn tarkoin työsopimukset, oppisopimuskoulutus) osana työllisyyden strategiaa, joka määriteltyä elvyttämiseen ja tukemiseen. Yhdistetyt sopimukset sijoittuvat kaksoisluonteensa ansiosta työn kautta saatavan ammatillisen peruskoulutuksen ja työpaikalla tapahtuvan jatkokoulutuksen välimaastoon. tähtää la de jotka tukevat yrityksiä le Développement Yleistä on myös perustaa usein näennäisjulkisia laitoksia, yksilöllisten ratkaisujen suosimiseksi. Esimerkiksi Luxemburgissa perustettiin oikeudelliselta pohjalta Institut National pour Formation Professionnelle Continue (INFPC) vuonna 1992. Irlannissa perustettiin vuonna 1987 työjärjestelmälain nojalla kansallinen koulutus- ja työllisyysviranomainen (FAS), Irlannin työttömien koulutusta palkansaajien Portugalissa koulutusta. tarvitsemaa laitokset, kuten kolmikantaan perustuvat työllisyyden ja ammatillisen koulutuksen instituutti (IEFP) tai työllisyyden ja ammatillisen koulutuksen seurantakeskus pyrkivät tukemaan yrityksiä niiden ja Samoin tavoitteena julkiset tarjota jonka tukea on henkilöstösuunnittelussa koskevan toimintalinjan täytäntöönpanossa. ja ammatillista koulutusta vaikutuksesta seikkoja koskevia kansallisia Näitä strategioita erityisesti koheesiomaissa kehitetään usein Euroopan sosiaalirahaston tuella, varsinkin kun kyse on teollisten työntekijöiden muutosten ammattitaitoon. Rakennerahastojen tavoitteesta 4 (ADAPT-aloite mukaan lukien) myönnetään noin 4 miljardia ecua vuosina 1994-1999 koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, koulutusjärjestelmien kehittämiseen sekä teollisten muutosten aiheuttamien koulutus- ammattitaitotarpeiden ennustamisjärjestelmiin. ja 1. 2. 3 Koulutusmahdollisuudet ja yksilöllisten tarpeiden huomioon ottaminen, oma- aloitteinen koulutus Koulutuksen ja työntekijöiden yksilöllisten tarpeiden vastaavuus on myös merkittävä haaste, johon liittyy useita kysymyksiä: Kuinka voidaan kannustaa yritysten antamaa täydennyskoulutusta ottaen huomioon näiden yritysten työntekijöiden erityistilanteen (tavoite 3)? Kuinka tarjota työntekijöille tilaisuus arvioida omia koulutustarpeitaan (tavoite 7)? Lopuksi, millaiset ovat yksilöiden mahdollisuudet saada koulutusta heidän omien aloitteidensa perusteella? Ensinnäkin on todettava, että kaikissa jäsenvaltioissa jokaisella työntekijällä on mahdollisuus osallistua omalla kustannuksellaan erilaisiin koulutustoimiin. Hyvin usein tällainen koulutus liittyy sosiaaliseen, kulttuuri- tai vapaa-ajan toimintaan, ja sitä järjestävät kulttuuriyhdistykset, esimerkkinä voidaan mainita kielikurssit. Muita tyypillisiä ja perinteisiä esimerkkejä ovat Volkshochschulen Saksassa, Open Universities Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa, Luxemburgissa, aikuiskoulutus toinen pätevöityni isväylä ikäihmisten tai Itävallassa yliopistot Ranskassa. Näissä tapauksissa kyse on kuitenkin vain osittain ammatillisesta koulutuksesta, sillä nämä toimenpiteet eivät liity työhön suoraan ja niillä on vain harvoin suoraa vaikutusta kyseisen henkilön ammatilliseen etenemiseen. 800 "Employment kuningaskunnassa Yhdistyneessä Development Sc/ie/we"-ohjelman puitteissa työnantajat (noin lisärahoitusta yritystä) myöntävät työntekijöille, jotka hakeutuvat valintansa mukaiseen ehdottavat koulutukseen. nimenomaan työnantajat, jotka pyrkivät tällä tavoin herättämään työntekijöiden kiinnostusta, jotka saavat yleensä vähemmän koulutusta. aktiviteetteja sellaisten Näitä ainoastaan Tässä yhteydessä otetaan huomioon ammatillisena pidetty koulutus, joka jollakin tavoin liittyy henkilön työhön. Tässä suhteessa on syytä konkreettiset mahdollisuudet huomauttaa, että 15 täydentää koulutustaan omasta aloitteesta ovat huonot. Useimmiten päätöksen asiassa tekee työnantaja. Pätevyyksien arviointi Koulutusvapaa täydennyskoulutusta keinona suosia yleisesti pidetään Koulutusvapaata yhtenä pääasiallisista tavoista suosia täydennyskoulutukseen osallistumista. Joissakin jäsenvaltioissa (Ranskassa, Belgiassa, Suomessa, Ruotsissa ja joissakin Saksan osavaltioissa) mahdollisuudesta koulutusvapaaseen on säädetty määrätty tai työehtosopimuksissa kuten esimerkiksi Tanskassa. laissa siitä on luonnehtii kehityskulkua tunnustamiseen. ja Vallitsevaa pyrkimys pätevyyksien jo Olemmekin SVQ:t Yhdistyneessä maininneet NVQ:t kuningaskunnassa. Mainittakoon myös, että vuodesta 1997 alkaen nykyiset viranomaiset on tarkoitus yhdistää luoda Qualifications and National Curriculum Authority, jonka toimialaan kuuluisivat yliopistolliset pätevyydet tarkoituksenaan edistää laadullista ja johdonmukaista lähestymistapaa näillä molemmilla aloilla. ammatilliset ja ja Vapaan ottaminen voi tapahtua koulutusvapaapäivien tai kauaskantoisemmin, kuten joissakin muodossa pohjoismaisissa olevien vuorotteluvapaajärjestelmien kautta. jäsenvaltioissa käytössä tammikuuta 1985 annetulla kaikissa ei Koulutusvapaajärjestelmä aina vaikuta soveltamismuodoissaan ratkaisulta. Belgiassa yritetään menestyksekkäältä lailla tehostaa 22. perustettua palkallista koulutusvapaata koskevaa järjestelmää. Säännöksiä on muutettu varsinkin niin, ja että korvattaville kuluille on asetettu yläraja vapaauintien määrää on vähennetty. On myös syytä mainita, että Saksassakin on tehty hyvin varauksellisia päätelmiä tämän asian suhteen. tehtyjen yhteydessä työehtosopimusten sopimusten yhteydessä Tanskassa sovittiin vuonna 1993 tehtyjen yksityisen alan oikeudesta (palkattomaan) koulutusvapaaseen enintään kahden viikon ajan vuotta kohti. Valtion kanssa vuonna 1993 luotiin ja 1995 mahdollisuus täysipalkkaiseen koulutusvapaaseen. On syytä mainita myös Italian 150 tunnin käytäntö, joka kullekin on omaa työntekijälle koulutustaan varten. Menettely on tarkoitettu varsinkin vähiten koulutetuille työntekijöille. Vastaavalla tavalla tehdyllä kansallisella Espanjassa vuonna 1992 palkallinen sopimuksella koulutusvapaajärjestelmä yksilöllisiin koulutustarpeisiin vastaamiseksi. 1970-luvulta. Siinä perustettiin tuntimäärä annetaan lähtöisin tietty jo Palkallista vapaata keinona parantaa koulutukseen pääsyä on kokeiltu joissakin jäsenvaltioissa, kritisoitu avoimesti toisissa, ja eräissä muissa jäsenvaltioissa siitä käynnistettiin keskustellaan. Alankomaissa syyskuussa aiheesta "hyötytarkoituksessa pidettävä vapaa: investointi työn laatuun ja lähipalveluihin". Työllisyyssäätiön on määrä antaa lausunto sapattivapaasta. Tilanne on samanlainen Luxemburgissa, ja sosiaalineuvosto on antanut lausunnon, ja hallituksen on määrä päättää asiasta. pohdinta talous- maan jossa 1995 16 tahollaan perustanut yhteydessä joiden riippumatta Norja on pätevyyksien arviointijärjestelmiä, annetaan todistuksia pätevyyden hankkimiskeinoista. Tässä tapauksessa korostetaan mallien arviointiin pätevyyksien kehittämistä pohjana ammatillisen koulutuksen saannin parantamiselle. Italiassa korostetaan yhteisön hanketta "yksilöllinen taitosalkku (portfolio)". soveltuvien hankittua Belgiassa täydennyskoulutusta käytetään pyrittäessä luomaan testijärjestelmää, joka auttaisi hyödyntämään todellista työkokemuksen kautta keskiasteen pätevyyttään. Norjassa uudistuksen yhteydessä on korostettu uudelleen tutkintotodistuksen on mahdollista pätevyytensä teoreettisella alalla hankitun käytännöllisellä työkokemuksen perusteella. saada tai tunnustettua merkitystä. ylemmän Nykyisin laitos TEASTAS, Mainittakoon esimerkkinä myös Irlanti, jossa on perustettu kansallinen jonka tarkoituksena on luoda kansallinen todistusjärjestelmä, joka kattaisi kaiken ylemmän ja täydennyskoulutuksen yliopistollista ottamatta. Yksilöllisten tarpeiden ja niiden arvioinnin osalta suuntauksena on pikemmin perustaa yksilöllisiä koulutustarpeita Useita tämänsuuntaisia käytäntöjä on kehittymässä, niistä tunnetuimpana pätevyysselvitykset. keskuksia. koulutusta arvioivia lukuun kuten Belgiassa jäsenvaltioissa Tietyissä ja Luxemburgissa koulutuslaitokset ovat alkaneet tarjota ja yksilöille. Myös tällaista palvelua yrityksille ammattiyhdistykset tällaista lähestymistapaa, etenkin työpaikkansa menettäneiden henkilöiden kohdalla. tukevat yhä enemmän 1991 annetulla lailla niin ammatillisen Työntekijöiden täydennyskoulutuksen tarpeen arvioimiseksi Ranskassa perustettiin 31. joulukuuta sanottu pätevyysselvitys, joka on tarkoitettu apuvälineeksi yrityksille työntekijöille. Pian viiden vuoden voimassaolon jälkeen tämän palvelumuodon merkitys on vähitellen kasvanut ammatillisen koulutuksen alalla, varsinkin kun työntekijöille on annettu mahdollisuus hankkia kustannuksitta ulkopuolella ja henkilökohtainen pätevyysselvitys. työajan ja Tanskassa on suuntauduttu hiukan toiseen suuntaan. AMUn on tarjonnut vuodesta 1995 uudenlaista toimintaa, jolla pyritään selkiyttämään yksilöllisiä pätevyyksiä. yhdistää pitkäkestoiseen pätevöittävään koulutukseen. Samoin, kuten on "avoimia jo mainittu, on perustettu työpajoja", jotka alkavat tason arvioinnilla ja jatkuvat yksilöllisin toimin. Toiminta voidaan Koulutustarpeiden arvioimiseksi säännöllisellä tavalla TEC:it ja LEC:it Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat käynnistäneet ohjelmia kuten Gateways to Learning. Tarkoituksena on perustaa ohjauselinten kysyntää verkko, ohjauspalvelujen avulla. Toisessa ohjelmassa, Skill Choice, on ja aiempien toteutettu pätevyyksien ohjaustoimien tunnustamis- ja akkreditointijärjestelmä. tarjontaa suosisi joka ja 1. 2. 4 Työntekijöiden koulutukseen pääsy ja uudelleensuuntautuminen Suomen työsopimuslaissa säädetään ennakoivasti, että työnantajien tulee järjestää koulutusta silloin kun sillä voidaan välttää työntekijän irtisanominen tai osittainen työttömyys tehtäviin yrityksessä. Ruotsissa työnantajien ja työntekijöiden keskusliitot ovat vahvistaneet toimiaan ja perustaneet varmuusrahaston, lisätä koulutusta työttömyysuhan alaisille työntekijöille. hänet muihin siirtämällä voidaan avulla jonka liittyvät neuvotellaan Havainnollisena esimerkkinä Ranska tukee hankkeita, kehitysajatteluun. jotka strategiseen Hankkeista enemmistöpohjalta työmarkkinaosapuolten välillä eri ammattialoilla, joilla modernisointia ja kilpailukykyä koskevia kysymyksiä voidaan esittää yleisesti ja johdonmukaisesti. Hankkeet kattavat useita vuosia, jotta koulutus voidaan liittää keskipitkän aikavälin suunnitelmaan. Niistä voidaan sopia aluetasolla, erityisesti useiden ammattialojen järjestöjen alueellinen talouskehitys. Järjestelmä perustuu valtion tukeen. tavoitteena kesken, Portugalissa on perustettu joukko ohjelmia ja toimia, joilla pyritään sopeuttamaan työntekijät teknologisiin ja organisatorisiin muutoksiin sekä kehittämään työttömien tai työttömyysuhan alaisten työntekijöiden siirtymistä toiseen ammattiin. Nämä toimet laaditaan yleensä yhteisesti yritysten sekä työllisyydestä ja laitoksen ammatillisesta koulutuksesta vastaavan kanssa, toista yhteisön tukikehystä ja monivuotista työllisyysohjelmaa. tuetaan osana ja niitä kuningaskunnassa Yhdistyneessä koulutuksen edistäminen tapahtuu alakohtaisesti, ja siitä vastaavat Industry Training Organisations (1TO), jotka ovat alan yritysten organisoimia. Niiden tavoitteena on seurata kehittää tulevia ammatillisia standardeja työnantajia koulutusasioissa. koulutustarpeita, ja kannustaa pätevyys- ja AMU=Ammatillinen aikuiskoulutus 17 tavoite 4 on kohdistettu Alankomaissa ESR:n erityisesti vähemmän ammatitaitoisiin työntekijöihin sekä aktiviteetteihin, heidän koulutukseen pääsyään. jotka kannustavat 1. 2. 5 Kohderyhmien koulutusmahdollisuudet On hyvin merkityksellistä, että jäsenvaltiot näyttävät tietyille kohderyhmille valinneen toimintalinjakseen kuten vähiten koulutetuille, naisille, nuorille ja pitkäaikaistyöttömille suunnatut erityisohjelmat. vähäisestä ESR:n tavoitteeseen 4 liittyvät ohjelmat seitsemässä jäsenvaltiossa kohdistuvat niihin, joilla on suurin vaara jäädä ilman täydennyskoulutusta. Esimerkkinä voisi mainita, että Ranska painottaa niitä, joiden riskialttius aiheutuu tai työtehtävien häviämisestä, ja niitä, jotka ovat uransa puolivälissä. Alankomaat keskittyy ulkomaalaisiin joiden kielitaito on heikko, sillä työntekijöihin, kommunikaatiotaidot tärkeämpiä ovat monimuotoisessa teollisessa ympäristössämme. Suomi korostaa työntekijöiden vanhentuneen ammattitaidon saattamista ajan tasalle. ammattipätevyydestä iäkkäimpien yhä Erityistoimet tukemiseksi vähiten koulutettujen On todettava, että kaikissa jäsenvaltioissa on otettu käyttöön erityisiä toimenpiteitä ja opetusvälineitä, jotka on kehitetty useille kohderyhmille, kuten lukutaidottomille, vain hyvin vähän koulutusta saaneille aikuisille tai vammaisille. Ammatilliseen koulutukseen pääsyn helpottamiseksi toteutettujen eri sekä poliittisten toimenpiteiden kautta havaitaan päättäjien että työntekijöiden edustajien huoli etusijan antamisesta henkilöiden koulutukselle. Ammattiyhdistykset ammatilliselle työntekijöiden haluavat kouluttamista, vaarassa menettää ovat työpaikkansa tai jotka ovat vaikeasti työllistettävissä. Esimerkiksi Suomessa perustettiin vuonna I995 kolmikantainen komitea kehittämään ratkaisuja, joissa olisivat mukana kaikka toimijat. koulutettujen sellaisten vähiten samoin suosia jotka hallitus (Department kuningaskunnan hankkimista pitää Yhdistyneen peruspätevyyden edellytyksenä tyydyttävälle urakehitykselle myöhemmin. Tätä varten myönnetään vuosittain huomattavia summia aloitteiden ja rakenteiden rahoittamiseen opetus- ja työministeriön alaisuudessa and Employment). Tavoitteena on suosia työmarkkinoilta syrjäytymisen ryhmien peruskoulutusta. Esimerkkinä voidaan mainita aloite Basic Skills Agency. Ajatuksena on luoda kansallinen strategia haasteeseen vastaamiseksi. Vuonna 1995 tätä aloitetta tapahtuvaan koulutukseen työttömille ja nuorille, ja siihen sisältyy aloite nimeltä Family Literacy Initiative. laajennettiin työpaikalla Education vaarassa olevien for Samassa hengessä voidaan mainita eri jäsenvaltioiden toimenpiteet, ohjelmat, aloitteet, säännökset ja lait, kuten työttömien ohjaussuunnitelmat Belgiassa tai opetustilaisuudet Ranskassa. Niiden yksilölliset koulujärjestelmän taata kaikille on tavoitteena läpäisseille täydentävää yleissivistävää koulutusta tai teknistä peruskoulutusta taikka koulutusvapaata niille, jotka haluavat hankkia peruspätevyyden jollakin alalla. Tanskassa on toteutettu toimenpiteitä sellaisten henkilöiden elinolojen parantamiseksi, joilla on vaikeuksia lukea. Maan opetusministeriö tarjoaa nykyään näille henkilöille ilmaisia lukutunteja. intensiivisiä että syytä mainita, rahoitetaan useita eurooppalaisista On rakennerahastoista toimenpiteitä, jotka voivat olla luonteeltaan lyhyt- tai pitkäaikaisia, tietojen ajantasalle saattamiseen tai peruspätevyyden hankkimiseen tähtääviä. Tällainen on tilanne varsinkin Portugalin kohdalla. ja ammatipätevyyksien työkokemuksen Alankomaissa koulutusjakson yhdistelmää pidetään erittäin tehokkaana menetelmänä kohottaa tasoa. Esimerkiksi perustason oppisopimuskoulutuksen puitteissa luodaan taso, koska tämä voi auttaa tietty taso, avustajan heikomman ammattipätevyyden omaavia henkilöitä saavuttamaan ammattipätevyydessä (erityisesti sijoittuakseen työmarkkinoilla). perustason Toimenpiteet naisten tukemiseksi Tähän ryhmään kohdistuvia erityistoimia toteuttavat yleensä julkiset viranomaiset, paikalliset virastot, yhteiskunnalliset instituutiot tai yhdistykset, ja ne on tarkoitettu sellaisten rakenteiden luomiseen, joilla voidaan helpottaa naisten osallistumista ammatilliseen koulutukseen. sellaisista on ammatinvalinnanohjaus, toimenpiteistä työelämään valmistavat kurssit ja lastenhoitopalvelut. etenkin kuten Kyse näitä jäsenvaltioissa Useimmissa toimenpiteitä rahoittavat julkiset viranomaiset tai niitä rahoitetaan sellaisten eurooppalaisten ohjelmien ja aloitteiden osana, joilla pyritään tukemaan työttömyysuhan alaisia, työttömiä ja työelämään siirtymässä olevia naisia. Eri toimien hallinnoimiseksi on olemassa erilaisia malleja. Esimerkiksi Belgiassa on annettu alaa koskevia lakeja (14. 7. 1987 annettu yksityissektoria koskeva kuninkaan asetus ja 27. 2. 1990 annettu julkista sektoria koskeva kuninkaan asetus), Ranskassa taas naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet osallistua ammatilliseen koulutukseen on yksi niistä asioista, neuvoteltava joista Samoin vähintään Yhdistyneessä kuningaskunnassa Irlannissa myönnetään erityisiä varoja työelämään palaaville naisille tarkoitettuihin ohjelmiin, joihin sisältyy toimia työhön lastenhoidon järjestämiseksi sekä lainoja naisille kurssimaksujen ja työmarkkinaosapuolten vuoden on välein. ja vanhempien palaavien viiden lastenhoidon maksamiseksi. Norjassa yhtäläiset mahdollisuudet ovat yksi aikuiskoulutuksesta annetun lain peruslähtökohdista. Espanjassa on perustettu naisinstituutti erityisongelmien käsittelemiseksi. naisten Irlanti: FAS:n toimintaohjelma aloittama naisille tarkoitettu Kansallinen koulutus- ja työllisyysviranomainen - FAS - käynnisti ensimmäisen kerran naisille 1990 tarkoitetun tavoitteenaan parantaa naisten epäsuotuisaa asemaa työmarkkinoilla. toimintaohjelmansa vuonna Sittemmin vastaava ohjelma on hyväksytty vuosi. Ohjelmalla pyritään joka 1. parantamaan ja laajentamaan naisille työmarkkinoilla tarjoutuvia mahdollisuuksia 2. auttamaan naisia ratkaisemaan erityisiä ongelmia, joihin he työmarkkinoilla törmäävät 3. minimoimaan käytännöt, jotka ovat aiemmin aiheuttaneet epätasa-arvoa naisten ja miesten välillä. on lisääntynyt tapahtunut FAS:n vuoden 1995 toimintaohjelma osoittaa, että naisten osallistuminen FAS:n johtamiin koulutus- ja työllisyysohjelmiin on joka puolella. uusilla Edistystä koulutusaloilla ja osallistumisessa paikallisyhteisöissä työskentelyyn. Ohjelmakaudella 1996-1997 FAS jatkaa toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista sellaisille koulutusaloille, joilla he ovat ja nostamaan naisten nykyistä aliedustettuina, pätevyystasoa. erityisesti jatketaan kuitenkin Jotkin jäsenvaltiot, kuten Tanska, ovat ilmoittaneet, että keskustelu naisten ja miesten tasa-arvosta on muuttanut muotoaan. Yleinen koulutustaso osoittaa, että naiset ovat nykyään miehiä paremmin koulutettuja. Tanskassa toimien järjestämistä, jotka on suunnattu erityisesti naisille osana peruskoulutusta, yleissivistävää aikuisten esimerkkinä päiväopetusta antavat korkeakoulut, Suomessa avoimet lähestymistapa on samankaltainen: tasa-arvo vaikuttaa itsestään selvältä asialta ja erilaiset tukitoimet kuuluvat sosiaalipolitiikan alaan. tietopalvelupisteet sellaisten jne. Mainittakoon myös, että jäsenvaltiot rahoittavat naisten ammatilliseen pääsyä tukevia toimenpiteitä välityksellä. Nämä rahastot naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja noudattamista edistämistä. Myös työllisyysaloitteen (Employment) Now-osa edistää täydentävällä tavalla samaa tavoitetta. koulutukseen rakennerahastojen ja periaatteen yhteisön tukevat miesten 18 Toimenpiteet nuorten tukemiseksi Havaittavissa on kolme pääsuuntausta: erilaisten oppisopimuskoulutuksen muotojen kehittäminen nuorten työelämään siirtymisen helpottamiseksi, alue- ja paikallistason vastuun korostaminen sekä sellaisia yrityksiä suosivat toimenpiteet, jotka ottavat nuoria töihin. On myös mainittava "toisen mahdollisuuden tarjoavien koulujen" alkutaival. Riittävää tai vaadittavaa koulutusta vailla olevien nuorten koulutukseen pääsyn ja osallistumisen tukeminen on edelleen yksi kaikkien jäsenvaltioiden tärkeimmistä huolenaiheista. Tässä yhteydessä on mainittava oppisopimuskoulutuksen uudistukset, joita on toteutettu lukuisissa jäsenvaltioissa viime vuosien aikana ja jotka ovat hyvin usein johtaneet uusiin työharjoittelun ja koulutuksen vuorotteleviin muotoihin iän nousuun. Yksi sekä oppisopimusharjoittelijoiden suuntaus on oppisopimusjärjestelmän vähittäinen leviäminen kaikentasoisiin teknisen alan tutkintoihin, tutkintoihin. Useimmissa etenkin tapauksissa aloitteita nuorten pääsystä ammatilliseen koulutukseen on tehty opetusalalla, mutta yhä useammin aloitteet toteutuvat talouselämän tuen ja yhteistyön ansiosta. korkea-asteen Saksa: Toimintaohjelma lahjakkuuksille/apurahan saajille nuorille nuorille käsityöläisille Saksassa otettiin käyttöön vuonna 1991 ohjelma "Begabtenförderung berufliche Bildung" erittäin ja ammattitaitoisille työntekijöille. Heti "Duales System" -järjestelmään kuuluvan ammatillisen koulutuksensa jälkeen nuoret Begabtenförderung-apurahan saajat voivat laajentaa ammatillisia tietojaan ja taitojaan tarpeidensa mukaan avulla täydentävän (esimerkkeinä kurssit, politiikan ja talouden tietämystä syventävät kurssit jne. ). ammattikoulutuksen tietotekniikan kielikurssit, Espanjassa harjoittelujaksojen työelämään pääsyn helpottamiseksi. kannustetaan järjestämistä yrityksissä nuorten puolestaan On myös mainittava, että yhdistyksillä on keskeinen rooli nuorten tukemisessa, sillä ne edistävät erilaisia ratkaisuja, joiden avulla voidaan yhdistää työn kautta tapahtuva koulutus ja ammattiin pääsy. Lukuisissa hankkeissa eri jäsenvaltioissa pyritään luomaan ja pätevöittävää ammatillista ohjausta työttömille nuorille, jotka ovat usein koulutusta lähtöisin vaikeilta kaupunkialueilta, tai kehittämään ja parantamaan nuorten koulutusta ja työelämään pääsyä erityisillä ammatillisilla opinto-ohjelmilla. 19 On myös syytä mainita jäsenvaltiot kuten Kreikka, joissa on perustettu toisen mahdollisuuden tarjoavia koulutusmuotoja nuorille, jotka ovat jättäneet koulun kesken ilman perustutkintoa. työelämään on Brysselin hallintoalueella luotu Belgiassa kannustejärjestelmä siirtymisen edistämiseksi. Kyse on alle 26-vuotiaiden, ylempää tai vähintään keskiasteen kuuden kuukauden ajan työttöminä olleiden nuorten työnhakijoiden koulutuksen kannustamisesta. tutkintoa vailla olevien rekrytoinnin ja Samanlainen suuntaus on näkyvissä myös Ranskassa. 16-25-vuotiaille nuorille on suunnattu erityistoimia niin sanotun pätevöitymissopimuksen avulla. Tällainen järjestely on tarkoitettu niille, jotka eivät ole voineet hankkia pätevyyttä tavanomaisen koulujärjestelmän yhteydessä tai joiden pätevyys ei riitä työpaikan saamiseen. on jäsenvaltioissa erityisiä Monissa toimenpiteitä sellaisten nuorten kouluttamiseksi, joilla ei ole ammatillisesti pätevöittävää koulutusta. On niin ikään mainittava, että nämä erityistoimenpiteet liittyvät laajempiin työllisyysohjelmiin, esimerkiksi Tanskassa. käytössä aloitteita, teollisuuden toimenpiteitä Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös toteutettu joukko esimerkiksi ja käynnistetty Modern Apprenticeship vuonna 1995. ja hallituksen Tämä aloite perustuu yhteistyöhön, ja sillä pyritään parantamaan nuorten ammatillisia, teknisiä ja johtamistaitoja. Syyskuussa 1997 on tarkoitus aloittaa ohjelma Relaunch Strategy, jolla kannustetaan yli 14-vuotiaita nuoria osallistumaan paikallisiin kumppanuushankkeisiin ja siten pysymään mukana aloittamaan sellaisen uudestaan. oppisopimusprosessissa tai "Youth Work Guarantee Act" Alankomaissa kuuden kuukauden mahdollistaa alle 23-vuotiaille väliaikaisen työpaikan saannin, työjakson jälkeen tai näiden molempien ammattikoulutukseen pääsyn suosionsa yhdistelmän. Vuodesta huomattavasta kärsineen oppisopimussysteemin houkuttelevuuden lisäämiseksi esitettiin uusi toimenpide vuonna 1991: yrityksille yrityksen annetaan hyväksymää oppisopimusoppilasta kohti. Tämä tuki ilmenee vähennyksenä sosiaalimaksuista. taloudellista jokaista laskusta lähtien tukea 1991 hyväksyttävänä lakiesitys Italiassa yrityksen oppisopimuskoulutuksesta tapahtuvan, sertifioituun pätevyyteen ulkopuolella johtavan ohjaajan ja avustuksella saatavan koulutuksen välillä. Valtion tuki edellyttää osoituksen koulutuksen toteutuksesta. oleva siteen koulutuksen yrityksessä luo Toimenpiteet tukemiseksi pitkäaikaistyöttömien Suomessa työntekijöiden ammatillinen koulutus on jota tärkeä aktiivisen työvoimahallinto rahoittaa. työllisyyspolitiikan keino, painopistealueen tai yli 50-vuotiaat muodostavat Erityisen työttömät. pitkäaikaistyöttömät Näille ryhmille pyritään, esimerkiksi Ranskassa, yhdistämään koulutusta ja työelämään sijoittumista tukevia toimenpiteitä, jotka toteutetaan useimmiten yrityksissä tapahtuvan työharjoittelun muodossa. Tällä tavoin on mahdollista hankkia uusia - usein perustason -pätevyyksiä yhdessä työkokemuksen kanssa. Jo jonkin aikaa on ollut käytössä erityistoimenpiteitä ylemmille toimihenkilöille. jonka ansiosta Suomessa on pari vuotta sitten aloitettu KEKO- koulutus, työtön voi osallistua koulutukseen 6-9 kuukauden ajan ja saada tältä ajalta aloitetta edelleen toteutetaan alueelliselta pohjalta. Suomalaiset voivat myös ja tukea saada irtisanomisrahastosta. työttömyyskorvausta. opinnoilleen koulutus- Tätä tuen avulla palkkaamaan nuoria Viimeaikaisena suuntauksena on kannustaa työnantajia taloudellisen tai työnhakijoita ja tukemaan näiden koulutusta. Näin tapahtuu esimerkiksi Belgiassa, ja saada Alankomaissa, kevennystä sosiaaliturvamaksuihin, jos he palkkaavat työttömiä. Ranskassa voivat työnantajat jossa korostavat Tanskalaiset Tanskassa kiinnitetään erityistä huomiota sellaiseen koulutukseen, jolla pyritään antamaan pätevyyksiä työttömille. tällaisen koulutuksen laatua, yhteensovittamista ja yksilöllisiä suunnitelmia. Tähän lähtökohtaan liittyy koko joukko dynaamisia tekijöitä. Eräs toinen ominaispiirre on, että työttömyyden torjunta on yhä enemmän alueittain kohdennettua ja alueellisten tai paikallisten elinten vastuulla. Tanskassa alueellinen työmarkkinahallinto päättää käytettävistä keinoista. Tässä yhteydessä on mainittava tai sijaisjärjestelmä, jota käytetään hyvin usein Tanskassa ja muissa Skandinavian maissa, Ruotsissa ja Norjassa. kierrättäminen työpaikan ja tai on Kreikassa olemassa Luxemburgissa ammatillisen koulutuksen keskuksia, joiden tehtävänä on muun muassa lyhytkestoisia laatia pitkä- koulutusohjelmia, pätevöittäviä tai tietoja ja taitoja järjestää ajantasalle saattavia koulutustoimia sekä Lukuisissa kouluopetusta suunnittelemia tapauksissa työnantajajärjestöjen, toimia ammattiyhdistysten tai muiden yhdistysten toteuttamin toimin. Useimmiten näihin sisältyy erityistoimenpiteitä tietyille ryhmille. Näin on myös Portugalissa, jossa toisen yhteisön tukikehyksen osana määrätään toimenpiteistä työttömien työmarkkinoille julkisten viranomaisten täydennetään työharjoittelua. työttömien tai INTEGRAR- tukemiseksi, esimerkkinä palaamisen pitkäaikaistyöttömien pyritään ohjelma, jolla integroimiseen yhteiskunnalliseen ja ammatilliseen erityisten täydentävien koulutustoimenpiteiden avulla. Mainittakoon myös, että tässä toisessa yhteisön ikään muille tukikehyksessä määrätään työmarkkinoilta oleville kohderyhmille suunnatuista erityistoimenpiteistä. syrjäytymisen vaarassa niin tai on on for work, aloitteita joka ja jossa pyritään toteutettu Yhdistyneessä kuningaskunnassa joukko työllistettävyyden työttömien parantamiseksi. Näistä voidaan mainita ohjelma suunnattu Training pitkäaikaistyöttömille löytämään heille työpaikka, parantamaan ammatillista pätevyyttä sekä laajentamaan pätevyysvalikoimaa kansallisiin ja ammatillisiin Samanlainen pätevyyksiin. jossa käytössä lähestymistapa Community employment-ohjelma. perustuu työttömille tarkoitettuihin lähityöpaikkoihin. Nämä ovat osa- aikaisia työpaikkoja etenkin pitkäaikaistyöttömille, ja ne tarjoavat mahdollisuuden työmarkkinoilla kaikkein huonoimmassa asemassa oleville. Irlannissa, on harjoitetaan Alankomaissa on aloitettu kaksi toimenpidettä, jotka aseman pitkäaikaistyöttömien tähtäävät työmarkkinoilla. Työvoimatoimiston parantamiseen piirissä for Unemployment Scheme"(BBSvV)- toimenpidettä, jonka avulla työnhakijoille voidaan työpaikkoja myöntää tukea koulutukseen erityisalojen varten. Kyseisen alan tulee esittää koulutusohjelma työvoimaviraston keskushallinnolle. "Sectoral Training Grants joiden Useissa jäsenvaltioissa on myös ohjelmia, tavoitteena on tarjota koulutusta ja tukea sellaisille työttömille, jotka aikovat perustaa oman yrityksen. 1. 2. 6 Koulutusmahdollisuudet ja uudet kumppanuussuhteet ja tarpeisiin, koulutuksen ammatillisen lisäämällä, kuvastaa Hajauttaminen, joka tapahtuu alue- ja paikallistason tätä suuntausta. Se vastuuta heijastuu tarjonnan sopeuttamisena kyseisen alueen tai paikallisyhteisön liittyy alueellisten ja siihen yritysten toimenpiteiden luominen. Tämän rakenteiden lähestymistavan etuna on myös, että se mahdollistaa tiiviimmän yhteistyön paikallisten viranomaisten, koulutuksesta ja tutkimuslaitosten sekä yritysten, etenkin pk-yritysten kesken. Useissa jäsenvaltioisssa tämä lähestymistapa näkyy koulutusverkkojen perustamisena. Näiden yhtenä roolina on toimittaa yrityksissä tapahtuvien koulutustoimien kehittämisen kannalta tarvittavia tietoja ja apuvälineitä. alueellisten vastaavien tahojen, opetus- myös Saksassa hajauttamista suuntauksena. ammatillisen pidetään täydennyskoulutuksen keskeisenä yleisesti 20 alueellisen koulutuksen Joissakin kehittämistä jäsenvaltioissa ja täydennyskoulutus Ammatillinen paikallisen kehityksen tekijänä liittyy luonnollisesti myös yleisluontoisiin keinoihin, joita ovat alueelliset koskevat ammatillisen kuten suunnitelmat. tarpeiden Ranskassa vastaavat analysoinnista alueelliset joita yleensä hallinnoivat ja rahoittavat valtio ja alueet. Nämä rakenteet toimivat tukena koulutuslaitoksille koulutuksen tarjonnan sekä alueiden ja paikallistason erityistarpeiden yhteensovittamiseksi. ja Kreikassa paikallisten ja työllisyyden seurantakeskukset, tiedonlevityksestä mikä ja Alankomaissa luonnehtii näkyy Vastaavalla tavoin aktiivista työmarkkinapolitiikkaa Tanskassa, Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Italiassa, taipumus Belgiassa alueellistumiseen, alueellisten työmarkkinaelinten perustamisena. Näissä yhdistyvät työelämään pääsyyn tähtäävät toimet ja koulutus. Tällaiset useimmiten työmarkkinaosapuolten, kunnan ja läänin edustajista, joiden tehtävänä on organisoida työllisyyden hoitoa. Nämä komiteat seuraavat yritysten työvoiman tarvetta sekä vähentämään ehkäisemään pitkäaikaistyöttömyyttä. Käytettävissä olevat keinot ovat työelämään ohjaustoiminta valmistaminen. muodostuvat koulutus, pyrkivät elimet ja ja parhaalla koulutustarjontaa. mahdollisella tavalla erilaista Samansuuntaisesti perustettu Portugalissa paikallisten konsulttien verkko, jonka tavoitteena on edistää pk-yritysten teollista kehitystä luomalla näiden pätevöittäviä todellisiin koulutusohjelmia. soveltuvia tarpeisiin on toimenpiteitä. Samaa keinoa käytetään myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa on perustettu paikallistasolla TEC/LEC-elimiä, jotka voivat mukauttaa hallituksen perustamia kansallisia ohjelmia paikalliselle tasolle tai jopa luoda erillisiä, paikallisiin tarpeisiin erityisen hyvin Belgian vastaavia ilmaantunut uusien hollanninkielisellä alueella on toimijoiden harjoittamaa toimintaa. Kyse on pääasiassa yksityisistä aloitteista, jotka toimivat työelämää sekä toisaalta oppilaitoksia yhdistävästi. Yleisesti ottaen verkkojen luominen on merkityksellistä ammattikoulutusjärjestelmän kehittymisen kannalta Belgian hollanninkielisellä alueella, sillä siten yhdistyvät eri koulutuselinten, oppilaitosten ja yritysten toimet, ja yhteishankkeiden kautta syntyy lisäarvoa. koulutusalan elimiä ja Tanska: Työmarkkinaosapuolten aloitteet Hollanninkielinen Belgia: esimerkki yritysten välisestä koulutuksesta täydennyskoulutuksen Pk-yritysten tehostamiseksi työmarkkinaosapuolet ovat Tanskassa perustaneet yhdessä - työehtosopimusten nojalla -koulutuksen suunnittelumalleja, kuten AIDA, VIRUM, MEKHON ja SUM. joka on yrityksissä (=työvoiman käytetään Tanskassa Ammattiyhdistykset ovat kehittäneet ja rahoittaneet strateginen SUM-hanketta kehittäminen), käytettävä pätevyyksien ja koulutuksen suunnittelun apuväline. SUM-menetelmää usein suunnitteluvälineenä. On myös perustettu sihteeristö, joka huolehtii apuvälineiden myymisestä ja toisaalta SUM-konsulttien kouluttamisesta. Nämä konsultit AMU- valitaan keskusten ennen erityiskoulutusta ja lähettämistä yrityksiin, joissa he ehdottavat koulutuksen suunnittelemista tarjonnan ja tarpeiden yhteensovittamiseksi aiempaa paremmin. ammattikoulutuskeskusten kouluttajien joukosta ja SUM-järjestelmä perusperiaatteeseen: perustuu kahteen 1. yhteistyöhön yrityksen johdon ja henkilöstön välillä sekä SUM-menetelmän yleiseen soveltamiseen 2. sinnikkäisiin joilla ponnistuksiin, pyritään ja koulutuspalvelujen lähentämään pk-yrityksiä tarjoajia SUM-konsulttien avulla sekä siten luomaan kumppanuuksia. Samalla konsulttien tehtävänä on osallistua pk-yritysten verkkojen luomiseen niin, että ne voisivat yhdessä käyttää näiden tekninen jatkotutukinto on työntekijöille, tarkoitettu Alcatelin korkeasti koulutetuille jotka ovat suorittaneet tutkintonsa useita vuosia sitten. Tämä intensiivinen ja kattava opinto-ohjelma antaa heille mahdollisuuden saada korkeakoulujen ja yliopistojen nykyisen tietoja. Koulutusmuoto on laadittu useista moduleista, joista opinto-ohjelmansa valitsevat osallistujat pääaineensa mukaan. Tähän koulutukseen on pääsy myös muiden yritysten työntekijöillä, ja siihen voi osallistua tai etäopetuksena joko paikan päällä videokonferenssien välityksellä. opetuksen mukaisia uusia itse 1. 2. 7 Uuden teknologian koulutusmahdollisuudet tuomat sisältyy työpaikalla tavoitteisiin ponnistellaan lähes kaikkien keinona Avointen, joustavien ja yksilöllisten koulutustoimien jäsenvaltioiden periaate poliittisiin yhä parantaa suuremman väestönosan koulutusmahdollisuuksia. Yhä enemmän käytettävien itseopiskelumenetelmien sekä avoimen ja etäopetuksen kehittämiseksi turvautumalla entistä enemmän uuteen teknologiaan kuten tietokoneavusteiseen opetukseen tai että multimediaan. mahdollisuuksia käyttää Internetiä ja muita uusia opetuksen apuvälineitä joka puolella liittämiseksi etäopetukseen. tarkastellaan vähän teknologioiden itsestään selvää, uusien On 21 Norjassa, Erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja hollanninkielisessä Belgiassa etäopetus ja uusi tietotekniikka kuuluvat keskeisimpiin huolenaiheisiin. Suomessa opetushallitus toteutti ja 1995 välillä kunnianhimoisen vuosien 1991 hankkeen (OPINNET), jonka tavoitteena oli luoda aikuisille avoimempi, joustavampi ja uutta tekniikkaa paremmin hyödyntävä koulutusympäristö. perus- Lisäksi teknologian ammatillisia käyttöönoton etäopetuskeskuksen Uuden onnistumisen varmistamisessa keskeisenä aiheena on paremmin soveltuvien opetusmenetelmien kehittäminen. Tästä tehtävästä huolehtivat etenkin nykyiset etäopetusalan organisaatiot, esimerkkinä Ranska, josta on syytä mainita kansallisen toiminta (Centre National d'Enseignement à Distance). Tämä ja järjestää laitos täydennyskoulutuskursseja. lukuisissa jäsenvaltioissa on äskettäin perustettu erillisiä laitoksia tätä tarkoitusta varten. Voidaankin sanoa, että kaikki koulutusalan ammattilaiset, työskentelevät he sitten pedagogian tutkimuskeskuksissa, teknologian siirrosta vastaavissa laitoksissa, oppilaitoksissa, yliopistoissa tai ammattiyhdistyksissä, luomaan tietokoneavusteisia tai multimediatuotteiden varaan rakentuvia kursseja. Teknisen organisoinnin kannalta halukkaille on mainittava pääsy henkilöille itseopiskeluohjelmistoilla varustettuihin tietokoneluokkiin. Näin on muun muassa Belgiassa, jossa brysseliläinen FORESPACE tarjoaa alueen työnhakijoille mahdollisuuden työntekijöille ja Lisäksi tietokoneavusteiseen flaamilaisen aikoo uudelleenmuokata etäopetusta tukemalla uutta avointa keskeisimmät yliopistoa, korkeakoululaitokset, uuden lähestymistavan ja uusia menetelmiä tällä alalla. kokemukset, tarjotaan yhteen kehittääkseen opetusministeriö kokoaa ja itseopiskeluun. joissa vapaa pyrkivät alueen joka ja kokemuksia sekä Tanskassa vuonna 1995 perustetun teknologia- avusteisen koulutuksen keskuksen (CTU) tehtävänä on tukea koulutuslaitosten muutosta, kerätä ja levittää tukea hajautetun tietämystä asiantuntemuksen lisääntymistä. AMU-järjestelmän avulla on kehitetty ja toteutettu merkittävä uutta koulutusjärjestelmä. tietotekniikkaa Lukuisissa innovatiivisten ja tukevat multimediavälineiden julkiset viranomaiset, ja se on tunnustettu ansioksi varojen myöntämisen yhteydessä, kuten Kreikassa. tapauksissa uusien kehittämistoimintaa käyttävä Monilla muillakin aloilla kehitetään parhaillaan uuteen teknologiaan perustuvia välineitä. Hyvänä esimerkkinä on palveluala, erityisesti pankkiala Luxemburgissa ja Portugalissa. Portugalissa pyritään yleensäkin suosimaan uuden teknologian käyttöönottoa koulutuksessa, erityisesti pk-yritysten uuden koulutusohjelman yhteydessä tai avulla työllisyys- ammattikouiutusinstituutin ja 22 luomalla uusia opetusohjelmistoja käyttäviä menetelmiä. ja multimediaa on luotu erittäin avoimen yksilöiden tehokkaita laajennettu Yhdistyneessä kuningaskunnassa on 1980-luvulta ja alkaen etäopetuksen rakenteita etäopetukseen osallistumisen helpottamiseksi. Tarjontaa sekä yritysten koulutusinvestointien että tukemiseksi. Tärkeimpiä esimerkkejä ovat National Extension College, The Open College ja The Open University. Lisäksi maan hallitus on tukenut viime vuosina ja etäopetusmahdollisuuksien tutkimusohjelmia lisäämiseksi käyttämällä opetuksessa uutta teknologiaa. huomattavaa määrää entisestään, erityisesti aloitteita 1. 3 Työmarkkinaosapuolten kannat erilaiset yhteisön Suosituksessa esitettiin merkittävä menetelmällinen innovaatio: yhteiskunnallisessa vuoropuhelussa osallisina olevat työmarkkinajärjestöt osallistuvat jäsenvaltioiden kanssa myös komission arviointikertomuksen valmisteluraporttien laadintaan. rinnan Menettelyt EAY, UNICE ja CEEP ovat määritelleet itsenäisesti sen menettelytavan ja ne menetelmät, joiden avulla ne ovat raporttinsa laatineet. On hyvin kiintoisaa todeta, että niin työnantaja- kuin työntekijäjärjestöjen taholla on luotu kansallisten järjestöjen kuulemismenettely. Tämä kansallisen tason kuuleminen on osoittautunut suurelta osin myönteiseksi, ja voidaan katsoa, että yhteisön tasolla laaditut raportit antavat hyödyllistä joka vallitsee yhteisön osviittaa siitä yhteydestä, toiminnan kansallisten työmarkkinaosapuolten - ja vähäisemmässä määrin yritysten - toiminnan kehittymisen välillä. toisaalta ja tasolla Lisäksi näissä kahdessa raportissa pyrittiin käyttämään ja hyödyntämään yhteisön luotua yhteistä täydennyskoulutusta koskevalle välinettä eli tukea luku 1). yhteiskunnalliselle vuoropuhelulle Tuloksia on käytetty sekä työmarkkinaosapuolten arvion vahvistamiseksi täydennyskoulutusta koskevissa herkkäluonteisissa tässä kiinnostuksen yhteydessä määritellyissä yhteisen kohteissa ja että innovatiivisten tapausten esiintuomiseen. uusien mielenkiintoisten erityisesti kohdissa (vrt. - - että On kuitenkin näiden huomattava myös, ensimmäisten raporttien yhteydessä ei voitu kattavasti ja järjestelmällisesti koota yhteen analysoitua tietoa työmarkkinaosapuolten jäsenvaltioissa tekemistä aloitteista, vaikka tällä tasolla on kehitteillä merkittäviä innovaatioita. kussakin EAY: n raportti • EAY toteaa päätelmissään, että useimmissa jäsenvaltioissa neuvoston suositus ei ole laajalti tunnettu. EAY huomauttaa myös, että se ei ole havainnut hallitusten toteuttamia erityisiä toimia suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Yhteisön välineiden osalta EAY päätyy siihen tulokseen, että suosituksella ei ole ollut suoraa vaikutusta. • Kehityksen yleisarvion suhteen EAY:n raportissa esitetään seuraavanlainen päätelmä: useimmissa jäsenvaltioissa ei näytetä saavuttaneen mitään todellista edistystä koulutusmahdollisuuksissa. EAY tunnustaa, että asiaan on kiinnitetty enemmän huomiota, mutta että koulutusmahdollisuuksista ei ole strategista lukuisissa kysymystä. Raportissa jäsenvaltioissa julkisen rahoituksen leikkaaminen on saattanut vaikeuttaa koulutukseen pääsyä. ja lisätään, että tullut yhteistä poliittista • EAY mainitsee kuitenkin myönteisenä seikkana sen, että eräissä maissa on tapahtunut huomattavaa kehitystä, joka on edistänyt koulutukseen pääsyä. Raportissa mainitaan kymmenkunta maata (S, UK, DK, FIN, E, F, A, D, P), joissa voidaan katsoa tehdyn aloitteita merkittäviä koulutusmahdollisuuksien parantamiseksi. • EAY:n raportissa kiinnitetään huomiota myös siihen, että joillakin aloilla tai joissakin yrityksissä koulutukseen lisääntynyt. Raportissa nähdään yhteys yrityksissä tapahtuneen työn organisoinnin ja yleisen laadun tavoittelun useita välillä. tämänsuuntaisia, yritystasolla tehtyjä sopimuksia. osallistuminen Raportissa mainitaan on Esimerkkejä yrityksistä (tukitoimet) tarve liittyy Unibon - Italia: Täydennyskoulutuksen ISO9000- kilpailuun. standardeihin Yrityksessä sovelletaan kerrannaisperiaatetta, jonka mukaan ryhmien johtajat kehittävät laatua edistäviä ideoita ja välittävät kokemuksensa työryhmille. kovempaan ja laatusuuntautuneen Länsförsäkringar Uppsala (Ruotsi): asiakas- työn organisoinnin ja työntekijät yhteydessä vapaamuotoiseen osallistuvat täydennyskoulutukseen itse jopa mukana tämän järjestämisessä. ja ovat osaston kaikki (Tanska): itseohjautuvien kilpailukyky ABB-Motorenfabrik työryhmien avulla taataan kehittämällä taitoja, jotka liittyvät toisiinsa, ja tekemällä koulutuksesta velvollisuus kaikille työntekijöille. • Raportissa osoitetaan myös, että useimmissa jäsenvaltioissa koulutustarpeiden työntekijöiden arviointimenettelyt ovat riittämättömiä. Samoin siinä muistutetaan, että mahdollisuus hankkia muodollinen pätevyys tui edes osittainen tietojen ja taitojen tekijä motivaation osallistumisen kannalta. on keskeinen tunnustaminen koulutukseen ja tarkastellaan viidentoista kohdittain • Raportissa osalta suosituksen saavutettuja tuloksia. Tästä yksityiskohtaisesta tarkastelusta on syytä mainita erityisesti seuraavat kohdat: myös tavoitteen • • • • • • • • • • • ja on tietoa teollisen yritysten olemassa vaikkakin yrityksille laatimiseksi ja oleville rakennemuutoksen suunnattujen arvio, jonka mukaan ainoastaan pienellä osalla yrityksistä on muodollisia koulutussuunnitelmia, mutta käynnissä on lukuisia kokeiluja tällaisten suunnitelmien työntekijöiden ottamiseksi mukaan tähän prosessiin pk-yrityksille kourissa tukitoimien myönteisyys se, että varsinkin alueellisella ja paikallisella tasolla ja näiden tarpeista, työntekijöiden tarpeiden analysointi on vielä riittämätöntä tarve parantaa nykyistä tiedotusta työntekijöille, sillä se ei ole tarpeeksi laajaa ja tehokasta yksilöllisten tarpeiden arvioinnin riittämättömyys, joka on selvintä palkansaajien kohdalla usein liian kapea-alainen näkemys koulutuksen ja työn organisoinnin välisestä yhteydestä opetusmenetelmien myönteinen kehitys yleinen huoli vähiten koulutettujen koulutuksesta, vaikkakin muutokset tässä suhteessa ovat hitaita huomattavia mahdollisuuksien koulutuksessa koulutukseen pääsy on edelleen vaikeaa tutkintoa tai työpaikkaa vailla oleville nuorille suuntauksena on vähentää työttömille suunnattuja julkisia koulutustoimia, esimerkkinä työpaikan kierrättämisen (job rotation) käytäntö yhtäläisten täydennys edistämiseksi ponnistuksia • maiden välisen yhteistyön kehittyminen täydennyskoulutuksen korostaen yksittäisten työntekijöiden vaikeuksia osallistua toisessa maassa järjestettävälle kurssille. alalla, Tanska: Työpaikan kierrättäminen (Job rotation) työpaikan kierrättämismallissa Tanskalaisessa täydennyskoulutuksessa olevan tilalle palkataan määräajaksi työnhakija. Tätä menettelyä sovelletaan sekä yrityksen koulutussuunnitelman että työntekijöiden lomamahdollisuuksien yhteydessä (vanhempainloman, koulutusvapaan ja sapattivapaan). työntekijän erilaisten Kyse on toimenpiteestä, jolla työttömälle henkilölle 23 tarjota annetaan koulutuksessa olevan henkilön työpaikka koulutuksen ajaksi. Toimenpiteellä on kaksi tavoitetta: helpottaa koulutusta haluavien työntekijöiden taakkaa ja sijaisuuteen työttömille mahdollisuus koulutusjakson aikana. Toiminta rahoitetaan joko erilaisten kustannusten suorilla korvauksilla tai vähennysmahdollisuuden kuitenkin kautta. On todettava, että tällaisiin sijaisiin turvautuvat lähinnä julkiset elimet, ja nekin lähinnä hoito- ja palvelualalla. Myös yksityisen alan pienyritysten olisi tiedostettava tällaisten sijaisten palkkaamisesta niille koituvat edut. Yleispäätelmänä EAY:n raportissa yksilöidään neljä prosessin jatkon kannalta tärkeää kohtaa: • havaittu edistyminen liittyy pikemminkin yritysten yhteisiin tavoitteisiin eikä niinkään työntekijöiden yksilöllisiin tarpeisiin • EAY:n vahvistama pyrkimys kehittää Euroopan vuoropuhelua yhteiskunnallista laajuista täydennyskoulutusmahdollisuuksista • komissiolle pyyntö osoitettu esittää koulutusmahdollisuuksia koskeva direktiivi, koska suosituksen vaikutus on jäänyt niin vähäiseksi. Pyyntöä perustellaan sillä kehityksellä ja niillä haasteilla, vastattava: työn organisointi, tietoyhteiskunta, uudenlainen uusi teknologia, työttömyysaste ja väestönkehitys. joihin Euroopan on • tehdä aloitteita jäsenvaltioille osoitettu pyyntö tukemiseksi, työmarkkinaosapuolten kansallisten jotta voidaan luoda vapaan koulutukseen pääsyn takaavat järjestelyt ja edellytykset. UNICE:n/CEEP:in raportti • Työnantajajärjestöt antavat ensinnäkin yleisarvion, jonka mukaan viime vuosikymmenen aikana on saavutettu edistystä huomattavaa koulutusmahdollisuuksissa sekä kansallisella että yhteisön tasolla. • Työnantajajärjestöjen "hankkia raportissa korostetaan lukuisissa kannanotoissa ja julistuksissa ilmaistua korkeasti tavoitetta ja koulututettuja työntekijöitä". ja motivoituneita Siinä muistutetaan myös, että työnantajat käyttävät "paljon aikaa ja rahaa työntekijän elinikäiseen koulutukseen". ylläpitää lukuisia • Raportissa korostetaan niin ikään, että raportin laadintavaiheessa käydyt neuvottelut osoittivat yhteistyöstä selvästi julkisten työnantajien, tasolla viranomaisten koulutusmahdollisuuksien ja korostetaan tätä alaa koskevan yhteistyön tuomia etuja. työntekijöiden välillä parantamiseksi, kansallisella esimerkkejä ja • Raportissa muistutetaan yhteisten edistettäisiin lausuntojen tärkeästä panoksesta tässä yhteydessä ja siitä, että lausunnoista merkittävin koski menettelytapoja, laajaa joilla hyödyntämistä". koulutusmahdollisuuksien lausuntoa Työnantajat tuleva perustana, täydennyskoulutusmahdollisuuksien kehitys voitaisiin rakentaa. tätä yhteistä jonka varaan nykyinen "mahdollisimman pitävät ja • Kuitenkin raportissa työnantajajärjestöjen korostetaan myös, että neuvoston suosituksen vaikutus on jäänyt hyvin vähäiseksi ja että se ei ole vaikuttanut huomattaviin työnantajien ponnistuksiin. Työnantajat muistuttavat kuitenkin olevansa tyytyväisiä siihen, että joitakin yhteisen lausunnon kohtia sisällytettiin suositukseen. Myös neuvottelut antavat arvokkaita tietoja: kansallisten järjestöjen kanssa käydyt • Yleisen kannan mukaan koulutus on keskeinen tekijä yritysten kilpailustrategiassa. Tämä suuntaus on seurausta markkinoiden paineesta, teknologian muutoksista ja uusista tavoista organisoida työtä. • Yhteisymmärrys siitä, että vallitsee koulutusmahdollisuudet yhteisön alueella ovat kiintoisaa parantuneet huomattavasti. On ja huomata ja korostaa, että työntekijöiden raporteissa esitetyt yleisarviot ovat tämän keskeisen kohdan osalta täysin vastakkaisia saavutetun edistyksen suhteen. työnantajien • Työnantajien raportissa tuodaan esiin toinenkin keskeinen ulottuvuus - alakohtaisuus. Raportissa tullaan kansallisten liittojen vastausten perusteella siihen tulokseen, että lukuisilla aloilla on havaittu julkisissa että koulutuksen raportissa yksityisissä päätellään, säännöstelyn purkaminen on johtanut lisääntyneeseen kilpailuun ja sitä kautta lisääntyneeseen koulutukseen. lisääntymistä yrityksissä. sekä Lisäksi alan julkisen että • Yksi kohta keskeinen ja -suunnitelmien koskee analyysin koulutusohjelmien laatimista. Raportissa vahvistetaan, että ollakseen tehokasta koulutukselle on asetettava selkeitä tavoitteita koulutussuunnitelmissa ja -ohjelmissa. Työnantajat hyväksyvät ajatuksen siitä, että edistystä on tapahduttava, jotta nämä suunnitelmat vastaisivat sekä yritysten tarpeisiin että pitemmällä aikavälillä tapahtuvan kehittämisen henkilöstövarojen tarpeisiin. • Huomattavaa edistystä näytetään saavuttaneen ja tiedottamisessa eri yhteistyökomiteoiden, sopimusten, työpiirien sekä sisäisen ja ulkoisen mainostamisen avulla. keinoin: yhteisten koulutus- 24 Työnantajat tunnustavat viime vuosina saavutetun naisten merkittävän - koulutusmahdollisuuksien olivatpa he sitten palkansaajia, työmarkkinoille palaavia tai ensimmäistä työpaikkaansa etsiviä. parantamisessa edistyksen yhä työskentelevät Työnantajat läheisemmin koulutuspalvelujen tarjoajien kanssa kehittääkseen koulutusmuotoja, joiden avulla nuoret voivat saada tunnustetun ammattipätevyyden. Samoin raportissa korostetaan, että työnantajat ottavat aktiivisesti osaa työmarkkinoille työttömien tarjoamalla laajat koulutusmahdollisuudet. Tähän tarkoitukseen käytetään erilaisia menettelytapoja. integroimiseen painotetaan Työnantajien pääkysymystä, kou lutusmahdol I isuuksien laatustandardien ammatillinen ohjaus, tiedotus ja motivointi. viittä raportissa joita he pitävät avainasemassa parantam isessa: pätevyydet, luominen, Työnantajajärjestöjen raportissa tehdään päätelmiä, annetaan suosituksia ja kehotetaan sekä työnantajia että ja komissiota keskittymään jäsenvaltioita tiettyihin asioihin: olisi jatkettava Työnantajien kehittämistä täydennyskoulutusmahdollisuuksien jatkettava yrityspolitiikan yhteistyötä järjestöjen kanssa koulutuspolitiikan kehittämiseksi, tutkittava ja kehitettävä hyviä käytäntöjä alan järjestöjen tuella sekä kansallisella että yhteisön tasolla. strategisena jäsenvaltioiden tekijänä, ja alan Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä asianmukaista koulutuspolitiikkaa työnantajien kanssa sekä tuettava yhteensovittamista ja hyvien käytäntöjen levittämistä kansallisella ja Euroopan tasolla. yhteistyössä Komission olisi työskenneltävä työnantajien kanssa yhteisön ohjelmiin osallistumisen helpottamiseksi ja hallinnollisten kulujen keventämiseksi, tehtävä tutkimuksia tietämyksen ja hyvien käytäntöjen leviämisen parantamiseksi, jatkettava ammatillista työtä sekä ohjausta järjestettävä hyviä käytäntöjä koskevia seminaareja työnantajien tuella. ja pätevyyksiä koskevaa osin asiassa suurelta Pk-yritysten ongelmaa korostetaan muistuttaen samalla, että niillä on vain hyvin vähän omia resursseja koulutuksen kehittämiseen ja että ne ovat riippuvaisia tässä ulkopuolisesta avusta. Kansallisten järjestöjen vastauksista voidaan päätellä, että asiassa on tapahtunut merkittävää kehitystä, sillä monet jäsenvaltiot ovat tehneet aloitteita siirtääkseen ja koulutuksen hankkimisen pk-yrityksille itselleen. Eräät toiset jäsenvaltiot ovat puolestaan varanneet osan talousarviostaan koulutuksen kehittämiseen, joskaan nämä eivät usein ole täysin perillä olevista mahdollisuuksista. Raportissa korostetaan tällä alalla vielä tarvittavia tiedotustoimia. ennakoinnin, suunnittelun pk-yritysten tarjolla Raportissa ponnistuksia vastaamiseksi. tuodaan esille teolliseen jo toteutettuja rakennemuutokseen tarjonnan raportissa arvioidaan, että saavutetut Samoin tulokset koulutuksen ja kysynnän lähentämiseksi alueellisella ja paikallisella tasolla eivät ole olleet kovin tyydyttäviä. Yritysten ja oppilaitosten välisiä yhteistyöaloitteita on tehty, kansallisia tai alueellisia seurantakeskuksia on perustettu ja tiedotuskampanjoita on toteutettu. Raportin mukaan palkansaajista tulee lisääntyvässä määrin omien koulutustarpeidensa arvioitsijoita. Siten he voivat ilmaista omat tarpeensa esimerkiksi arviointikursseilla tai työpiireissä taikka kyselyiden avulla sekä tuloksia arvioimalla. työn organisoinnin on oltava Raportissa korostetaan, että koulutuksen, tuotannon jatkuvasti ja yhteydessä että toisiinsa. etuoikeutetun koulutusmenetelmät muodostavat kehityssaran uusista menetelmistä ovat moduleittain jaoteltu koulutus, multimediavälineet ja itse työtehtävän yhteydessä ("on-the-job") tapahtuva koulutus. yrityksissä. Esimerkkejä todetaan, Siinä Huonosti koulutettujen työntekijöiden ongelma on tiedostettu. Työnantajat hyväksyvät ajatuksen erityisistä motivointi- ja tiedotustoimista, mutta myöntävät, että paljon työtä on tarpeen niiden tilanteessa taholta, jotka vastaavat olevien yksilöiden kehittämisestä ja heidän auttamisesta oman potentiaalinsa saavuttamisessa. tällaisessa 25 Luku 2 Kohti ammattipätevyys kunnianhimoisempaa unionin politiikkaa: 2. 1 Eroja kavennettava unionin sisällä Keskimääräiset koulutusta mahdollisuudet saada 1. Neuvoston vuonna 1993 antaman suosituksen jälkeen on saatu runsaasti tietoja täydennyskoulutuksen nykytilanteesta unionin jäsenvaltioissa. Näiden tietojen pohjalta voidaan jatkaa asiaa koskevaa keskustelua yhteisössä. Tiedot on saatu pääasiassa kahdesta lähteestä: tasolla ja • • ja täydennyskoulutusta koskeva yhteisön kysely (CVTS), johon osallistui vuonna 1994 lähes 50 000 josta saatiin ensimmäisen kerran yritystä yritysten vertailukelpoisia täydennyskoulutuspolitiikkaa koskevia tilastotietoja jäsenvaltioiden kansalliset, neuvoston suosituksen täytäntöönpanon yhteydessä laaditut raportit, jotka kansallisista sisältävät kyselyistä tai yhteisön kyselyn kansallisista osista lukuja. saatuja erityisistä etupäässä jotka neuvoston rajoittuu kysymyksiin, 2. Käsillä olevassa kertomuksessa numerotietojen liittyvät analysointi suoraan esitettyihin suuntaviivoihin ja tavoitteisiin. Näitä ovat kaikkien työntekijöiden saada täydennyskoulutuksen täydennyskoulutusta, yleistyminen yrityksissä, käytetyt koulutusmuodot sekä yritysten koosta tai toiminta-alasta johtuvat erot. mahdollisuudet suosituksessa Täydennyskoulutusta kyselyn pääpiirteet koskevan yhteisön Täydennyskoulutusta Euroopan yhteisössä koskeva kysely suoritettiin vuonna 1994, ja vertailuvuotena käytettiin vuotta 1993. Otokseen kuului lähes 50 000 yritystä. Kysely koski yrityksiä, joissa on yli 10 työntekijää, ja sen piiristä suljettiin pois maatalous, julkishallinto, työllistävät ja kotitaloudet ja ulkomaiset järjestöt. Niiltä yrityksiltä, jotka työntekijöiden järjestäneet täydennyskoulutusta vuonna 1993, kerättiin tietoja kursseista ja niihin osallistujista. koulutus, terveys olivat tulos kyselystä että on, 3. Päällimmäinen lisäämiseksi on täydennyskoulutusmahdollisuuksien tehtävä erittäin paljon, ennen kuin neuvoston vielä suosituksessa esitetyt yleiset tavoitteet saavutetaan. Näiden tavoitteiden mukaan jokaisella työntekijällä tulee olla mahdollisuus saada täydennyskoulutusta koko elämänsä ajan. Tosiasiassa vuonna 1993, joka oli eurooppalaisen kyselyn vertailuvuosi, vain vähän enemmän kuin yksi työntekijä neljästä (28 %) osallistui täydennyskoulutukseen. Suuria eroja jäsenvaltioiden välillä 4. Kyselystä ilmenee myös, että yhteisön keskiarvon taakse kätkeytyy suuria jäsenvaltioiden välisiä eroja, sillä koulutukseen osallistuneiden määrät vaihtelevat jäsenvaltioittain 13 %:sta (P - GR) 43 %:iin (ÏRL). Koulutusta saaneiden osuus (12 jäsenvaltiossa) Yli keskiarvon EUR 12 Lähellä keskiarvoa EUR 12 Huomattavasti alle keskiarvon EUR12 Keskiarvo EUR 12 = 28% Jäsenvaltiot IRL, UK, F, DK NL, B, D, L E, I, P, GR Siksi vaikeampaa 5. Vuonna I994 toteutettu yhteisön kysely koski 12 arvioida on jäsenvaltiota. yhtenäisesti tilannetta kolmessa uudessa jäsenvaltiossa, Ruotsissa, Suomessa ja Itävallassa. Näiden kolmen valtion julkaisemissa kansallisissa raporteissa, jotkf koskevat neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa, on kuitenkin joitakin tilastotietoja. Näiden perusteella voidaan tehdä seuraavat arviot: 26 • Ruotsi ja joissa Suomi, koulutukseen osallistuneiden osuus on paljon yli 40 % , sijoittuvat maiden ensimmäisen ryhmän ylempään puoliskoon Itävalta on lähellä 12 jäsenvaltion keskitasoa. • että todeta, voidaan Yhteenvetona vuosittain täydennyskoulutukseen osallistuvien määrä vaihtelee siten, että siihen osallistuu 1 työntekijä 8:sta niissä jäsenvaltioissa joissa osallistuminen on vähäisintä ja 1 työntekijä 2:sta niissä jäsenvaltioissa, joissa osallistuminen on yleisintä (S-Fin). (P-GR), Yritysten täydennyskoulutuspolitiikka 6. Käytettävissä olevat yritysten koulutuspolitiikkaa lisävalaistusta edellä koskevat tiedot voivat antaa mainittuihin, täydennyskoulutusta koskeviin yleisiin II pääkohdan tuloksiin. Neuvoston mukainen ensimmäisen toteuttaminen koulutussuunnitelmien yrityksissä ratkaisevasti vaikuttaa täydennyskoulutuksen tuloksiin. tavoitteen ja -ohjelmien suosituksen toisin Koulutussuunnitelmien ja -ohjelmien toteuttaminen yritysten sanoen yrityksissä, täydennyskoulutuspolitiikka, ei keskimäärin ole vielä yleistä Euroopan unionissa. Yhteisön suorittaman kyselyn perusteella voidaan arvioida,että vain 58 % yrityksistä - toisin sanoen selvästi alle kahta yritystä "kouluttavaksi" kolmesta -voidaan yritykseksi, millaista sitten järjestetäänkin. kutsua koulutusta niissä Politiikat Yrityksen tilanne Koulutus melko yleistä (3 yritystä 4:stä) Lähellä keskiarvoa EUR 12 (n. 2 yritystä 3:sta) Selvästi alle keskiarvon EUR 12 (alle 1 yritys 3:sta) Jäsenvaltiot DK, D, UK, IRL F, L, NL, B E, I, P, GR Keskiarvo EUR 12: 58 % 1. Yritysten täydennyskoulutuspolitiikoissa yhdistetään erityyppisiä koulutusmuotoja. Näitä ovat esimerkiksi yritysten ulkopuolelta hankittu koulutus, yrityksen itse järjestämä koulutus, työpaikalla tapahtuva koulutus, luennot ja itseopiskelu. Koulutustyyppien yksityiskohtainen erittely osoittaa, että enemmistö (noin 2/3) työntekijöitään kouluttavista ulkopuolisia yhtä yrityksistä tapahtuvaa ja koulutuspalveluja koulutusta, käytettyä koulutusmuotoa. paljon työpaikalla jotka ovat kaksi käyttää eniten Yrityksen koko on ratkaiseva tekijä korreloi yrityksen 8. Täydennyskoulutusta saaneiden työntekijöiden kokoon suoraan määrä useimmissa jäsenvaltioissa. 12 jäsenvaltiosta saatujen tietojen mukaan määrä on 13 % yrityksissä, joissa on 10-49 työntekijää, ja kohoaa 43 %:iin yrityksissä, joissa on yli l 000 työntekijää. Toisin sanoen, yli tuhannen työntekijän yrityksessä työskentelevällä on kolme kertaa paremmat mahdollisuudet saada täydennyskoulutusta kuin työntekijällä yrityksessä, jossa on 10-49 työntekijää. unionissa (5 prosentista 32 prosenttiin) Tämä erittäin merkittävä vaihtelu korostuu joissakin maissa, esimerkiksi (2 prosentista 31 Italiassa prosenttiin), Espanjassa (7 prosentista 45 prosenttiin), ja Portugalissa Ranskassa (11 prosentista 54 prosenttiin). Tästä 12 jäsenvaltion positiivisesta korrelaatiosta on yksi selvä poikkeus: Tanska, jossa suunta on päinvastainen (koulutusta saaneiden osuus 10-49 työntekijän yrityksissä on 37 %, kun se on noin 34 % 250-999 työntekijän yrityksissä ja 28 % yli 1 000 työntekijän yrityksissä). Tanskassa yrityksen suuruus työntekijöiden näytä mahdollisuuksia saada täydennyskoulutusta. todetusta lisäävän ei Erilaista politiikkaa talouden eri aloilla ja myös huomattavia postipalvelut vakuutustoiminta, Täydennyskoulutusmahdollisuuksia tutkimalla 9. havaitaan alakohtaisia eroavaisuuksia. Palvelualoilla, joita ovat esimerkiksi pankki- ja televiestintä sekä vesi, sähkö ja kaasu, koulutusta saaneiden työntekijöiden prosenttiosuus on kaikkein suurin: osuudet olivat 57 %, 53 % ja 49 %. Sen sijaan koulutusta koskevat luvut ovat erittäin alhaiset esimerkiksi hotelli- ja ravintolapalvelujen alalla (vain saanut koulutusta). yksi Teollisuudessa osallistumisluvut jäävät alle 35 %:n, ja luvut voivat olla niinkin alhaisia kuin 15 % rakennusalalla ja 8 % tekstiilialalla. työntekijä viidestä on 2. 2 Ammatillista koulutusta koskevan politiikan prioriteetit arvioitava uudelleen 1. Vaikka täydennyskoulutusmahdollisuuksia koskevan neuvoston suosituksen antamisesta on tuskin liittyvät ongelmat ovat neljää vuotta, aiheeseen ja Tämänhetkinen muuttuneet näköpiirissä oleva ja sosiaalinen kehitys Euroopassa tekee asiasta paljon merkittävämmän. taloudellinen, väestöllinen huomattavasti. 15:tä jäsenvaltiota koskevissa tiedoissa ylimpien ääriarvojen pitäisi sijoittua 50 %:n yläpuolelle. Tanskan raportissa on erittäin kiinnostavia, pk- yrityksiä koskevia huomioita. 27 Aktiiviväestön vanheneminen ja aktiiviväestön 2. Väestönkehitys selvä vanheneminen ovat uusia huolenaiheita useimmissa eurooppalaisissa kansantalouksissa. Nämä tekijät ovat erittäin merkittäviä, ja on aivan välttämätöntä muuttaa perusteellisesti niitä ajattelutapoja, jotka ovat vielä nykyäänkin vallitsevia pohdittaessa tapoja kehittää työntekijöiden ammattitaitoa Joskin yhä paremmin koulutettujen nuorten tulo työmarkkinoille on nyt ja tulevaisuudessa tärkeä tekijä, sitä ei voida enää pitää pääasiallisena keinona saada sijaan on yrityksiin uutta varauduttava perusteellisiin koulutustarpeiden muutoksiin, joihin kuuluu painopisteen siirtyminen asteittain vanhempien työntekijöiden koulutukseen. ammattitaitoa. Sen Seuraavat kolme osoitinta kuvaavat tätä painopisteen siirtymistä: a) Iän mediaani16, joka oli vuosina 1960-1995 kohonnut vain vajaat 5 vuotta (31,4 vuodesta 35,4 vuoteen) kohoaa lähes 10 vuotta seuraavien 35 vuoden kuluessa eli vuosina 1995-2030 (35,4 vuodesta 44,3 vuoteen)1 b) 20-29-vuotiaitten osuus aktiiviväestöstä pysyi vakaana (noin 27 %) vuosina 1960-1995, mutta supistuu 23 %:iin vuoteen 2030 mennessä c) 50-59-vuotiaitten ikäryhmä, johon tällä hetkellä kuuluu joka viides työntekijä (20,8 %), kasvaa ja käsittää enemmän kuin joka neljännen työntekijän (27,2 %) vuoteen 2030 mennessä. Koulutuksen saaminen riippuu selkeästi iästä vain 5,8% ikäjakauman vääristyminen on 3. Aktiiviväestön välitön syy pohtia täydennyskoulutuksen kehittämistä. Nykyään mahdollisuudet saada koulutusta vähenevät erittäin voimakkaasti henkilön ikääntyessä. Keväällä ilmoitti 1994 osallistuneensa neljän kyselyä edeltäneen viikon aikana koulutukseen. Tämä yhteisön keskiarvo ylittyy selvästi ja Yhdistyneessä vain Tanskassa, Alankomaissa kuningaskunnassa. yhteisön lähellä on jäsenvaltioissa keskiarvoa, mutta kaikissa muissa edellä mainitun ikäryhmän mahdollisuudet opiskella tai saada täydennyskoulutusta ovat vain 1 tai 2 %'. 3 5-44-vuotiaista Saksa Työn kehittyminen 4. Työ muuttuu peruuttamattomalla tavalla yhä aineettomammaksi. Kaikkiin ammatteihin kuuluu entistä enemmän tehtäviä, joihin liittyy suunnittelua, uuden luomista, erilaisten merkkien hallitsemista ja Ikä, joka jakaa väestön kahteen yhtä suureen osaan. Lähde: Eurostat Työvoimaa koskeva kysely (LFS) henkisten kykyjen käyttöä. Tämä suuntaus on ammattipätevyyden kehittämisen kannalta keskeinen tekijä. Koska työn luonne on muuttunut, sitä ei enää voi määritellä ammatteina tai tehtävinä. Kohti ammattitaitoa lisäävää työn järjestämistä 5. Yhä useammat yritykset pyrkivät kehittämään järjestämällä käytännön työntekijöiden ammattitaitoa oppimistilanteita koulutusjaksojen teoreettisten täydennykseksi. Ammattitaidon jatkuva kehittäminen liittyy näin työn organisoinnin, työtilanteiden sisällön ja hierarkisten suhteiden muutoksiin. Voimavarat sen 6. Täydennyskoulutuksen kehittämistä koskevassa keskustelussa kysymys voimavaroista on luonnollisesti keskeinen, ja on kiinnostavaa, että työmarkkinaosapuolet ovat ottaneet yhteiskunnallisen yhdeksi vuoropuhelun keskeisistä aiheista. On selvää, ettei työntekijöitä voi istuttaa ammattitaidon kehittämiseksi toiseen kertaan heidän työelämänsä aikana. Kuten valkoisessa kirjassa "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa" osoitetaan, yhteiskuntiemme tulee kehitys antaa meille mahdollisuuksia, hyödyntää: tilanteet, joissa koulutus on mahdollista, ja samalla koulutuksen voimavarat monipuolistuvat ja syytä moninkertaistuvat. On kaikkien mahdollisuuksia hyväkseen monipuolista käyttää täydennyskoulutustarjontaa. edistää joita Yksilöllisten täydennyskoulutusmahdollisuuksien paranemisen kannalta edellä kuvattu yhteiskunnallinen kehitys on ratkaiseva tekijä. Se nostaa esiin kysymyksen yksilöiden vastuusta tarpeiden ja linjojen määrittelyssä ja parhaimpien menettelytapojen valinnassa. Sen ansiosta voidaan myös pohtia syvällisemmin joidenkin mielestä arkaluonteista kysymystä siitä, miten yksittäiset ihmiset voivat varojaan) tai myötävaikuttaa koulutuksen kehittämiseen. (käyttämällä aikaansa Itävalta : koulutustili (Bildunqskonto) 1994 käynnistetyssä Vuonna työntekijällä on koulutustilijärjestelmässä kullakin henkilökohtainen koulutustili. Järjestelmä kuuluu Y!ä- Itävallan hyväksi osavaltiossa osavaltion hallituksen työmarkkinaosapuolten ja aloitteesta suoritettuihin toimiin. Tässä järjestelmässä ammatillisen työntekijöille koulutuksen kustannuksista (enimmäismäärä on 20 000 Itävallan Sillinkiä). työntekijöiden korvataan 50 % Kohti uutta työajan jakamista 7. Kysymys ajan käytöstä - erityisesti siitä, miten ja miten paljon paljon aikaa käytetään työhön 28 lisäämiseen päätellen ja koulutukseen niistä - on ammattitaidon hankalampi epämääräisistä keskusteluista, joita on käyty työajan lyhentämisestä ja muutoksista. Joidenkin yritysten menettelytavoissa ja eräissä työmarkkinaosapuolten välisissä sopimuksissa on kuitenkin havaittavissa selvää kiinnostusta kytkeä yhteen työajan lyhentäminen ja koulutukseen käytetty aika. Tässä suhteessa on epäilemättä olemassa joustomahdollisuuksia ja käyttämättömiä voimavaroja, joita kannattaa tutkia. Koulutukseen käytettävän ajan lisäämistä tavoilla, jotka on vielä yksityiskohtaisesti määriteltävä työmarkkinaosapuolten välillä, voidaan pitää joustavana vastineena työajan muutoksista ja sillä voidaan helpottaa uusia järjestelyjä. On tärkeätä, että määriteltävät työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen parempaa huomioon ottamista erityisesti naisten osalta. tukevat tavat Ammattitaidon vahvistaminen kehityksen keskeinen tekijä - dynaamisen ehdotti komissio 8. Kysymys hankitun ammattitaidon vahvistamisesta on tältä kannalta katsoen keskeinen. Valkoisessa kirjassa Euroopan ammattitaidon vahvistamiseksi uusia keinoja, jotka olisivat yksilöllisesti käytettävissä ja kaikkien saatavilla. Kysymyksessä on uusi, mutta aivan keskeinen suuntaus, jota kannattaa kehittää sekä menettelytapojen että toteutuksen osalta. Tarkoitus on antaa yksittäisille ihmisille keinot lisätä tietojaan ja arvioida joustavasti ja objektiivisesti heidän saavuttamaansa tasoa. Euroopan elinikäisen oppimisen vuoden vaikutus 9. Euroopan elinikäisen oppimisen vuoden yhteydessä toteutetut toimet ovat osoittaneet, että Euroopan kansalaiset pitävät tätä aihetta entistä tärkeämpänä ja huomattavasti. ovat Merkittäviä liittyviä piirteitä ovat olleet seuraavat: ulottuvuutta lisänneet tähän sen a) Euroopan kansalaisilta saatu tuki eurooppalaisen teemavuoden Edellä mainitun eurobarometritutkimus yhteydessä suoritettu osoittaa selvästi, että Euroopan kansalaiset kannattavat ajatusta elinikäisestä koulutuksesta. Seitsemän eurooppalaista kymmenestä toivoo saavansa lisäkoulutusta. Yli 80 % miehistä ja 70 % naisista on sitä mieltä, että koulutus ja täydennyskoulutus parantavat heidän työelämänsä laatua. Kielteisenä piirteenä tulee kuitenkin esiin, että tuskin yksi eurooppalainen viidestä on osallistunut koulutukseen 12 viime kuukauden kuluessa. h) Runsas osallistuminen teemavuoden toimiin Elinikäisen koulutuksen teemaa on käsitelty monin eri tavoin. On toteutettu 5 000 hanketta, järjestetty 2 500 tilaisuutta, julkaistu 3 500 lehtiartikkelia sekä kirjattu 80 000 vierailua Internetissä. Teemavuoden 29 ansiosta elinikäisen koulutuksen ongelmia on käsitelty todella laajasti ja tehokkaasti. c) Omaperäisten aloitteiden suuri määrä Eräät teemavuoden yhteydessä kehitellyt aloitteet osoittavat, että on pyritty etsimään innovatiivisia ja "oppimispuodit" omaperäisiä Tanskassa, viikko Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Internet-juna Suomessa. aikuisopiskelijoiden ratkaisuja, kuten 2. 3 Yhä suurempi merkitys kilpailukyvylle ja työllisyydelle puolia vahvoja 1. Talouden alalla suuntauksissa 90-luvun alussa tapahtunut äkillinen muutos antaa aiheen etsiä keinoja, joilla voidaan vankentaa eurooppalaisten kiristyneessä talouksien maailmanlaajuisessa kilpailussa. Yrityksissä ja makrotalouden tasolla tunnustetaan, että työvoiman laatu Euroopassa sekä työntekijöiden ammattitaito ja sen ratkaisevia tekijöitä niiden tuottavuuteen ja kilpailukykyyn liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka ovat välttämättömiä, jotta Eurooppa säilyttäisi asemansa maailmanmarkkinoilla kehityksen mukaisesti. jatkuva kehittäminen ovat kestävän Eräs kilpailukyvyn avaintekijä 2. Tuoreessa avaintekijä kilpailukykyä koskevassa komissio toteaa kilpailukykyyn tiedonannossaan keskeisesti vaikuttavista tekijöistä seuraavaa: tehokas käyttö on Inhimillisten voimavarojen edelleen tuottavuuden niin parantamisen kuin sisäisen joustonkin kannalta. Työllisyyden epävakaisuuden kasvuun sisältyy vaara, että inhimilliseen pääomaan ja erityisesti ammattikoulutukseen tehtävät investoinnit, joita pitkän aikavälin kasvu ja kilpailukyky vaativat, taitojen jatkuva jäävät kehittäminen on (ja tulevaisuudessa tämä suuntaus vain vahvistuu) aineeton investointi, josta on todellista ja kasvavaa hyötyä niin teollisuudelle kuin työntekijöillekin Korkealle ammattitaidolle ja laadulle sekä korkealle tuottavuudelle perustuva teollisuusstrategia teollisuuden kilpailukykyä ja työntekijöiden työllistettävyyttä. tekemättä. Koulutus ja vahvistaa Tiiviimpi yhteys työllisyyteen 3. Euroopan työmarkkinoiden toimintaa koskevat analyysit osoittavat, että vaara joutua työttömäksi ja sidoksissa on voimakkaasti ammattitaidon tasoon20, vaikka tämä ei pidäkään koulutuksen 19 "Euroopan analyysi", KOM(96)463. teollisuuden kilpailukyvyn esikuva- 0 Lähde: Raportti työllisyydestä Euroopassa, 1995 esille tuovat tulokset hankkiminen 25-34-vuotiaitten paikkaansa kaikissa jäsenvaltioissa. Käytettävissä olevat koulutustasoja koskevan kynnysvaikutuksen, sillä korkeakoulutus suojaa työttömyydeltä vain aavistuksen verran paremmin kuin keskiasteen koulutus. Tämä ero on vielä vähäisempi alle 25-vuotiaiden nuorten ikäryhmässä kohdalla. ammattipätevyyden vähentää työttömäksi joutumisen vaaraa puolella verrattuna niihin, vain oppivelvollisuutensa. Alle 25-vuotiailla, joilla on tai korkeakoulututkinto, keskiasteen koulutus vain työttömäksi kolmanneksen pienempi kuin niillä, jotka ovat suorittaneet vain oppivelvollisuutensa. Sen sijaan työntekijöiden ikääntyneiden pitkäaikaistyöttömyyttä analyysit osoittavat, että mahdollisuus palata työmarkkinoille on erittäin vahvasti riippuvainen ammattitaidosta tai sen puutteesta. suorittaneet joutumisen koskevat vaara jotka ovat on ovat jos ja toteuttaneet että lisäämistä työntekijöille laadun Analysoitaessa niitä monivuotisia ohjelmia, joita jäsenvaltiot soveltaessaan joulukuussa 1994 Essenissä pidetyn Eurooppa- neuvoston kokouksen päätelmiä, voidaan havaita pyrkimykset ja jäsenvaltioiden työttömille ja tähdätyn koulutuksen asiaankuuluvuuden parantamiseksi. Analysointi työntekijöiden osoittaa myös, ammattitaidon laajentamista, erityisesti vähiten koulutusta saaneiden osalta, voidaan investointina työttömyyden ehkäisemiseksi, ei ole varmaa, että yritykset ja hallitukset kehittävät riittäviä toimia työssäkäyvien uudelleenkouluttamiseksi niin, että vastattaisiin kasvavaan koulutetun työvoiman tarpeeseen. työllisyyttä koskevassa Samoin yhteisessä kertomuksessa korostetaan, että paljon pitkäaikaistyöttömien on työllistämiseksi, sillä unionin tasolla vain 7 % heistä saa täydennyskoulutusta. tehokkaimpana tehtävä pitää vielä 4. Kilpailukykyä ja työvoiman työllisyyttä kustannuksia, koskevissa keskusteluissa on viime aikoina korostettu entistä enemmän kysymystä ammattitaidosta. Sen rinnalla jatketaan pyrkimyksiä on keskusteltu siitä, miten vähentää erityisesti työn palkkaamisesta kouluttamattoman aiheutuvia välillisiä kustannuksia. Sen jälkeen kun Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto oli nimennyt ammattitaidon jatkuvan kohentamisen keskeiseksi osaksi kasvun ja työllisyyden lisäämiseen tähtäävää kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti inhimillisiin voimavaroihin investoinnin yhdeksi suosituksekseen strategian skenaarion valinta on jatkamiseksi. Tällaisen keskeinen tekijä Euroopan kehityksen kannalta. Euroopan työmarkkinoiden tyypillisenä piirteenä on edelleen suhteellisen vähäinen liikkuvuus ja nuorten työhönoton väheneminen. Työntekijät ovat yritysten muutosten sosio-organisatoristen ensisijaiset strategiaa, Dublinissa aikaansaajat ja heidän ammattitaitonsa kehittäminen on eräs kilpailukyvyn avantekijöistä. Ammattipätevyys: kohti uutta joustoturvaa? arvostaminen. Tältä 5. On syytä huomata käsitteestä "joustoturva" käyty avoin keskustelu, jossa on pyritty yhdistämään työmarkkinoiden toimimisen kaksi perustekijää: työmarkkinoiden joustavuus ja työntekijöiden ja ammattitaidon kannalta täydennyskoulutus parantaa ratkaisevasti ihmisten työllistettävyyttä. On tehty joukko tämänsuuntaisia yritysten sopimuksia lisätä toimintatapoja, täydennyskoulutusmahdollisuuksien merkitystä työllistettävyyden kannalta. Nämä mahdollisuudet yritykset voivat antaa työntekijöilleen, vaikka elinikäistä työsuhdetta ei voidakaan enää taata. joiden pyrkimyksenä on kehitetty sellaisia ja Kohti palvelutaloutta 6. Myös eurooppalaisissa erityisesti Kyseisessä talouksissa tapahtuneet rakenteelliset muutokset ja palvelutalouden esiin nousu kestävän kehityksen mukaisesti lisäävät täydennyskoulutuksen tarvetta. Kuten komissio on osoittanut "Palvelut työllisyyttä parantamaan" nimisessä tiedonannossaan Eurooppa-neuvostolle, palvelutalouden kehittäminen perustuu laatuun ja ammattitaitoon. Euroopan palvelualojen tulevaisuus riippuu suuresti tarjottujen palvelujen laadusta ja tiedonannossaan pysyvyydestä. komissio korostaa palvelujen poikkeavan muista aloista tärkein tuotantotekijä on työ: Työvoiman kehittäminen ja uudistaminen ovat olennaisia tarjoamien palvelujen työllistämismahdollisuuksien maksimoimiseksi. Yritysten kyky johtaa ja hyödyntää työntekijöidensä yritysten osaamista on onnistuneelle 80 prosenttia nopeasti kasvavista yrityksistä katsoo, että työntekijöiden koulutus on ollut niiden menestykselle ratkaisevan tärkeää. Tulevaisuudessa koulutuksen merkitys vain kasvaa erityisesti alalla tapahtuvien teknisten innovaatioiden takia. kehittämiselle. Euroopassa että niissä ratkaisevan tärkeä siinä, Kognitiivinen yhteiskunta ja 1996 Elämä heinäkuussa kirjassa hyväksymässä 7. Komission vihreässä työ tietoyhteiskunnassa - Ihmisläheisyys etusijalle (KOM(96)389) pyritään kiinnittämään huomio ja tietoyhteiskunnan käynnistämään aiheuttamista ja liittyvistä kysymyksistä. Sen työmarkkinoihin että mukaan inhimilliset keskeisiä tietoyhteiskunnassa kilpailukyvyn ylläpitämiseksi yksimielisyys ovat yhteiskunnallisista voimavarat keskustelu vallitsee siitä, * Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, CSE(96) 6 lopullinen 27. 11. 1996. 30 kohti tukemista sekä tasa-arvon ja solidaarisuuden tukemiseksi, mutta ammattitaidossa ja tiedoissa on edelleen suuria eroja. Avainaloja ovat muun muassa seuraavat: oppimiskykyjen kehitys (tiiviimmillä suhteilla talouselämään) "työn kautta oppimisen" tavoite, joka koskee kaikkia niitä, joilla on työpaikka, ja erityisesti niitä, joiden työ ei ole perinteistä kokopäivätyötä erityinen pyrkimys takaisin saada työelämään ammattitaitoa koskevan aktiivisen politiikan avulla erityisesti elinikäistä oppimista koskevan uuden rakenteen perustaminen. Siihen sisältyy työelämä ja elämä ilman työtä (unohtamatta eläkkeelläoloa), ja siinä ylläpitämään pyritään työllistettävyyttä. erityisesti työttömät Ruotsi: Aikuiskoulutuskomitea 1995 hallitus strategian kansalliset yhteydessä. syventäminen Vuonna perusti Ruotsin parlamentaarisen aikuiskoulutuskomitean, jonka tehtävänä oli esittää tavoitteet tietämyksen lisäämiseksi elinikäiseen oppimiseen Komitean liittyvän alustavassa raportissa esitellään kolme pilaria, joille strategia perustuu: nuorten koulutus, sekä aikuisten tietämyksen tietämyksen elinikäinen oppiminen. Aikuisten syventämisen tavoitteena on antaa heille riittävä peruskoulutus, voisivat osallistua koulutukseen koko eliniän ajan. Tämä tarkoittaa peruskoulua ja keskiasteen koulutusta vastaavia opintoja. Kolmannen pilarin suhteen komitea toteaa, että jokaisella olisi oltava mahdollisuus osallistua koulutukseen koko eliniän ajan, ja tämän vuoksi työmarkkinaosapuolten, valtion ja kuntien yhteistyötään tehostaakseen ammatillista koulutusta koskevia toimiaan. tiivistettävä jotta he olisi Alankomaat: kansallinen keskustelu koulutusta koskeva keväänä Alankomaissa käynnistettiin Viime koulutusta koskeva kansallinen keskustelu. Sen tavoitteena oli määritellä, mikä osa tiedolla on ja tulee olla jotta kansalaiset voisivat saada käsityksen siitä, millainen maailma on vuonna 2010 ja mitä heidän tulee tietää ja osata pystyäkseen sopeutumaan tulevaisuuden yhteiskuntaan. tulevaisuudessa, Täydennyskoulutusmahdollisuuksia koskevien analyysien tulee perustua ajatukseen kognitiivisesta yhteiskunnasta, joka on perustava poliittinen tavoite ja joka on syytä pitää mielessä jatkuvasti. Marraskuussa 1995 julkaistussa valkoisessa kirjassa koulutuksesta oppiminen; kohti kognitiivista ja Opettaminen yhteiskuntaa komissio halusi esittää Euroopan tulevaisuuden pohdintansa kansalaisille eurooppalaisesta yhteiskuntamallista ja koulutuksen asemasta tässä mallissa. On rakennettava todellinen uusi yhteiskunta, vapaaehtoisiin valintoihin ja toimiin. joka perustuu kirjassa esitettiin olettamus, sosiaalisissa Valkoisessa että yhteiskuntiemme kehitykseen vaikuttaa ennen muuta mahdollisuus saada tietoja ja taitoja. Tiedot ja taidot ovat yhä määräävämpiä suhteissa, työsuhteissa ja yksittäisen ihmisen suhteissa tiedon levittäjiin ja tietoverkkoihin. Siksi käsitys yksilön ja tiedon välisestä suhteesta on ajateltava kokonaan uudelleen. Elinikäinen koulutus ei ole vain sosiaalista kehitystä myötäilevä tekijä vaan sen liikkeellepaneva voima ja takuu siitä, että kansalaiset hallitsevat tätä kehitystä. 31 Luku 3 Päätelmät ja suuntaviivat Tämä suosituksen täytäntöönpanoa koskeva kertomus antaa kaikille ja vertailuaineistoa keskusteltavia tavoitteiden toimintalinjojen parantamiseksi. toimijoille uusia pohdittavia aiheita asettamiseksi sekä ja Tämän kertomuksen päätteeksi komissio esittelee keskeisimmät päätelmät ja toteamukset, jotka se on tehnyt kesäkuussa 1993 annetun neuvoston suosituksen koko täytäntöönpanoprosessista. joita yhteisön Tämän kertomuksen päätelmät esitetään pääosin niiden tasolla olisi tavoitteiden mukaan, hyödyllistä noudattaa aloitettujen toimien tukemiseksi sekä tuotuihin täydennyskoulutusta koskeviin uusiin haasteisiin vastaamiseksi. kertomuksessa tässä esiin Komissio ehdottaa myös suuntaviivoja siitä, millä keinoin kukin tavoite voitaisiin toteuttaa. 3. 1 Menettelytapaa koskevat päätelmät • Komissio pitää täydennyskoulutusmahdollisuuksia koskevien kansallisten raporttien laatimista hyvin positiivisena. Komission mielestä kansallisten raporttien laatiminen ja niiden vertaileminen ovat hyödyllinen alkusysäys sille, että kansalliset toimijat tarkastelevat perusteellisesti järjestelmiään ja järjestelmänsä muihin järjestelmiin. suhteuttavat oman • Komissio iloitsee siitä, että useissa jäsenvaltioissa raportin laatiminen johti yhteiseen tarkasteluun ja keskusteluun kaikkien asianomaisten, erityisesti työmarkkinaosapuolten kanssa, mikä lisäsi raportin laadukkuutta. Komission mielestä kansallista kuulemismenettelyä on jatkettava ja kehitettävä. • Komissio suosii hyvin voimakkaasti sitä, että sekä jäsenvaltiot että yhteisön tason työmarkkinajärjestöt laativat oman raporttinsa. Komission mielestä tämä kehityssuuntauksista kaksinkertainen menettely antaa täydellisemmän kuvan ja monipuolisen käsityksen eri toimijoiden mielipiteistä. Vielä enemmän edistystä voitaisiin saavuttaa paremmalla sekä yhteisön yhteistoiminnalla jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten raporttien vastavuoroisella huomioonottamisella. tasolla keinoja uudenlaisia tyytyväisenä merkille, että Komissio panee raporteissa esitellään hyvin monipuolisia aloitteita tukea ja sekä täydennyskoulutusmahdollisuuksia jäsenvaltioiden että tasolla. työmarkkinaosapuolten Täydennyskoulutusalan ollaan toisaalta erittäin liittyvissä varsinkin 4 teollisuuden ja rakennerahastojen muutoksia koskevissa yhteisön ja toisaalta sellaisissa yhteisön ohjelmissa kuin FORCE ja Leonardo da Vinci. julkisten politiikkojen yritysten ja innovaatioista ilmenee innostuneita, mikä tavoitteeseen aloitteissa toimissa kautta numerotiedot, CVTS-tyyppisten22 tiedot varsinkin • Komission mielestä yhteisön yhdenmukaisesti kyselyjen parantavat saadut merkittävästi koulutusmahdollisuuksien tuntemusta unionin tasolla ja jäsenvaltioissa. Tätä menettelyä on jatkettava ja paranneltava täydennyskoulutuksen osalta ja laajennettava se piakkoin saatavilla oleviin tietoihin peruskoulutuksesta. Komissio julkaisee ammattikoulutusta vuonna koskevat tunnusluvut. Näiden kaikkien tietojen avulla voidaan paremmin arvioida järjestelmien ja koulutuskäytäntöjen elinikäisen oppimisen näkökulmasta. ensimmäiset kehitystä 1997 • Komission mielestä on tärkeää työskennellä ja jäsenvaltioiden kanssa pohtia asioita yhdessä niiden erilaisten ensimmäisten tulosten pohjalta, jotka on saatu työllisyyttä koskevien taulukoiden koulutusosiosta. indikaattorien kehittämiseksi 22 Vuonna 1994 toteutettu yhteisön kysely jatkokoulutukseta 32 tulee Komissio jotta tekemään komission suunnittelemasta, koulutusta koskevien yhteisön hyödyttäisiin parhaiten. ehdotuksia, ohjelmasta kyselyjen • Komission mielestä ja komission jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten laatimista kertomuksista saadut tulokset muodostavat yhteisen yhteisesti pääoman. Sitä on hyödynnettävä määriteltävin säännöin siten, että parannetaan täydennyskoulutusta koskevan keskustelun laatua ja suunnitellaan tapoja lisätä koulutusmahdollisuuksia kaikilla tasoilla. Omalta osaltaan komissio tekee parhaansa analyysien ja tulosten julkaisemiseksi sekä niiden koskevien käytön ehdotusten antamiseksi. kehittämistä • Komission mielestä täytäntöönpanoa koskevien raporttien laatiminen on osoittanut, että neuvoston suositus on pätevä perusta täydennyskoulutusta koskevan yhteisön prosessin käynnistämiseksi. edistänyt Komission mielestä kiinnostavien tulosten saavuttamista, kun ottaa huomioon sen, että suositus ei ole juridisesti sitova. suositus on jatkamiseen • Komissio arvioi, että tämä ensimmäinen vaihe johtaa perustellumpiin keskusteluihin yhteisön toimen välineiden luonteesta. Näiden välineiden on vastattava haasteisiin, joita paremmat mahdollisuudet saada täydennyskoulutusta asettavat. Komissio aikoo esittää ehdotuksia tässä hengessä. tarvittavien 3. 2 Tavoitteita koskevat päätelmät mahdollisuus • Komissio on yhtä mieltä siitä, että kaikkien unionin kansalaisten saada laajemmin mahdollisuus täydennyskoulutusta ja elinikäiseen oppimiseen on seikka, joka määrää ammattitaidon hyvin työntekijöiden pitkälti kehittämismahdollisuudet kautta sitä työllistäniisasteen sekä yritysten työntekijöiden kilpailukyvyn kestävän kehityksen hengessä. ja tasossa • Tässä suhteessa komissio uskoo, että työntekijöiden saavutetut koulutusmahdollisuuksien tulokset ovat rohkaisevia, mutta kuitenkin hyvin tuettava hyvin voimakkaasti eriarvoisia. Olisi koulutusmahdollisuuksien jotta lisäämistä, vastattaisiin taloudellisen, teknisen, yhteiskunnallisen ja varsinkin väestötilastollisen kehityksen sekä ympäristövaatimusten tuomiin haasteisiin. • Komissio toteaa, että kansallisten tilanteiden sekä jäsenvaltioiden ja sisällä työntekijäluokkien väliset valtavat erot asettavat eurooppalaiset työntekijät valitettavan eriarvoiseen koskevat asemaan. lisätä työntekijöille tarjottuja mahdollisuuksia eriarvoisuudet yritys- Nämä eri ammattitaitoaan tehokkaammin työttömyyttä vastaan. sitä kautta ja suojautua • Elinikäisen ja komissio oppimisen koulutuksen eurooppalaisesta vuodesta tekemänsä ehdotuksen mukaisesti pitää täydennyskoulutusmahdollisuuksien edistämistä keskeisenä osana elinikäisen oppimisen laajempaa tavoitetta. Tässä suhteessa se panee tyytyväisenä merkille, ovat määrätietoisesti sitoutuneet tähän. jäsenvaltiot useat että • Komissio on havainnut, että merkittävimmät aloitteet ja laajentaminen täydennyskoulutuksen koskemaan elinikäistä oppimista tehdään niissä jäsenvaltioissa, joissa koulutusmahdollisuudet ovat jo hyvät. Tämä voi lisätä kansallisten tilanteiden välisiä eroavaisuuksia ja tarvetta ottaa tämä tilanne huomioon ohjelmoinnissa rakennerahastojen varsinkin koheesiomaiden osalta. • Komissio pitää yleisenä suuntauksena sitä, että täydennyskoulutusmahdollisuuksia kehitetään monipuolistamalla ja käyttämällä hyväksi erilaisia tilaisuuksia kuin suosimalla yhtä ainoaa lähestymistapaa. pikemminkin keinoja ja • Komission mielestä tämä hallitseva suuntaus vaikeuttaa saavutettujen tulosten esiintuomista ja mittaamista. Komissio ei kuitenkaan ole Euroopan ammatillisen yhteistyöjärjestön kanssa yhtä mieltä siitä, että täydennyskoulutusmahdollisuudet eivät ole parantuneet lainkaan, eikä myöskään LTNICE:n kanssa siitä, että kehitys on ollut erityisen suotuisaa. Komission mielestä todellista edistystä on saavutettu, mutta se on vaikeasti havaittavissa eri lähestymistapojen moninaisuuden takia. mahdollisuuksia • Komissio uskoo, että tämä monipuolistuminen tarjoaa kiinnostavan tilaisuuden parantaa kaikkien saada työntekijöiden täydennyskoulutusta, että työntekijöille huomiota erityistä tiedottamiseen, jotta he voisivat hyödyntää eri mahdollisuuksia parhaalla tavalla. Tässä suhteessa komissio pitää hyvin positiivisena niitä eri aloitteita, joiden avulla työntekijät voivat arvioida ammattitaitoaan. sillä kiinnitetään edellytyksellä, • Komissio arvioi, että kaikilla toimijoilla, varsinkin työmarkkinaosapuolilla, on uusi tehtävä näiden valvomisessa järjestelyjen varmistaakseen eri kumppanuussuhteiden kautta, että kaikilla työntekijöillä todella on yhtäläiset mahdollisuudet saada koulutusta koko eliniän ajan ja hankkia uusia taitoja. sääntelemisessä ja 33 3. 3 Jatkotoimia koskevat suuntaviivat Toimintalinja nro 2: Pitääkseen vireillä keskustelua asianomaisten yhteisön joukon tahojen kanssa komissio antaa suppean jotka ovat sen mielestä oleellisia suuntaviivoja, täydennyskoulutusta koskevan yhteisön toiminnan jatkamiseksi ja kehittämiseksi niin, että analyysissä havaitut tarpeet täytetään. tarvittavien oikeudellisten Tältä pohjalta käytyjen keskustelujen perusteella komissio esittelee olosuhteiden ja sopivan aikataulun mukaan ehdotuksensa suuntaviivojen toteuttamisesta ja operatiivisten sekä keinojen käyttöönotosta. Tätä varten komissio ottaa huomioon ne ehdotukset, jotka on jätetty vastineeksi valkoisesta kirjasta "Opettaminen ja oppiminen: kohti sellaisten kognitiivista toimintaohjelmien da Vinci tarkistusmenettelystä. yhteiskuntaa" kuten ja Leonardo Komissio ottaa myös huomioon tulokset elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia koskevasta tutkimuksesta ja arvioinnista, ja jotka suoritetaan kehityksen neljännen puiteohjelman kohdennetun sosioekonomisen tutkimuksen (TSER) ohjelmassa. tutkimuksen Toimintalinja nro 1; Toteamus: todellista, mutta epäilemättä teknologiseen, Täydennyskoulutusmahdollisuuksien paraneminen riittämätöntä on ja verrattuna sosioekonomiseen kehitykseen. Lisäksi siihen liittyy yhä kasvavaa eriarvoisuutta työntekijöiden välillä joko kansallisen tai yrityksen luokan mukaan. ympäristölliseen tilanteen Yhteisön tavoite: Jatkaa edelleen täydennyskoulutuksen saatavuuden tukemista ja vähentää työntekijöiden eriarvoisuutta ammattitaidon hankkimista koskevan unionin tason strategian tukemiseksi. Toimintaehdotukset: tasolle yhteiset edellytykset Asetetaan yhteisön koulutusmahdollisuuksien tukemiseksi myös alakohtaisella tasolla. Nämä edellytykset laaditaan yhdessä yhteisön työmarkkinaosapuolten kanssa siten, että käsitellään yhdessä myös sitä, minkälaista näiden edellytysten antamiseen tarvitaan. oikeudellista asiakirjaa tason tavoitteen Yhteistoiminnan tarkoitus on erityisesti varmistaa yhteisön koskemaan ammattitaidon hankkimista, sellaisena kuin se koskevassa työllisyyttä määritellään luottamussopimuksessa. ulottaminen Toteamus: täydennyskoulutusalalla, yrityksillä, Huolimatta saavutetusta edistyksestä ja lupaavista eri innovaatioista toimijoilla ja - työmarkkinaosapuolilla - on vaikeuksia muotoilla jota ja panna tarvitaan erityisesti väestönkehityksen vuoksi. täytäntöön nykyajan muutosten todellinen strategia, viranomaisilla ja Yhteisön tavoite: eri toimijoille, viranomaisille Tarjota ja työmarkkinaosapuolille pysyvä viitekehys, joka tasalla ajan heidät pitää täydennyskoulutusmahdollisuuksien tilanteesta ja edistyksestä, jotta ne voisivat arvioida tilannetta ja tavoitteitansa paremmin. Toimintaehdotukset: kertomuksista täydennyskoulutusmahdollisuuksia Tehdään koskevista ja parannetaan menettelyä niin, että kansalliset raportit ja työmarkkinaosapuolten raportit laaditaan yhdenmukaisesti yhteisin perustein. säännöllisiä ammatillista Tehostetaan tätä raportointijärjestelmää tekemällä säännöllisesti täydennyskoulutusta koskeva kysely (CVTS) ja käynnistämällä laatua ja uusien alojen tarpeita koskevia kyselyitä sisältäviä yhteisön ohjelmia sekä tuottamalla vertailukelpoisia työllisyyspolitiikoista, tilastotietoja jotka koskevat erityisesti työttömille annettavaa koulutusta. aktiivisista yhteyteen perustettua säätiön Dublinin työmarkkinasuhteiden seurantakeskusta voidaan myös pyytää täydentämään saatavilla olevia tietoja jäsenvaltioiden hyväksytyistä tasolla työehtosopimuksista. Jaksottaisuus: vuoden 1993 suosituksen perusteella toteutettujen toimien valossa vaikuttaisi sopivalta, että jäsenvaltiot laativat raportin joka kolmas vuosi ja tason yhteenvetokertomus julkaistaan vuotta myöhemmin. että Euroopan indikaattorien esikuva-analyysin Tämä malli mahdollistaisi tekemisen (benchmarking; vertaileva arviointi) kehityksestä täydennyskoulutusmahdollisuuksien perusteella: yhteisten osallistumisaste, innovaatiot, uusien alojen tarpeet jne. Eri toimijat voisivat siten keskustella kansallisista ja yhteisön tason tuloksista ja määritellä uusia tapoja edistää koulutuksen saatavuutta sekä käyttää hyväksi yhteisön tason tietoja, jotka on saatu benchmarking-vertailusta, sekä hyvistä yrityspolitiikka, käytännöistä kansallisista 34 työmarkkinaosapuolten aloitteista. Tämä esikuva- analyysimenettely rinnakkain toimien kanssa, joihin komissio ja vastaavien jäsenvaltiot ovat ja työllisyyden alalla. ryhtyneet kilpailukyvyn tehtävä olisi lähestymistapoihin, työsuhdeasioiden muutoksiin. jotka liittyvät Toimintaehdotukset: Esitetään vuoden tietoyhteiskunnassa"-io\vc\'\nt&oïïyà\rc\ax\ ammattikoulutusta koskeva ohjelmalohko. aikana 1997 "Oppiminen Laajennetaan ammattitaidon itsenäistä arviointia koskevat kokeiluhankkeet ammattialoille, joihin liittyy sekä teknisiä että monialaisia taitoja. Tuetaan valtioiden välisiä kokeiluja, jotka koskevat uusia koulutusmahdollisuuksiin liittyviä tekijöitä, varsinkin työn järjestämisen vaihdetaan tehdään valtioiden välisiä lähestymistapoja kokeiluja seikoista, jotka voivat lisätä merkittävästi koulutusmahdollisuuksia: työaikakokeiluja tapoja, ja ja sekä uusia joissa hankkeet, koulutusmahdollisuuksien työajan uudelleenjärjestely joihin olisi mielellään ammattialoja yhteen liitetään kehittäminen sekä tai vähentäminen ja osallisiksi saatava hankkeet, joissa liitetään yhteen uudentyyppiset työjärjestelyt koulutusmahdollisuuksien kehittäminen, varsinkin yksilöllisten koulutus-työ sopimusten avulla, ja joihin olisi mielellään saatava osallisiksi innovatiivisia yrityksiä. ja Komission mielestä tässä raportissa esitetyt analyysit ja suuntaukset tukevat prioriteettia, jonka komissio haluaa antaa jatkokoulutuksen ja ammatipätevyyden kilpailukykyyn, saatavuuden työllisyyteen kuin sosiaalisen koheesioonkin nähden huomattavaa jotta pystyttäisiin luomaan tietoyhteiskuntaa ja etenemään kohti tiedon Euroopan unionia. tukemiselle. Niin edistystä on tapahduttava, Toimintalinja nro 3: Toteamukset: on • Täydennyskoulutusalalla lukuisia tehty innovaatioita, joiden avulla voitaisiin laajentaa täydennyskoulutusmahdollisuuksia huomattavasti. Tätä suuntausta tietotekniikkaan tukee uuteen tukeutuvien välineiden kehittäminen koulutusta tai ammattitaidon mittaamista varten. tuovat uusia, hyvin omintakeisella komission • Samoin muutokset työn järjestämisessä ja erilaiset tärkeitä työaikajärjestelyt täydennyskoulutuksen mahdollisuuksia kehittää Tässä saatavuutta kirja yhteydessä "Yhteistyökumppanuus uudelleen jakamiseksi" käsittelee myös koulutukseen liittyviä kysymyksiä. Kun tämä vihreä kirja on hyväksytty, käydään keskusteluja ja tehdään aloitteita, joissa voidaan ottaa huomioon näiden kysymysten suhde koulutukseen. tavalla. vihreä työn • Sen sijaan innovatiivisia käytänteitä ei sovelleta Euroopan markkinoiden sisällä tarpeeksi nopeasti ja tehokkaasti. Yhteisön tavoitteet: • Tuetaan eurooppalaista teollisuutta, joka valmistaa yksilöllisessä käytettäviä täydennyskoulutuksessa ammattitaidon multimediaväiineitä. arvioinnissa ja • Rohkaistaan innovaatioiden kehittämistä ja niiden uusiin koskeviin sisällyttämistä täydennyskoulutusmahdollisuuksia 35 23. 7. 93 Official Journal of the European Communities No L181/37 II (Acts whose publication is not obligatory) COUNCIL COUNCIL RECOMMENDATION of 30 June 1993 on access to continuing vocational training (93/404/EEC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, competent institutions of the Community to apply such general principles within the framework of the Treaty; Having regard to the Treaty establishing the European Economic Community, and in particular Article 128 thereof, Having regard to the proposal from the Commission {'), Having Parliament (2), regard to the opinion of the European Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (3), Whereas the development of human resources by means of vocational training is one of the essential elements in increasing the competitiveness of the European economy; whereas, as affirmed by the European Council meeting in H a n o v er on 27 a nd 28 June 1988, the achievement of the Single M a r k et m u st be accompanied by increased access to continuing training; technological developments, Whereas impact on employees' skills a nd the growth of unemployment make it necessary to develop access to continuing vocational training; their the Whereas first principle established by Council Decision 63/266/EEC of 2 April 1963 laying down general principles for implementing a common vocational training policy (*) states that every person should receive adequate training, with particular reference to the need to promote basic and advanced vocational training and, where appropriate, retraining suitable for the various stages of working life, and the need to offer to every person, by means of permanent facilities for vocational advancement, the opportunity to gain promotion or to receive level of activity; for a new and higher instruction the Community C h a r t er of Whereas point 15 of the fundamental social rights of workers, a d o p t ed by the H e a ds of State a nd Government of 11 M e m b er States at the European Council meeting on 9 December 1 9 8 9, states in particular that: in Strasbourg to have access 'Every worker of the European C o m m u n i ty must be able to benefit therefrom throughout his working life. In the conditions governing access to such training there may be no discrimination on grounds of nationality. to vocational training and Whereas, under the terms of Decision 63/266/EEC, it is the the the Member States and responsibility of (') OJ No C 23, 27. 1. 1993, p. 8. (2) OJ No C 150, 3 1. 5. 1993. (3) OJ No C 129, 10. 5. 1993, p. 57. (") OJ No 63, 20. 4. 1963, p. 1338/63. SG> T he competent public authorities, undertakings or the t wo sides of industry, each within their o wn sphere of competence, should set up continuing a nd permanent to undergo training systems enabling every person retraining, m o re especially through leave for training to acquire new- purposes, skills, technical developments. '; improve his skills or particularly light the of to in No L 181/38 Official Journal of the European Communities 23. 7. 93 Whereas vocational training remains of constant concern to both employers and workers in the context of the dialogue between the two sides of industry' (')» market, which, together with changes in the working environment, must lead to an updating and greater adaptation of skills among the working population; Whereas the Economic and Social Committee adopted a report on 22 October 1992 on vocational training as a means of promoting vocational qualifications and a strategic social development of the European Community; the economic and instrument for Whereas on 21 April 1993 the European Parliament adopted an own-initiative report on vocational training policy in the European Community for the 1990s, in which the subject of access to continuing training is considered; Whereas transnational cooperation measures have been undertaken at Community level (2); Whereas demographic trends will significantly reduce the number of young people entering the Community labour (') Sec following texts: — joint opinion of 6 March 1987 on motivation, information and consultation, training md — joint opinion of 13 February 1990 on the creation of a European occupational and geographical mobility area and improving the operation of the labour market in Europe, — joint opinion of 19 June 1990 on basic education and initial, vocational and adult training, — joint opinion of 21 September 1991 on ways of to the broadest possible effective access facilitating training opportunities, — agreement of 31 October 1991 between the two sides of industry at European level, — European Framework Agreement of 6 September 1990 between the European Trade Union Confederation (ETUC) and the European Centre of Public Enterprises (CEEP) on training in public enterprises. (2) Sec following texts: in training vocational — Council Decision 90/267/1- EC of 29 May 1990 establishing an action programme for the development of continuing the European Community (Force) (OJ No L 156, 21. 6. 1990, p. 1), — Council Decision 89/657/EEC of 18 December 1989 establishing an action programme to promote innovation in from the technological the European Community (Eurotccnet) (OJ No L 393, 30. 12. 1989, p. 29), both as amended by Decision 92/170/EEC (OJ No L 75, 21. 3. 1992, p. 51), field of vocational change resulting training in the second phase of — Council Decision 89/27/EEC of 16 December 1988 adopting the programme on cooperation between universities and industry regarding training in the field of technology (Comett II) (OJ No L 13, 17. 1. 1989, p. 28), — Council Decision 91/387/EEC of 22 July 1991 amending Decision 87/569/EEC concerning an action programme for the vocational training of young people and their preparation for adult and working life (Petra) (OJ No L 214, 2. 8. 1991, p. 69), — Council Regulation (EEC) No 4255/88 of 19 December 1988 implementing Regulation (F,EC) No 2052/88 as regards the European Social Fund (OJ No 1. 374, 31. 12. 1988, p. 21). provisions laying down for 2r Whereas it has been noted throughout the Community that the problems faced by women in gaining access to employment are largely attributable to their limited access to vocational training; whereas particular attention must be devoted to ensuring that women have effective access to continuing vocational training; whereas the increase in the number of working women should also be taken into account (3); Whereas cooperation in the field of continuing vocational training should also be based on existing provisions in force in the Member States, while respecting the diversity of national legal systems and practices, the powers under national law of the parties concerned and contractual autonomy; whereas the initiatives taken at national level by the Member States and the two sides of industry are many and varied; whereas it appears, as regards the Community Charter of the fundamental social rights of workers, and international dimension of the action, that they should be supported at to Community encourage promote partnerships between the public and private sectors; level; whereas, finally, a is essential and it resources into account synergy of raking the importance of Whereas the Advisory Committee on Vocational Training has been consulted; whereas the the question of continuing strategic vocational the Member States and for the Community, and the necessity for the Community to be seen to play an active role in this area, in undertakings, for recognized training it has I. RECOMMENDS the diversity of national that Member States, taking into account the resources available and the respective responsibilities of the competent public authorities, undertakings and the two sides of industry, while legal systems respecting training and/or practices, gear the policies to ensuring Community must be able to continuing vocational training without any form of discrimination and to benefit therefrom throughout his or her working life; their vocarional that every worker of to have access 11. RECOMMENDS that, in order to provide easy access for as many employees as possible, Member States: between workers' 1. raise awareness among undertakings about the the and links competitiveness of undertakings to encourage them TO give priority to improving the qu. iliiy to establish and skills of t h ai employees and skills (') Commission of the Europe. in C o m m u n i t i e s: I mploynirnt i'i r. urofx- ( 1 9 9 2 ). 23. 7. 93 Official Journal of the European Communities No L181/39 training plans and programmes appropriate to their size and business objectives, making their managers aware of requirements in this respect and informing them accordingly. These plans and programmes may be established by taking into account available human and financial resources, the organization of work, future skill requirements, the need to anticipate industrial and technological change and the transnational dimension of continuing vocational training; 2. make provision for specific support measures technical medium-sized undertakings. incentives and small and for 7. support initiatives which enable workers who so. desire to assess their continuing vocational training needs. This assessment should be carried out within or outside the undertaking and/or in partnership with specialised institutions. The use of the results must be confidential; 8. encourage the information and consultation of employees' representatives or, in the absence of such representatives, the employees themselves on the development and implementation of the training the undertaking concerned; programmes plans and of These could include, for example, assistance with regard to advice on training and assistance with regard to analysis of training needs; 3. encourage undertakings to give impetus to the for training necessary continuing vocational the taking account of their development, particular situation of the employees of the undertakings, particularly in order to promote, where appropriate, the measures described below; for specific support measures which adequate incentives and make provision are technical appropriate, for undertakings facing industrial change, in order to encourage vocational training and retraining for their employees; necessary and 5. develop continuing vocational training in order to make it an important feature of regional and local development, the taking specific needs of employees and undertakings; into account support the establishment of partnerships, particularly at regional or local level, to analyse the requirements of undertakings and employees information on and training opportunities in order to match supply and demand as closely as possible; to provide up-to-date 6. their the rime of impress on employers that they should inform their employees as soon as possible and, if necessary, at recruitment, about the undertaking's policy and activities in the field of continuing vocational training and staff development and about the terms of access to continuing vocational training, including the possibility of being assigned non-active status for the purpose of continuing vocational training; the make employees and undertakings more aware of importance of continuing vocational training leading to qualifications relevant to the employment market. To this end, it should be ensured that training is towards the post in not directed specifically question alone but that it provides the means of anticipating and mastering developments in production systems and the organization of work in order to strengthen the competitiveness improve employees' job of undertakings and prospects; 10. encourage the development of the most suitable learning methods in continuing. teaching and vocational training which will facilitate access to continuing vocational training for employees, e. g. methods of self-training on the job, distance learning, media-assisted learning, etc; 11. help less-qualified employees, whatever their status, to benefit from continuing vocational training measures enabling them to achieve a basic level of qualification and giving them the basis for mastery of new technologies. Particular attention should be paid to providing access to continuing training for employees or groups of employees who have not benefited from training for a certain length of time or who have limited opportunities for employment and job prospects; 12. encourage access for, and effective participanon by, women in continuing vocational training. This may in particular help to open up new- professional fields to women and encourage the resumption of a professional activity after a break in such activity; 3? No L181/40 Official Journal of the European Communities 23. 7. 93 13. promote access to continuing vocational training for young people with a vocational qualification or work experience, whatever their level of skills, and encourage their participation therein, in order to enable them to realise their full potential and acquire skills for the present and the future; 14. encourage access to, and participation training by vocational in, the continuing unemployed. Particular attention should be paid the long-term unemployed with inadequate and/or unsuitable qualifications, in order to improve their occupational integration or reintegration. to the The continuing vocational unemployed which by undertakings is particularly suited to promoting reintegration into the labour market; training of action involves 15. encourage, in policies on access to continuing vocational training, a transnational dimension, in particular to assist the free movement of workers; III. 1. INVrrES to the Commission reinforce cooperation with Member States and the two the sides of Advisory Committee on Vocational Training, in order of the point II; in particular within implementation industry, support to 2. INVITES the Commission to this end, in concert with the Member States and by utilizing the existing Community action programmes and initiatives in, the field of training including, where appropriate, the European Social Fund, and specialized bodies within the Community such the Development of Vocational Training (Cedefop),. European Centre the for as (c) support transfers of know-how between Member States, which are important for II, by means of implementing point transnational partnerships and networks, especially for the benefit of regions, sectors, types of undertaking and groups of employees for whom access to continuing training is least developed; 3. Also INVITES the Commission to support moves by both sides of industry at Community level, within the dialogue between them, to discuss access to continuing training in greater depth; such dialogue could, if the two sides consider it desirable, lead to relations based on agreement; IV. 1. INVITES Member States to provide the Commission, the date of three years after adoption of this recommendation, with a report setting out the measures taken under the terms of points I and II; 2. INVITES the Commission: (a) on the reports from the results of the the basis of Member States and the dialogue between the two sides of industry, report on to draw up an assessment progress made on the recommendation in points 1 and II in the sphere of access to continuing vocational training in the Community; the basis of (b) to submit this assessment report, not later than one year after the date referred to in point 1V. 1, to the Advisory Committee on Vocational Training; 3. INVITES the Commission to submit this report to the European Parliament, the Council and to the Economic and Social Committee and send at industry the Community level. two sides of to it (a) disseminate and add to information on systems, and methods job-seekers and comparative vocational training existing provisions integrating young long-term unemployed market; the body of continuing including for the labour into the Done at Luxembourg, 30 June 1993. (b) facilitate suitable exchanges of experience in and methods for significant innovations in continuing training; For the Courut I 'I'be Président S. BERGSTE1N 3\ ISSN 1024-4492 KOM(97) 180 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 15 04 Luettelonumero : CB-CO-97-191-FI-C ISBN 92-78-19459-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Ht)