title: Vēstuļu apmaiņa, ar ko nostiprina kopīgo vienošanos par starptautiskās sadarbības principiem attiecībā uz pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu, Austrāliju, Kanādu un EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici

formats: html pdf print

text: 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 63 21997A0618(01) L 161/2 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 18. 6. 1997. VĒSTUĻU APMAIŅA, ar ko nostiprina kopīgo vienošanos par starptautiskās sadarbības principiem attiecībā uz pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu, Austrāliju, Kanādu un EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici A. Kopienas vēstule Briselē, 1997. gada 19. martā Godātais kungs, atsaucoties uz notikušajām debatēm par starptautisko sadarbību attiecībā uz pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu (ARS) jomā starp dalībniekiem – Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu, Austrāliju, Kanādu un EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, šīs vēstules mērķis ir nostiprināt kopīgo vienošanos, kas panākta attiecībā uz sadarbības principiem ARS jomā. Vēstule papildina Statūtus, ko izstrādājusi Starptautiskā koordinācijas komiteja ARS priekšizpētes nobeigumā 1994. gadā, un groza Statūtu VIII pantu un 2. papildinājuma 1. 13. pantu, kā norādīts turpmāk tekstā. Statūti un to papildinājumi ir pievienoti šai vēstulei. 1. Mērķis Dalībnieki sekmēs un atvieglos sadarbību automatizētu ražošanas sistēmu jomā starp juridiskām personām, kas reģistrētas to teritorijās (Eiropas Kopienā – tās dalībvalstu teritorijā). Šādai sadarbībai jānodrošina līdzsvars starp ieguvumiem un ieguldījumiem, jābūt rūpnieciski svarīgai un jābalstās uz savstarpējas intereses un izpratnes principiem. 2. Tehniskas tēmas sadarbībai ARS jomā Sadarbība sākotnēji aptvers sešas tehniskās tēmas: a) produkta kopējā dzīves cikla jautājumi; b) ar izstrādi saistīti jautājumi; c) stratēģiskie/plānošanas/projektēšanas līdzekļi; d) humānie/organizatoriskie/sociālie jautājumi; e) jautājumi par virtuālu/paplašinātu uzņēmumu. ARS darbības jomā var paredzēt arī citas tēmas, tomēr tai jānodrošina, lai jaunās tehniskās tēmas atbilst valdības politikai un iesaistīto reģionu rūpnieciskajām prioritātēm. 3. Sadarbības veidi un līdzekļi Sadarbība ietver juridisku personu iesaistīšanos projektos saskaņā ar vispārpieņemtajām procedūrām starptautisku konsorciju izveidei un darbībai, un var ietvert vizītes, apmācību un zinātnieku, inženieru un cita atbilstoša personāla apmaiņu mērķiem, kas svarīgi projektu sekmīgai ieviešanai un pabeigšanai. 4. Informācijas izplatīšana un izmantošana Uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kas izriet no projektiem, kuri īstenoti saskaņā ar ARS, attiecas ARS/intelektuālā īpašuma tiesību noteikumi Statūtu 2. papildinājumā. Šis papildinājums tiks grozīts ar 1. 13. pantu, lai atspoguļotu to, ka Austrija, Somija, Zviedrija ir Eiropas Savienības dalībvalstis. 64 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. 5. Finansējums Sadarbības pasākumu finansēšana būs atkarīga no naudas līdzekļu pieejamības un piemērojamajām tiesībām un noteikumiem, kā arī no iesaistīto reģionu politikas un programmām. Katrs dalībnieks pats segs savas dalības izmaksas. Visi dalībnieki vienlīdzīgi, ar naudas līdzekļiem vai natūrā, piedalās starpreģionu sekretariāta funkciju un izmaksu segšanā. 6. ARS ieviešana Dalībnieku pārstāvji, kas iecelti Starptautiskajā koordinācijas komitejā (SKK), darbosies kā koordinatori starp SKK un to attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm/valdībām. Dalībnieku pārstāvji pārraudzīs ARS ieviešanu attiecībā uz tās mērķi, principiem un programmas struktūru, un viņiem būs veicinoša loma. Turklāt viņiem būs šādas funkcijas: — sekmēt labu sadarbību starp reģionālajiem sekretariātiem, — apmainīties ar informāciju par vietējo praksi, likumiem, noteikumiem un programmām, kas attiecas uz sadarbību, — veicināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) tiešu un netiešu dalību ARS programmā. Konkrēti tas varētu ietvert pieeju elektroniskai partneru meklēšanas sistēmai un elektroniskam reģistram, kurā paust interesi, — iesniegt valdībai/valsts pārvaldes iestādēm lēmumu ar SKK ierosinājumiem par jaunu dalībnieku uzņemšanu. Dalībnieki organizēs, vadīs vai iecels savus atbilstošos reģionālos sekretariātus. Konkrēti reģionālajiem sekretariātiem būs šādi pienākumi: — veicināt projektu savlaicīgu atlasi reģionālā līmenī saskaņā ar iesaistītajos reģionos spēkā esošajiem noteikumiem un procedūrām, — palīdzēt veidot konsorciju attiecīgajos reģionos un pāri to robežām, — strādāt ar reģionālo infrastruktūru grupām, lai sekmētu ARS. 7. Ilgums ARS programma ilgs 10 gadus, katrs dalībnieks var atsaukt savu dalību jebkurā laikā, par to brīdinot 12 mēnešus iepriekš. Dalībnieki pārskatīs savus sadarbības principus piecus gadus pēc sadarbības sākuma, lai pārliecinātos, vai šī sadarbība jāturpina, jāpārveido vai jāpārtrauc. Tas aizstāj Statūtu VIII pantu. 8. ARS ieviešana Eiropā Eiropas Kopiena, Šveice un Norvēģija saglabā iespēju darboties kopā kā viens Eiropas reģions, ko Starptautiskajā koordinācijas komitejā pārstāv apvienota delegācija un ko atbalsta viens Eiropas ARS sekretariāts. Eiropas Kopienas Komisija sniedz vajadzīgo atbalstu tās reģionālajiem sekretariātiem. Šī vēstule, ko akceptējuši dalībnieki, papildina un groza Statūtus, un protokolē kopīgo izpratni par sadarbības principiem ARS jomā. Es būtu pateicīgs saņemt Jūsu drīzu apstiprinājumu minētajai izpratnei. Eiropas Kopienas vārdā — 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 65 B. Amerikas Savienoto Valstu vēstule Vašingtonā D. C. , 1997. gada 3. aprīlī Godātais kungs, Es apstiprinu, ka ir saņemta Jūsu 1997. gada 19. marta vēstule, kuras teksts ir šāds: “Atsaucoties uz notikušajām debatēm par starptautisko sadarbību attiecībā uz pētniecības un attīstības darbībām automatizētu ražošanas sistēmu (ARS) jomā starp dalībniekiem – Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu, Austrāliju, Kanādu un EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici, šīs vēstules mērķis ir protokolēt kopīgo izpratni, kas panākta attiecībā uz sadarbības principiem ARS jomā. Vēstule papildina Statūtus, ko izstrādājusi Starptautiskā koordinācijas komiteja ARS priekšizpētes nobeigumā 1994. gadā, un groza Statūtu VIII pantu un 2. papildinājuma 1. 13 pantu, kā norādīts turpmāk tekstā. Statūti un to papildinājumi ir pievienoti šai vēstulei. 1. Mērķis Dalībnieki sekmēs un atvieglos sadarbību automatizētu ražošanas sistēmu jomā starp juridiskām personām, kas reģistrētas to teritorijās (Eiropas Kopienā – tās dalībvalstu teritorijā). Šādai sadarbībai jānodrošina līdzsvars starp ieguvumiem un ieguldījumiem, jābūt rūpnieciski svarīgai un jābalstās uz savstarpējas intereses un izpratnes principiem. 2. Tehniskas tēmas sadarbībai ARS jomā Sadarbība sākotnēji aptvers sešas tehniskās tēmas: a) produkta kopējā dzīves cikla jautājumi; b) ar izstrādi saistīti jautājumi; c) stratēģiskie/plānošanas/projektēšanas līdzekļi; d) humānie/organizatoriskie/sociālie jautājumi; e) jautājumi par virtuālu/paplašinātu uzņēmumu. ARS darbības jomā var paredzēt arī citas tēmas, tomēr tai jānodrošina, lai jaunās tehniskās tēmas atbilst valdības politikai un iesaistīto reģionu rūpnieciskajām prioritātēm. 3. Sadarbības veidi un līdzekļi Sadarbība ietver juridisku personu iesaistīšanos projektos saskaņā ar vispārpieņemtajām procedūrām starptautisku konsorciju izveidei un darbībai, un var ietvert vizītes, apmācību un zinātnieku, inženieru un cita atbilstoša personāla apmaiņu mērķiem, kas svarīgi projektu sekmīgai ieviešanai un pabeigšanai. 4. Informācijas izplatīšana un izmantošana Uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kas izriet no projektiem, kuri īstenoti saskaņā ar ARS, attiecas ARS/intelektuālā īpašuma tiesību noteikumi Statūtu 2. papildinājumā. Šis papildinājums tiks grozīts ar 1. 13. pantu, lai atspoguļotu to, ka Austrija, Somija, Zviedrija ir Eiropas Savienības dalībvalstis. 5. Finansējums Sadarbības pasākumu finansēšana būs atkarīga no naudas līdzekļu pieejamības un piemērojamajām tiesībām un noteikumiem, kā arī no iesaistīto reģionu politikas un programmām. Katrs dalībnieks pats segs savas dalības izmaksas. 66 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. Visi dalībnieki vienlīdzīgi, ar naudas līdzekļiem vai natūrā, piedalās starpreģionu sekretariāta funkciju un izmaksu segšanā. 6. ARS ieviešana Dalībnieku pārstāvji, kas iecelti Starptautiskajā koordinācijas komitejā (SKK), rīkosies kā koordinatori starp SKK un to attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm/valdībām. Dalībnieku pārstāvji pārraudzīs ARS ieviešanu attiecībā uz tās mērķi, principiem un programmas struktūru, un viņiem būs veicinoša loma. Turklāt viņiem būs šādas funkcijas: — veicināt labu sadarbību starp reģionālajiem sekretariātiem, — apmainīties ar informāciju par vietējo praksi, likumiem, noteikumiem un programmām, kas attiecas uz sadarbību, — veicināt mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) tiešu un netiešu dalību ARS programmās. Konkrēti tas varētu ietvert pieeju sadarbības partnera elektroniskajai meklēšanas sistēmai un interesējošo atzinumu elektroniskajam reģistram, — iesniegt valdībai/valsts pārvaldes iestādei SKK lēmumu ieteikt jaunu dalībnieku uzņemšanu. Dalībnieki organizēs, vadīs vai iecels savus atbilstošos reģionālos sekretariātus. Konkrēti reģionālajiem sekretariātiem būs šādi pienākumi: — veicināt projektu savlaicīgu atlasi reģionālā līmenī saskaņā ar iesaistītajos reģionos spēkā esošajiem noteikumiem un procedūrām, — palīdzēt veidot konsorciju attiecīgajos reģionos un pāri to robežām, — strādāt ar reģionālo infrastruktūru grupām, lai veicinātu ARS. 7. Ilgums ARS programma ilgs 10 gadus, katrs dalībnieks var atsaukt savu dalību jebkurā laikā, par to brīdinot 12 mēnešus iepriekš. Dalībnieki pārskatīs savus sadarbības principus piecus gadus pēc sadarbības sākuma, lai pārliecinātos, vai šī sadarbība jāturpina, jāpārveido vai jāpārtrauc. Tas aizstāj Statūtu VIII pantu. 8. ARS ieviešana Eiropā Eiropas Kopiena, Šveice un Norvēģija saglabā iespēju darboties kopā kā viens Eiropas reģions, ko Starptautiskajā koordinācijas komitejā pārstāv apvienota delegācija un ko atbalsta viens Eiropas ARS sekretariāts. Eiropas Kopienas Komisija sniedz nepieciešamo atbalstu tās reģionālajiem sekretariātiem. Šī vēstule, ko akceptējuši dalībnieki, papildina un groza Statūtus, un nostiprina kopīgo vienošanos par sadarbības principiem ARS jomā. Es būtu pateicīgs saņemt Jūsu drīzu apstiprinājumu minētajai izpratnei. ” Man ir tas gods apstiprināt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstules saturam. Amerikas Savienoto Valstu valdības vārdā — 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 67 STATŪTI STARPTAUTISKĀS SADARBĪBAS PROGRAMMAI PROGRESĪVAS RAŽOŠANAS JOMĀ PIELIKUMS I. MĒRĶIS Šis dokuments nosaka automatizētu ražošanas sistēmu (ARS) programmas dalībnieku statūtus starptautiskajai sadarbībai attiecībā uz pētniecību un attīstību automatizētu ražošanas sistēmu jomā. Šie statūti neparedz saistības saskaņā ar starptautiskiem vai attiecīgās valsts tiesību aktiem. II. MĒRĶI ARS programmas mērķi ir šādi: A. veicināt sarežģītākas ražošanas darbības; B. uzlabot vispasaules vidi; C. uzlabot atjaunojamu un neatjaunojamu resursu izmantošanas efektivitāti; D. radīt jaunus produktus un nosacījumus, kuri ievērojami uzlabo lietotāju dzīves kvalitāti; E. uzlabot rūpnieciskās vides kvalitāti; F. attīstīt ražošanu kā atzītu un respektējamu disciplīnu, kura veicina zināšanu nodošanu nākamajām paaudzēm; G. efektīvi reaģēt uz ražošanas globalizāciju; H. paplašināt un atvērt tirgus visā pasaulē; I. celt ražošanas profesionālismu visā pasaulē, nodrošinot vispārēju atzīšanu un izveidojot izglītojošu disciplīnu ražošanas jomā. Lai sasniegtu savus mērķus, ARS programmai jābūt par katalizatoru: A. vispārējai ražošanas sadarbībai, kas iesaista lielus un mazus uzņēmumus, lietotājus un piegādātājus, universitātes un valdības; B. nozīmīgu ražošanas uzlabojumus izplatīšanai visā pasaulē; C. vispārēju ražošanas ieteikumu izstrādei attiecībā uz standartiem kopīgā darbā par pirmsstandartizācijas jautājumiem; D. prioritāšu novērtēšanā un atlasē saistībā ar vispārēju sadarbību ražošanas procesa attīstības jomā; E. konsekventu pamatnostādņu, noteikumu un tādu parauglīgumu izplatīšanai, izpratnei un piemērošanai, kas respektē dalībnieku un projekta konsorcija partneru intelektuālā īpašuma tiesības (IPR). III. PAMATS Seši dalībnieki piedalījās priekšizpētē, lai formulētu ARS programmu. Dalībnieki ir: — Austrālija, — Kanāda, — Eiropas Kopiena (EK), — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstis (EBTA): Austrija, Somija, Zviedrija, Norvēģija un Šveice, — Japāna un — Amerikas Savienotās Valstis. 68 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. EK un EBTA valstis darbojas kopā kā viens Eiropas reģions. Dalībnieki pabeidza priekšizpēti, kas definēta saskaņā ar Statūtiem attiecībā uz priekšizpēti par starptautisko sadarbību progresīvas ražošanas jomā. Starptautiskā koordinācijas komiteja attiecībā uz priekšizpēti savā nobeiguma ziņojumā konstatēja, ka šajā priekšizpētē, ko veica starptautiskajai sadarbības programmai attiecībā uz pētniecību un attīstību progresīvas ražošanas jomā, var noteikt, ka šī programma ir objektīvi un veiksmīgi strukturēta un paredz objektīvus un noderīgus rezultātus. Starptautiskā koordinācijas komiteja attiecībā uz priekšizpēti savā nobeiguma ziņojumā ieteica uzsākt ARS programmu un piedāvāja tās vadības struktūru, tehniskas tēmas un intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus. IV. PRINCIPI Ražošana ir primārais īpašuma ģenerators, un tai ir izšķiroša loma pienācīgu ekonomiskās izaugsmes pamatu radīšanā. Izveidojoties pasaules tirgiem, izšķiroša kļūst vajadzība pēc izcilības ražošanā. Pētniecības un attīstības loma progresīvas ražošanas jomā attiecībā uz ražošanas darbībām kļūst aizvien svarīgāka. Nozīmīgi pētījumi progresīvas ražošanas jomā tiek īstenoti visā pasaulē. Pienācīgi vadīta starptautiska sadarbība attiecībā uz pētniecību un attīstību progresīvas ražošanas jomā var palīdzēt pilnveidot ražošanas darbības. Starptautiskajai sadarbībai progresīvas ražošanas jomā jāattīstās uz šādiem pamatiem: A. ieguldījumi šādā sadarbībā un ieguvumi no tās ir taisnīgi un līdzsvaroti; B. sadarbības projektiem jābūt rūpnieciski nozīmīgiem; C. sadarbības projektus īsteno starpreģionāli, ģeogrāfiski sadalīti konsorciji; D. sadarbības projekti var iziet pilnu atjaunošanas ciklu; E. sadarbības projektu rezultātus izplata kontrolētas informācijas izplatīšanās procesā, kas tādā veidā aizsargā un taisnīgi sadala visas intelektuālā īpašuma tiesības, kas radītas vai sniegtas sadarbības laikā, un F. ARS projekta pasākumiem, kurus sponsorē valdība vai kuros izmanto valsts resursus, nav jāietver konkurējoši pētījumi un attīstība. V. PROGRAMMAS STRUKTŪRA UN FINANSĒJUMS ARS programma ir starptautiska sadarbība, kurā dalībnieki sadarbojas, lai sekmētu rūpniecības konkurētspēju, risinātu vispārējas ražošanas problēmas un izstrādātu progresīvas ražošanas tehnoloģijas un sistēmas cilvēces labā. ARS programmas joma ir tik plaša, cik vien tas iespējams. A. ARS programmas vadības struktūru veido: 1. Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja, 2. starpreģionu sekretariāts, 3. reģionālie sekretariāti. ARS programma iekļaus projektus, kuri atbilst 1. papildinājumā aprakstītajām tehniskajām tēmām. Projekta partneriem ir jāievēro noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas aprakstīti 2. papildinājumā. Noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām ietver obligāto prasību minimālo kopumu, neobligātus noteikumus, kas ir jāizskata, un fakultatīvus noteikumus. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 69 B. Vadības struktūras finansējums 1. Katrs dalībnieks pats segs savas dalības izmaksas. 2. Katrs dalībnieks noteiks, kādā veidā tas segs savas dalības izmaksas. 3. Lai segtu starpreģionu sekretariāta darbības izmaksas, katrs dalībnieks veiks līdzvērtīgu ieguldījumu finansējuma veidā vai natūrā. 4. Katrs dalībnieks būs atbildīgs par savas delegācijas atbalstīšanu un nodrošinās visas nepieciešamās saistības. C. Projektu finansējums 1. Katrs dalībnieks pats segs savas dalības izmaksas. 2. Katrs dalībnieks noteiks, kādā veidā tas segs savas dalības izmaksas. VI. VADĪBAS STRUKTŪRA A. Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja. ARS programmu pārraudzīs Starptautiska ARS koordinācijas komiteja. Tās locekļiem jābūt rūpniecības nozares, akadēmisko aprindu vai valsts sektora ievērojamiem pārstāvjiem, kuri pārzina ražošanas jautājumus. Lai iesaistītos ARS programmas vadīšanā, komitejas locekļiem jāvēlas tam veltīt nepieciešamo laiku un pūles, un jāspēj to darīt. 1. Sastāvs. Divi locekļi un viens novērotājs no katra dalībnieka puses. Kopējais locekļu un novērotāju skaits paplašināsies, jo saskaņā ar IX iedaļā aprakstīto procedūru ir uzņemti jauni dalībnieki. Delegācijā var būt katra dalībnieka rūpniecības nozares, akadēmisko aprindu vai valsts sektora pārstāvji. Noteikti atbalstāma ir rūpniecības pārstāvju pārstāvība. Vismaz vienam no diviem locekļiem jābūt no rūpniecības nozares, bet delegācijas vadītājam jābūt nevalstisko organizāciju pārstāvim. Locekļi jāieceļ uz nozīmīgu termiņu. Tomēr novērotājus var mainīt, ja tas ir nepieciešams. Katra dalībnieka delegāciju Starptautiskās ARS koordinācijas komitejas sanāksmēs var pavadīt divi tās norīkotā reģionālā sekretariāta pārstāvji. 2. Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja lēmumus pieņem tās locekļiem vienprātīgi vienojoties. 3. Vadība. Starptautiskā ARS koordinācijas komitejas priekšsēdētāja amats paredz rotāciju starp sešiem dalībniekiem. Katrs termiņš ilgst divus gadus. Tajā laikā, kad dalībnieks ir priekšsēdētājs, viņš ir arī atbildīgs par starpreģionu sekretariāta organizēšanu. Pirmā termiņa laikā priekšsēdētājs būs no Kanādas. Otrā termiņa laikā priekšsēdētājs būs no Austrālijas, un pirmā termiņa laikā tas darbosies kā priekšsēdētāja vietnieks, lai nodrošinātu nepārtrauktību. EBTA būs trešā. Turpmāko vadības secību izlems trešā gada laikā pēc ARS programmas uzsākšanas. 4. Pienākumi. Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja ietiks politiku un stratēģijas ARS programmas īstenošanai un attīstībai, ietverot jautājumu par jauniem dalībniekiem. Tā arī: a) nodrošinās vispārēju virzību, noteiks stratēģiskās prioritātes un pārraudzīs programmas īstenošanu; b) atbalstīs un apstiprinās jaunus ARS dokumentus; c) veidos pagaidu operatīvās grupas vai komitejas, piemēram, tehniskos vai juridiskos jautājumos, ja tas vajadzīgas, lai pabeigtu tās darbu; d) pārraudzīs starpreģionu sekretariātu; e) nodrošinās starptautiskus veicināšanas pasākumus ARS un ražošanai kā vispārējai disciplīnai; f) apstiprinās projektus, kā aprakstīts IX iedaļā; g) nodrošinās to, ka saskaņā ar šo programmu sāktie projekti un darbs tiek veikts atbilstoši tās mērķim, principiem un programmas struktūrai, par ko vienojušies dalībnieki; h) sekmēs saziņu starp Starptautisko ARS koordinācijas komiteju, starpreģionu sekretariātu un reģionālajiem sekretariātiem un projekta konsorcija biedriem. 70 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. B. Starpreģionu sekretariāts. Dalībnieks, kurš vada Starptautisko ARS koordinācijas komiteju, būs atbildīgs starpreģionu sekretariāta vadīšanu. Starpreģionu sekretariāta pienākumos ietilps: 1. nodrošināt materiāltehnisko apgādi attiecībā uz starpreģionāliem priekšlikumiem; 2. saglabāt un izplatīt ARS sanāksmju dokumentus un citu dokumentāciju; 3. nodrošināt materiāltehnisko apgādi Starptautiskās ARS koordinācijas komitejas publicitātei; 4. izglītot jaunus un perspektīvus dalībniekus; 5. izplatīt informāciju projektu īstenošanas laikā un pēc to pabeigšanas; 6. palīdzēt veidot starpreģionu konsorcijus; 7. organizēt un sakārtot pētījumus un/vai darbu, kā to prasa Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja. C. Reģionālie sekretariāti. Valdības un/vai valsts pārvaldes iestādes un valsts organizācijas organizēs un vadīs attiecīgos reģionālos sekretariātus tām pieņemamā veidā. Lai sekmētu ARS programmas īstenošanu, reģionālo sekretariātu pienākumos ietilps: 1. nodrošināt reģionālo materiāltehnisko apgādi attiecībā uz starpreģionāliem priekšlikumiem; 2. saglabāt un izplatīt ARS sanāksmju dokumentu un citu dokumentāciju; 3. nodrošināt reģionālo sanāksmju un veicināšanas pasākumu materiāltehnisko apgādi; 4. izplatīt informāciju attiecīgajos reģionos projektu īstenošanas laikā un pēc to pabeigšanas; 5. palīdzēt veidot konsorcijus veidošanā attiecīgo reģionu robežās un pāri tām; 6. atbalstīt reģionālās delegācijas, kad tās apmeklē Starptautiskās ARS koordinācijas komitejas sanāksmes; 7. sekmēt reģionālo atlasi un pārskatīšanu; 8. strādāt ar reģionālās infrastruktūras grupām, lai sekmētu ARS programmas īstenošanu. VII. ARS PROGRAMMAS UZSĀKŠANA ARS programmas īstenošana sāksies tad, kad: 1. ARS programmas Statūtus ratificēs visi dalībnieki; 2. būs iecelti Starptautiskās ARS koordinācijas komitejas biedri; 3. būs norīkoti reģionālie sekretariāti. VIII. ARS PROGRAMMAS PABEIGŠANA ARS programma tiks pabeigta desmitajā gadadienā pēc tās saskaņotās sākuma dienas, ja vien septītajā programmas gadā valdības un/vai valsts pārvaldes iestādes nenolems citādi. IX. JAUNU DALĪBNIEKU UZŅEMŠANA A. Pretendējošā reģiona valsts valdībai un/vai valsts pārvaldes iestādēm vispirms jāievēro ARS programmas Statūti. B. Pēc ARS programmas Statūtu ratificēšanas, projekta partneriem no pretendējošā reģiona atļauj veidot konsorciju ar citu partneru piekrišanu. Pretendējošā reģiona partneru ieguldījumu kādu laiku rūpīgi pārraudzīs, kamēr tiks izveidots pretendējošā reģiona profils. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 71 C. Kad šis laikposms būs beidzies (tie var būt vairāki gadi), valdības un/vai valsts iestādes nonāks pie lēmuma, kas pamatots uz Starptautiskās ARS koordinācijas komitejas ieteikumiem par to, vai arī pretendējošajam reģionam varētu būt pārstāvība Starptautiskās ARS koordinācijas komitejā. X. KONSORCIJA VEIDOŠANA Reģionālie sekretariāti un starpreģionu sekretariāts kopā nodrošina palīdzību, veidojot konsorcijus ARS projektiem. A. Pamatdokuments konsorcija veidošanai Starpreģionu sekretariāts un reģionālie sekretariāti kopā izstrādās uz ARS programmas Statūtiem balstītu pamatdokumentu, kas izskaidro: — programmas uzbūvi, — darbības struktūru un mērķus, — prasības projekta un konsorcija atlasei, — tehniskās tēmas, — novērtējuma un atlases procesu un pamatojuma kritērijus. B. Starptautiskās koordinācijas partneris Katram konsorcijam ir jāizraugās starptautiskās koordinācijas partneris. Izraudzītajam starptautiskās koordinācijas partnerim jābūt rūpniecības uzņēmumam, kam ir vajadzīgie resursi, lai līdz galam īstenotu projektu, un kas ir apliecinājis spēju vadīt sarežģītus starptautiskus projektus. Starptautiskās koordinācijas partneru pienākumos ietilpst: 1. koordinēt konsorcija veidošanu; 2. koordinēt pilna priekšlikuma sagatavošanu un sadarbības kārtību; 3. rīkoties kā galvenajai kontaktpersonai visu veidu saziņā starp konsorciju, Starptautisko koordinācijas komiteju un starpreģionu sekretariātu; 4. veicināt projekta sekmīgu izpildi; 5. koordinēt projekta pārskata sagatavošanu un informācijas izplatīšanu. C. Ieinteresēto juridisko personu saraksts Reģionā tā reģionālais sekretariāts visām rūpnieciskā, akadēmiskā un valsts sektora organizācijām, kas tiek identificētas kā potenciālie projekta partneri, izdalīs pamatdokumentu, iekšzemes finansējuma iespējas un iekšzemes darba kārtību ARS programmai. Reģionālais sekretariāts izveidos ieinteresēto juridisko personu sarakstu. Sarakstā jāiekļauj katras ieinteresētās juridiskās personas interešu sfēra un iespējas. D. Apmaiņa ar ieinteresēto juridisko personu sarakstiem Šo sarakstu regulāri koriģēs un izdalīs visiem citiem reģioniem ar starpreģionu sekretariāta starpniecību. Reģionālais sekretariāts savāks arī sarakstus no ieinteresētajām juridiskajām personām citos reģionos. Tas nosūtīs citu reģionu ieinteresēto juridisko personu sarakstu tām iekšzemes juridiskajām personām, kurām ir potenciāli līdzīgas intereses. Reģionālais sekretariāts attīsta iekšzemes un ārvalstu juridisko personu kopējās intereses un veicina konsorcija veidošanu. E. Apmaiņa ar projekta priekšlikumiem Jebkura ieinteresētā juridiskā persona savam reģionālajam sekretariātam var iesniegt sākotnējos priekšlikumus, lai veicinātu starptautisku konsorciju veidošanu. Reģionālais sekretariāts izdalīs šos priekšlikumus visām sarakstā minētajām ieinteresētajām juridiskajām iespējamie partneri var censties izveidot starptautisku personām. Pamatojoties uz šo informāciju, konsorciju. 72 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. XI. PROJEKTU NOVĒRTĒJUMS, ATLASE UN PĀRSKATĪŠANA Priekšlikumiem jābūt saskanīgiem ar programmas šajos Statūtos noteiktajiem principiem, programmas struktūru un noteikumiem par intelektuālā īpašuma tiesībām. A. Projekta atlases kritēriji 1. Nozīme rūpniecībā. 2. Atbilstību 1. papildinājuma tehniskajām tēmām, kuras Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja var laiku pa laikam grozīt. 3. Zinātniskā un tehniskā vērtība. 4. Pārņemšanas un tirdzniecības potenciāls. 5. Atbilstību 2. papildinājuma tehniskajām tēmām, kuras Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja var laiku pa laikam grozīt. 6. Pievienotā vērtība. B. Konsorcija atlases kritēriji 1. Partneru starpreģionālais sadalījums Konsorcija partneriem jāpārstāv vismaz trīs dalībnieki. 2. Līdzsvaroti ieguldījumi un ieņēmumi Konsorcija partneri parādīs, kā, atbilstoši dalībai, ieguldījumi un ieņēmumi ir taisnīgi un līdzsvaroti. Šim nolūkam ieguldījumi ir jāidentificē pēc veida (ietverot arī ieguldījumus natūrā – tādus kā iekārtas, telpas, personāls, dokumentācija, tehnika un iepriekšējais intelektuālais īpašums) un novērtējot katra partnera un grupas ieguldījumu. 3. Starpreģionu vadība Starpreģionu konsorcijam jāieceļ starptautiskā konsorcija koordinators. 4. Rezultātu izplatīšana Konsorcijam jāuztic izplatīt projekta rezultātus un jāiesniedz plāns par tā rezultātu izplatīšanu, ietverot pieredzi, kas gūta, veidojot un vadot ARS konsorciju, un tehniskos rezultātus, ko atļauj noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām. C. Projekta novērtējums Priekšlikuma atlases procesu veido trīs posmi: 1. Projekta teorētisks novērtējums Konsorcijam jāsagatavo plānotā pētījuma kopsavilkums. Šo kopsavilkumu iesniedz reģionālajiem sekretariātiem sākotnējai reģionālai pārskatīšanai. Visas delegācijas sniedz ieteikumus Starptautiskai ARS koordinācijas komitejai. Neapstiprinātu projektu piedāvātājiem tiks sniegta atbilde, kāpēc tie nav saņēmuši atbalstu. 2. Pilnīgs priekšlikuma novērtējums Konsorcijam ir jāiesniedz galīgais priekšlikums standartizētā formā, lai visi partnerreģioni varētu veikt detalizētu novērtējumu. Galīgajā priekšlikumā ietver katra partnera oficiālās saistības ievērot ARS programmas principus, struktūru un noteikumus par intelektuālā īpašuma tiesībām, ietverot parakstītu nolīgumu par sadarbību un intelektuālā īpašuma tiesībām. 3. Galīgais apstiprinājums Galīgo apstiprināšanu veiks Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja, kas pamatojas uz reģionu rekomendācijām un iesniegtajiem priekšlikumiem. D. Projekta pārskatīšana Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja regulāri pārrauga un pārskata panākumus. Lai to veicinātu, katrs konsorcijs reizi gadā Starptautiskajai ARS koordinācijas komitejai iesniegs kopsavilkuma ziņojumu standartizētā formā. Katrs reģions var pārskatīt tā reģiona partnera vai partneru panākumus jebkurā laikā, ja to uzskata par vajadzīgu. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 73 XII. ARS LOMA ATTIECĪBĀ UZ MAZAJIEM UN VIDĒJIEM UZŅĒMUMIEM (MVU), UNIVERSITĀTĒM UN VALSTS ZINĀTNISKĀS PĒTNIECĪBAS INSTITŪTIEM Gan dalībnieki individuāli, gan Starptautiskā ARS koordinācijas komiteja izstrādās mehānismus, lai ARS programmā tieši un netieši iesaistītu MVU. Bez tam visiem reģioniem jānodrošina šādu pasākumu īstenošana: A. skaidra un labi dokumentēta informācija intelektuālā īpašuma tiesību jautājumos; B. dalībnieku teritorijās pastāvošo ierobežojumu “ceļi” likumu vai muitas jomā, un šo ierobežojumu praktiskās sekas; C. palīdzības dienests, kas atbild uz vienkāršiem jautājumiem; D. elektroniska partneru meklēšanas sistēma, kas īpaši orientēta uz MVU; E. elektronisks reģistrs, kurā MVU, kas meklē iespējas pievienoties pastāvošo vai potenciālo projektu grupām, var “paust interesi”; F. pastāvīga ARS pieredzes “reģistrācijas grāmata” ar projekta komandu devumu; G. tādas informācijas izplatīšana, kas īpaši pielāgota dažādām MVU nozarēm. Šis saraksts nav pilnīgs, un pētījumam jāturpinās līdztekus ar izvērsto programmu, lai pārraudzītu MVU dalību un identificētu turpmākās vajadzības. Iepriekš minētās pozīcijas ir noder arī tam, lai veicinātu universitāšu un valsts zinātniskās pētniecības institūtu piedalīšanos. Ir jāizmanto universitāšu izglītojošā loma pētījuma rezultātu izplatīšanā nākamo paaudžu praktiķiem. XIII. REZULTĀTU IZPLATĪŠANA Informācijas izplatīšanai ir vislielākā nozīme, un tas tiek prasīts no ARS programmas. Tomēr visai informācijas izplatīšanai jāatbilst 2. papildinājuma noteikumiem par intelektuālā īpašuma tiesībām. Tas iekļauj pagaidu un galīgo projekta tehnisko rezultātu izplatīšanu. Projekta informācijas izplatīšana notiks reģionālā un starpreģionu līmenī. Šajā izplatīšanā drīkst iekļaut rakstiskus ziņojumus, starptautiskus simpozijus un akadēmisko aprindu publikācijas. 74 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. 1. papildinājums PILNA MĒROGA ARS PROGRAMAS TEHNISKAS TĒMAS, KO IEROSINĀJUSI ITC Šīm pamattēmām jārosina iespējamie projektu pieteicēji izstrādāt priekšlikumus, kuros skaidri pausta vispārējas sadarbības nepieciešamība. Ja projekts parāda, ka vispārēja sadarbība varētu risināt tēmas labāk nekā reģionālajā līmenī, tad šim projektam jādod priekšroka. 1. Kopējā produkta dzīves cikla jautājumi — Vispārējie nākotnes ražošanas sistēmu modeļi Minētās tēmas piemēri ir “operatīva ražošana”, “fraktāla rūpnīca”, “bioniska ražošana”, “holistiska uzņēmumu integrācija” utt. — Automatizēta saziņas tīkla sistēmas informācijas procesiem ražošanā Lai saprastu vispārējas izplatības un vispārējas izcelsmes noteikšanas produktivitāti, jāuzlabo sakaru tīkli un līdzekļi, un to izmantošana. — Vides aizsardzība, minimāls enerģijas un materiālu izlietojums Vides, enerģijas un materiālu jautājumi ir kļuvuši tik komplicēti, ka tos iespējams risināt tikai sadarbojoties dažādiem speciālistiem. Pateicoties faktam, ka nosacījumi minētajā jomā ir atšķirīgi dažādos reģionos, nepieciešama vispārēja izpratne un saskaņoti viedokļi, lai piemērotu ražošanas tehnoloģijas vides aizsardzībai. — Otrreizējas pārstrādes iespējas un renovācija Līdz šim ir pierādījies, ka ir gandrīz neiespējami pārstrādāt viena reģiona produktu citā reģionā. Ilgākā laikā šī situācija var būtiski kaitēt brīvajai tirdzniecībai starp reģioniem. Tāpēc ARS paspārnē jāizstrādā vispārēji pieņemamas otrreizējās pārstrādes metodes un jaunas idejas par renovāciju. — Ekonomiski pamatotas metodes Pretēji ar ražošanu saistīto zinātnieku pūlēm jaunas problēmas apsteidz traucējumu noregulēšanas ideju izstrādi un to īstenošanu ražošanas jomās. Ļoti bieži tas ir saistīts ar nesaskaņotu novērtējumu un jaunu ražošanas sistēmu ekonomiskajiem pamatojumiem. Tāpēc ARS ir jāatbalsta projekti, kuros skaidri izstrādātas kontroles un ekonomiskā pamatojuma metožu specifikācijas, kas var vest pie vispārējas izpratnes ražošanas sistēmu novērtējumā. 2. Process Lai īstenotu vajadzību ātri reaģēt uz mainīgajām prasībām un ietaupītu cilvēkresursus un materiālos resursus, kā arī uzlabotu darbinieku darba apstākļus, var noteikt šādas tēmas: — Tīri ražošanas procesi, kas var līdz minimumam samazināt ietekmi uz vidi Sistēmas ražošanas procesa emisiju samazināšanai. Sistēmas procesa atkritumu samazināšanai. Sistēmas rūpnīcas (procesa) dzīves cikla iepriekšējai novērtēšanai. — Energoefektīvi procesi, kas atbilst ražošanas prasībām ar minimālu enerģijas patēriņu Minimāls enerģijas patēriņš. Integrēts ciklisks process mazākam enerģijas patēriņam. Enerģijas saglabāšanas moduļi. Enerģijas saglabāšanai atbilstošas ražošanas vadības tehnoloģijas. — Ražošanas procesu tehnoloģiju inovācija Metodes, kas ļauj ātri ražot dažādus produktus ar “ātrā prototipa” metodēm. Ražošanas process, kas var elastīgi reaģēt uz darba nosacījumu, produktu vai materiālu izmaiņām. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 75 — Pārstrādes moduļu elastības un autonomijas uzlabojumi, kas veido ražošanas sistēmas Atvērtas dalītās sistēmas un to moduļi, kas var būt gan automatizētas, gan jauktas cilvēks – mašīna sistēmas un intensīva darba sistēmas, kas var saskaņā ar produktu izmaiņām pārveidot kopējās sistēmas komponentus. — Uzlabojumi mijiedarbībā vai harmonijā ar dažādiem ražošanas komponentiem un funkcijām Atvērta ražošanas infrastruktūra. Tādas savstarpēji savienotas informācijas sistēmas, kā identificēšana no attāluma starp attiecīgajiem moduļiem. 3. Stratēģiskie/plānošanas/projektēšanas līdzekļi Rūpniecība ieņem vietu pasaules ekonomikā. Tas, kā un kur izejmateriāli tiks transformēti, ir stratēģisks lēmums. Šis lēmums ir sarežģīts tādā ziņā, ka jālemj, ko ražot un kur ražot vai nopirkt, tādā nozīmē tas kļūs par vispasaules ekonomikas jautājumu. Daudzas šodienas ražošanas organizācijas ir plānotas, izmantojot vertikālās un hierarhiskās struktūras. Virzība uz hierarhiskām struktūrām prasa un turpinās prasīt lielas izmaiņas organizācijās, sistēmās un darba pieredzē. Mums ir vajadzīgas metodoloģijas un līdzekļi, ar kuru palīdzību definēt atbilstošas ražošanas stratēģijas un plānot atbilstošas organizācijas un piemērotus uzņēmējdarbības/darba procesus. Metodes un līdzekļi, lai atbalstītu jauna uzņēmējdarbības procesa izstrādi. Modelēšanas līdzekļi, lai atbalstītu analīzi un izstrādātu ražošanas stratēģijas. Izstrādāti atbalsta līdzekļi, lai atbalstītu plānošanu paplašināta uzņēmuma vai virtuāla uzņēmuma vidē. 4. Humānie/organizatoriskie/sociālie jautājumi — Uzlabotu ražošanas projektu veicināšana un attīstīšana Ražošanas inženieri tiecas būt atalgojuma skalas augša, līdzīgi citiem inženieriem, bet profesijai kopumā ir zemāks statuss. Tāpēc ITC uzskata par pasaulē atzītiem projektiem, strikti profesionālām sabiedrībām un izglītības institūtiem ražošanas kā disciplīnas veicināšanai. Šādi priekšlikumi ietver starptautisku organizāciju izveidi ražošanas veicināšanai. — Uzlabots rūpnieciskā darbaspēka potenciāls, tā izglītība, apmācība Tehnisko darbinieku izglītība bieži ir virzīta uz to, lai pasvītrotu teorijas pārākumu pār praksi. Turklāt pamatizglītība ne vienmēr atbilst nozares vajadzībām, mācību iestādi beigušajiem inženieriem bieži trūkst vajadzīgo prasmju. Tas noved pie tā, ka nozares vāji ievieš inovācijas veiksmīgajiem produktiem. Ir jāmainās prioritātēm un jāveidojas ciešākām saiknēm starp nozari un izglītības iestādēm. Tāpat izmaiņas sistēmas organizācijā paredz nepārtrauktu uzņēmumos notiekošo apmācību procesu, kurā jāatjaunina prasmes un jāpalielina darbinieku potenciāls, un tas ir izšķirošs elements jebkurā sistēmā. — Autonomas ārzonas rūpnīcas (papildu uzņēmējdarbības funkciju integrācija meitasuzņēmumos) Ārzonas rūpnīcas sākumā nozīmēja tirgus daļas palielināšanos un ražošanas izmaksu samazināšanu; darbaspēka pārvietošanai bija otršķirīga nozīme Tomēr lielākas autonomijas piešķiršana šiem uzņēmumiem ļauj tiem elastīgi reaģēt uz mainīgajiem nosacījumiem teritorijās, kur tie atrodas, un ir saistīta ar organizācijas decentralizācijas, pilnvarošanas un hierarhijas izlīdzināšanas idejām. Tas arī kalpo par ieguldījumu iekšzemes attīstībā tajās valstīs, kurās rūpnīcas ir izvietotas, un turpmākam ARS mērķim plaši izplatīt ražošanas pamatzināšanas. — Korporatīvā tehniskā atmiņa – saglabāšana, attīstība, pieeja Bieži vien ražošanas uzņēmumā zināšanas un informācijas avoti ir izolēti vai slēgti. Organizāciju studijas ir stratēģija, lai šādas zināšanas pārtulkotu sistēmā vai modelī, kas ļauj labāk pieņemt lēmumus, un varētu būt svarīga ARS tēma. 76 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. — Atbilstoši jaunu paradigmu darba izpildes rādītāji Jaunām ražošanas paradigmām jāpiedāvā izpildes pārākums izmaksu, kvalitātes, piegādes un elastīguma ziņā. Pirmie trīs ir parasti izpildes kritēriji, ko lieto sērijveida ražošanā, bet elastīgums ir jaunās paradigmas ražošanas galvenā īpašība. Lai paaugstinātu jauno paradigmu izpildes pieņemšanu, jāizstrādā novērtēšanas metodes. 5. Virtuālu/paplašinātu uzņēmumu jautājumi Paplašināts uzņēmums ir tirgus attīstības prasību izpausme, kas uzņēmumā izmanto ārējus resursus, kuri tam nepieder. Pamatbiznesa centrā ir virzība uz izcilību, bet produkta/pakalpojuma piegāde prasa kombinētu pasaules klases iespēju amalgamu. Izmaiņas tirgos prasa mainīgu resursu kombināciju. Par mērķi uzskatāms tāds paplašināts uzņēmums, kurš līdzīgs galvenajam uzņēmumam pielāgojamo, pārkārtojamo ražošanas resursu ziņā jo tās pieaugoši pārveidojas par paspārni mazākām Process ir piemērojams pat struktūrām/konkrēti fokusētām rūpnīcām. lielās organizācijās, Paplašināta uzņēmuma darbība prasa uzsākt tādu komunikāciju un datu bāzu tehnoloģijas, kuras ir vistuvāk jaunākajiem sasniegumiem. Tomēr galvenā problēma drīzāk ir organizatoriska nevis tehnoloģiska. Šajā jomā pētniecības un attīstības iespējas ir: — metodoloģijas, lai noteiktu un atbalstītu informācijas procesu un materiāltehnisko apgādi paplašinātā uzņēmuma vērtību ķēdē, — arhitektūra (uzņēmējdarbība, funkcionāla un tehniska), lai atbalstītu sadarbību tehniskajos pētījumos visā vērtību ķēdē, piemēram, konkurējoši tehniskie pētījumi paplašinātajā uzņēmumā, — metodes un pieejas, lai noteiktu paplašinātā uzņēmuma elementu pašizmaksu/atbildību/risku un atdevi, — komandas darbs atsevišķās paplašinātā uzņēmuma struktūrās. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 77 2. papildinājums NOTEIKUMI PAR INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBĀM ATTIECĪBĀ UZ PĒTNIECĪBAS UN ATTĪSTĪBAS PROJEKTIEM Mērķi Šie noteikumi paredz obligātas prasības, kā arī ieteicamos principus partneriem, kuri vēlas piedalīties projektā, ko īsteno saskaņā ar automatizēto ražošanas sistēmu programmu (ARS programma). Šo noteikumu mērķi ir sniegt atbilstošu aizsardzību izmantotajām intelektuālā īpašuma tiesībām un intelektuālā īpašuma tiesībām, kas radušās kopīgos pētniecības un attīstības projektos saskaņā ar ARS programmu, nodrošinot: a) lai minētie dalībnieku ieguldījumi un ieguvumi no sadarbības šādos projektos būtu taisnīgi un līdzsvaroti; b) lai tiek panākts pienācīgs līdzsvars starp elastīgumu partneru sarunās un vajadzību pēc vienotas procedūras starp projektiem un partneriem; c) lai pētījuma rezultāti starp partneriem tiktu sadalīti, izmantojot procesu, ar kuru aizsargā un taisnīgi piešķir visas intelektuālā īpašuma tiesības, kas radītas vai sniegtas sadarbības procesā. 1. pants Definīcijas 1. 1. Rēķinvedība: dalīšanās visās maksās, tādās kā autoratlīdzības vai citas licences maksas, starp partneriem, ja pirmais partneris, kuram vienam vai kopīgi pieder jaunas zināšanas, atklāj, licencē vai piešķir tās trešai personai. 1. 2. Saistītais uzņēmums: jebkura juridiska persona, kura tieši vai netieši pieder kādam partnerim vai kuru tas tieši vai netieši kontrolē, kura pieder kādam partnerim vai kuru tas kontrolē, vai kura ir tā paša partnera īpašumā vai kontrolē. Kopīgas īpašumtiesības vai valdības kontrole pati par sevi nerada saistītā uzņēmuma statusu. Īpašumtiesības vai kontrole pastāv kā tiešas vai netiešas: a) īpašumtiesības uz vairāk nekā 50 % no akcijās izdotā pamatkapitāla nominālās vērtības; vai b) īpašumtiesības uz vairāk nekā 50 % akciju, kas dod to turētājiem tiesības ievēlēt direktorus vai personas ar līdzīgām funkcijām, vai tiesības jebkādiem citiem līdzekļiem ievēlēt vai iecelt direktorus vai personas ar līdzīgām funkcijām, kuriem ir balsu vairākums; vai c) īpašumtiesības uz 50 % akciju un tiesības kontrolēt uzņēmuma vadību vai darbību ar līguma noteikumu starpniecību. 1. 3. Iepriekšējās zināšanas un tiesības: visas tiesības uz informāciju un intelektuālā īpašuma tiesības, izņemot iepriekšējās zināšanas un tiesības, kuras pieder partnerim (vai ir viņa kontrolē) vai viņa saistītajam uzņēmumam un kuras nav iegūtas no jauna. 1. 4. Iepriekšējās tiesības: izgudrojumu, projektu un funkcionālu modeļu patenti un to izmantošana, tiklīdz tie kļūst publiski, nonāk partnera vai tā saistīto uzņēmumu īpašumā vai kontrolē, kuriem ir vajadzīga licence darbam projektos vai jaunu zināšanu komerciālai izmantošanai, un kuri nav jaunās zināšanas. 1. 5. Konfidenciāla informācija: visa informācija, kas nav plaši pieejama, un ko dara pieejamu tikai likumā paredzētajā kārtībā vai saskaņā ar rakstiskiem nolīgumiem par konfidencialitāti 78 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. 1. 6. Konsorcijs: trīs vai vairāk grupas, kas nolēmušas kopīgi realizēt projektu. 1. 7. Sadarbības nolīgums: viens vai vairāki konsorcija partneru parakstīti nolīgumi par projekta īstenošanu. 1. 8. Jaunas zināšanas: visa informācija un intelektuālā īpašuma tiesības, kas radītas, iecerētas, izgudrotas vai izstrādātas projekta gaitā. 1. 9. Grupa: visi attiecīgā projekta partneri no dalībnieka ģeogrāfiskās teritorijas. 1. 10. ARS programma: automatizētās ražošanas sistēmu programma. 1. 11. Intelektuālā īpašuma tiesības: visas tiesības, kas definētas 2. panta viii) punktā 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā parakstītajā Konvencijā par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu (1), izņemot tirdzniecības markas, pakalpojumu zīmes, tirdzniecības nosaukumus un apzīmējumus. 1. 12. Bezpeļņas institūcijas: jebkura juridiska persona, publiska vai privāta, kas dibināta vai organizēta citiem mērķiem, kuri nav peļņas gūšana, un kas pati par sevi komerciāli neizmanto jaunās zināšanas. 1. 13. Dalībnieki: Austrālija, Kanāda, EK, EBTA valstu grupa, kas līdzdarbojas (Austrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija un Šveice), Japāna un ASV, kā arī jebkura cita valsts vai ģeogrāfisks reģions, kura dalību ARS programmā var apstiprināt tādā veidā, kā noteikuši tās dalībnieki. 1. 14. Partneri: jebkura juridiska vai fiziska persona, kurā attiecīgajā projektā piedalās kā sadarbības nolīguma līgumslēdzēja puse. 1. 15. Projekts: jebkurš pētniecības un attīstības projekts, ko saskaņā ar ARS programmu īsteno konsorcijs. 1. 16. Kopsavilkums: projekta mērķu, statusa un rezultātu apraksts, kas neatklāj konfidenciālu informāciju. 2. pants Obligāti noteikumi Visiem sadarbības nolīgumiem jāietver patstāvīgi noteikumi un nosacījumi, kas pilnībā atbilst šā panta 2. 1. –2. 13. noteikumiem, un visām sadarbības nolīgumā lietotajām definīcijām jābūt tādām, kā noteikts šā dokumenta 1. pantā. Ja uz projektu vai potenciālo partneri vai to saistītajiem uzņēmumiem vai nu ar likumu, vai ar nolīgumu attiecas valsts prasības, un šādas prasības ietekmēs tiesības vai pienākumus atbilstoši sadarbības nolīgumam, potenciālie partneri atklāj citiem partneriem visas tās prasības, kas viņiem jāzina pirms sadarbības nolīguma parakstīšanas. Partneriem jāpārliecinās, ka īpašumtiesības, jauno zināšanu izmantošana, atklāšana un licencēšana atbildīs šiem obligātajiem noteikumiem, ja uz projektu attiecas valsts prasības. Partneri projekta sākumā precīzi paziņos cits citam par saviem saistītajiem uzņēmumiem, kuri būs iesaistīti projekta izpildē, un paziņos cits citam par visām izmaiņām saistītajos uzņēmumos, kuri iesaistīti projekta izpildes gaitā. Slēdzot sadarbības nolīgumu un tūliņ pēc tam, kad pievienojas jaunas juridiskas personas, kas atbilst saistītā uzņēmuma definīcijai, partneri var izslēgt saistītos uzņēmumus no tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti šajos noteikumos saskaņā ar sadarbības nolīguma noteikumiem. Rakstisks nolīgums 2. 1. Partneri slēdz rakstisku sadarbības nolīgumu, kas reglamentē to piedalīšanos projektā saskaņā ar šo dokumentu. (1) Skat. 3 papildinājumu. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 79 Īpašumtiesības 2. 2. Jaunās zināšanas pieder vienam partnerim vai kopīgi partneriem, kuri tās rada. 2. 3. Partneris, kurš ir vienīgais jauno zināšanu īpašnieks, drīkst atklāt un neekskluzīvi licencēt minētās jaunās zināšanas trešām personām, neatskaitoties citiem partneriem. 2. 4. Partneris, kurš ir jauno zināšanu līdzīpašnieks, drīkst atklāt un neekskluzīvi licencēt minētās jaunās zināšanas trešām personām bez citu partneru piekrišanas un neatskaitoties tiem, ja vien sadarbības nolīgumā nepastāv cita vienošanās. 2. 5. Partneris drīkst piešķirt savu ekskluzīvo līdzdalību un/vai kopīpašuma daļu no iepriekšējām zināšanām, iepriekšējām tiesībām un jaunajām zināšanām trešām personām bez citu partneru piekrišanas un neatskaitoties tiem. Partneriem, kuri piešķir jebkuras no savām tiesībām uz iepriekšējām tiesībām vai jaunajām zināšanām, uz katru īpašumtiesību nodošanu jāattiecina sadarbības nolīgums un jāprasa, lai katrs tiesību pārņēmējs rakstiski apņemtos pildīt pilnvarotā pienākumus saskaņā ar sadarbības nolīgumu attiecībā uz piešķirtajām tiesībām. Informācijas izplatīšana 2. 6. Kopsavilkums ir pieejams visiem citu projektu partneriem un komitejām, kas izveidotas saskaņā ar ARS programmu. 2. 7. Projekta beigās konsorcijs darīs pieejamu publisku projekta kopsavilkumu. Licencēšanas tiesības Jaunās zināšanas 2. 8. Jebkurš partneris un tā saistītie uzņēmumi drīkst bez autoratlīdzības lietot jaunās zināšanas izpētei un attīstībai, kā arī komerciālai izmantošanai. Komerciāla izmantošana iekļauj tiesības lietot, veidot, ražot, pārdot un ievest. Tomēr izņēmuma gadījumos: a) b) savā sadarbības nolīgumā partneri var vienoties to sadarbības nolīgumā vienoties maksāt autoratlīdzību partneriem, kuri ir bezpeļņas institūcijas, par jauno zināšanu komerciālu, un kuru vienpersoniskā īpašumā ir šīs jaunās zināšanas; savā sadarbības nolīgumā partneri var vienoties maksāt autoratlīdzību partneriem, kuri ir bezpeļņas institūcijas, par tādu jaunu zināšanu komerciālu izmantošanu, kuras tiem pieder kopīgi ar šādām bezpeļņas institūcijām, ar noteikumu, ka šādas autoratlīdzības ir nelielas un ir saskaņā ar principu par to, ka ieguldījumiem un ieguvumiem ARS programmā jābūt līdzsvarotiem un taisnīgiem. 2. 9. Partneris, kurš nav īpašnieks, un tā saistītie uzņēmumi nedrīkst atklāt jaunās zināšanas vai piešķirt jauno zināšanu apakšlicences trešām personām, izņemot to, ka katrs partneris vai tā saistītie uzņēmumi parastā uzņēmējdarbības gaitā drīkst: a) atklāt jaunās zināšanas konfidenciāli tikai ražošanas mērķiem, produkciju ražojot, ievedot vai pārdodot; b) piešķirt apakšlicences jebkurai programmatūrai, kas ir jauno zināšanu daļa objekta kodā; vai c) iesaistīties likumīgā produktu piegādē vai pakalpojumu sniegšanā, kas būtībā atklāj jaunās zināšanas. Iepriekšējās zināšanas un tiesības 2. 10. Projekta partneris drīkst, bet tas nav viņa pienākums, citiem partneriem sniegt vai licencēt iepriekšējās zināšanas un tiesības. 80 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. 2. 11. Partneri un to saistītie uzņēmumi drīkst lietot citu partneru vai to saistīto uzņēmumu iepriekšējās tiesības tikai pētniecībai un attīstībai projektā bez papildu atlīdzības, ietverot (bet ne tikai) finansiālu atlīdzību. 2. 12. Partneriem un to saistītajiem uzņēmumiem jāpiešķir citiem partneriem un to saistītajiem uzņēmumiem iepriekšējo tiesību licence ar parastiem tirdzniecības nosacījumiem, ja šāda licence ir vajadzīga jauno zināšanu komerciālai izmantošanai, ja vien: a) partneris, kurš ir īpašnieks, vai tā saistītais uzņēmums saskaņā ar tiesībām vai līgumsaistībām, kas pastāvēja pirms sadarbības nolīguma parakstīšanas, nav tiesīgs piešķirt tādas licences un tādas iepriekšējās tiesības, kas īpaši noteiktas sadarbības nolīgumā; vai b) partneri vienojas par sadarbības nolīgumos īpaši noteikto iepriekšējo tiesību izslēgšanu izņēmuma gadījumos. Tiesību saglabāšanās 2. 13. Sadarbības nolīgums precizē to, ka partneru un saistīto uzņēmumu tiesības un pienākumi attiecībā uz jaunajām zināšanām, iepriekšējām zināšanām un iepriekšējām tiesībām saglabāsies līdz sadarbības nolīguma termiņa dabiskajām beigām. 3. pants Noteikumi, kuriem jābūt sadarbības nolīgumā Savā sadarbības nolīgumā partneri paredz visas turpmāk minētās pozīcijas: Rezultātu publicēšana 3. 1. Partneri izskata jautājumu par to, vai ir vajadzīga citu partneru piekrišana (vajadzības gadījumā), lai publicētu tādus projekta rezultātus, kas nav kopsavilkums. 3. 2. Partneri izskata jautājumu par to, vai partneri, kuri nav bezpeļņas institūcijas, var akadēmiskiem mērķiem publicēt jaunās zināšanas, kuras pieder tikai tiem, ar noteikumu, ka saskaņā ar 3. 3. un 3. 4. pantu tiek veiktas atbilstošas procedūras jauno zināšanu aizsardzībai. Jaunu zināšanu aizsardzība 3. 3. Partneri precizē, kas tiem būs jādara, lai prasītu jauno zināšanu tiesisku aizsardzību, atsaucoties uz intelektuālā īpašuma tiesībām, bet izgudrojuma gadījumā tie savlaicīgi paziņo citiem tā paša projekta partneriem par prasīto aizsardzību, kā arī sniedz šā izgudrojuma kopsavilkuma aprakstu. 3. 4. Partneri izskata jautājumu par ātru paziņošanu visiem citiem šā paša projekta partneriem un par izgudrojuma atklāšanu (pēc pieprasījuma vai ar savstarpēji saskaņotiem nosacījumiem) un samērīgi līdzdarbojas aizsardzībā, ko cits partneris tajā pašā projektā tādā gadījumā un tādā mērā, kādā partneris vai partneri, kuriem pieder jaunās zināšanas, negatavojas prasīt šo aizsardzību. Konfidenciāla informācija 3. 5. Partneri nosaka pasākumus, kurus tie veiks, lai nodrošinātu, ka visi partneri, kas ir saņēmuši konfidenciālu informāciju, paši vai to saistītie uzņēmumi to lieto vai atklāj, ciktāl to atļauj nosacījumi, ar kādiem tā sniegta. Strīda izšķiršana un piemērojamās tiesības 3. 6. Savā sadarbības nolīgumā partneri vienojas par veidu, kādā tie izšķirs strīdus. 3. 7. Savā sadarbības nolīgumā partneri vienojas par tiesībām, kas reglamentēs sadarbības nolīgumu. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 81 4. pants Fakultatīvi noteikumi Partneri drīkst, bet no tiem netiek prasīts, savā sadarbības nolīgumā paredzēt šādus noteikumus: Noteikumi par saistītajiem uzņēmumiem Antimonopolu/konkurences tiesību jautājumi Anulēšana un izbeigšana Darba devēja/darba ņēmēja attiecības Eksporta kontroles un atbilstība Nolīguma joma Pušu nodoms Citu projektu partneru licencēšana Licenciāra atbildība, kas izriet no tā, ka licenciāts lieto licencētu tehnoloģiju Aizdotie vai norīkotie darbinieki un no tā izrietošās tiesības Jauni partneri un partneru atsaukšana no projektiem Iepriekšējo zināšanu un tiesību statuss pēc sadarbības nolīguma izbeigšanas Konfidenciālas informācijas aizsardzība, lietošana un neizpaušanas pienākums. Informācijas atlikums Autoratlīdzība par iepriekšējo tiesību licencēm Programmatūras avota kods Nodokļu uzlikšana Nolīguma termiņš/ilgums Iespējams, ka ir citi noteikumi, kurus partneriem vajadzēs iekļaut savā sadarbības nolīgumā, atkarībā no to projekta konkrētajiem apstākļiem. Partneriem jāmeklē pašiem savu ekspertu konsultācijas par to un jāievēro, ka neviens papildnoteikums nedrīkst būt pretrunā ar šo noteikumu 1. un 2. pantu. 82 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. 3. papildinājums KONVENCIJAS PAR PASAULES INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA ORGANIZĀCIJAS DIBINĀŠANU (STOKHOLMA, 1967. gada 14. JŪLIJS) 2. panta viii) punktā definēts intelektuālais īpašums, kas ietver: “… tiesības uz literāriem, mākslas un zinātniskiem darbiem; izpildītājmākslas sniegumu; fonogrammām un raidījumiem; izgudrojumiem visās cilvēka darbības jomās; zinātniskiem atklājumiem; rūpniecisko dizainu; tirdzniecības markām, pakalpojumu zīmēm un tirdzniecības nosaukumiem un apzīmējumiem; aizsardzību pret negodīgu konkurenci; un visas citas tiesības, kas intelektuālas darbības rezultātā rodas rūpniecības, zinātnes, literatūras vai mākslas jomā. ”


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1184/97 van Bartho PRONK aan de Commissie. Statistieken over armoede in de EU

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
economic and social cohesion
household income
poverty
research report


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 598/97 DER KOMMISSION vom 3. April 1997 zur Festsetzung der geltenden Erstattungssätze bei der Ausfuhr bestimmter Getreide- und Reiserzeugnisse in Form von nicht unter Anhang II des Vertrags fallenden Waren

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 597/97 DER KOMMISSION vom 3. April 1997 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen nach dem Verfahren B im Sektor Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
export refund
quantitative restriction


title: WRITTEN QUESTION No. 1177/97 by Gastone PARIGI to the Commission. Export refunds for cheese

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
GATT
Italy
United States
cheese
export refund
international competition
international trade
private stock

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1200/97 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Placas de matrícula para os automóveis destinados à venda

eurovoc_concepts:
free movement of goods
intra-EU trade
motor car
motor vehicle insurance
sale
vehicle registration

text: C 45/14 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 98 (98/C 45/17) PERGUNTA ESCRITA E-1172/97 apresentada por Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (3 de Abril de 1997) Objecto: Vacinas, medicamentos e BSE Perante os u·ltimos acontecimentos ocorridos em Ita·lia, poderia a Comissa(cid:152)o responder a‘s seguintes perguntas: 1. Qual e· a posi(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o relativamente a‘s vacinas produzidas com ce·lulas cerebrais de bovinos? 2. Qual a difusa(cid:152)o deste tipo de vacinas nos diferentes Estados-membros? 3. Quantos produtos que fazem parte das distintas categorias de risco esta(cid:152)o ainda em circula(cid:231)a(cid:152)o na Unia(cid:152)o? 4. Existe um registo europeu de produtos me·dicos com riscos de BSE? Resposta do Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Junho de 1997) 1. -3. A Comissa(cid:152)o esta· preocupada com a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de materiais provenientes do ce·rebro de bovinos em quaisquer medicamentos, designadamente os para uso parente·rico. Em Dezembro de 1996, a Comissa(cid:152)o propo(cid:136)s uma proibi(cid:231)a(cid:152)o geral da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de determinados tecidos, incluindo o ce·rebro de bovinos. No entanto, a proposta foi rejeitada no Conselho por maioria simples. A Comissa(cid:152)o esta· actualmente a analisar medidas subsequentes. De um modo geral, importa recordar neste contexto que, a partir do final de 1991, te(cid:136)m estado a ser aplicadas va·rias disposi(cid:231)o(cid:152)es (directivas e directrizes cient(cid:14)·ficas, tal como descrito na resposta a‘ questa(cid:152)o escrita no 2335/96 da Senhora Deputada Breyer (1)), as quais se destinam a minimizar os riscos de transmissa(cid:152)o do agente da encefalopatia espongiforme bovina (BSE) ao homem por interme·dio dos medicamentos. A Comissa(cid:152)o esfor(cid:231)a-se por que este conjunto de disposi(cid:231)o(cid:152)es esteja em conformidade com os conhecimentos mais recentes. Ale·m disso, a t(cid:14)·tulo de precau(cid:231)a(cid:152)o, a Comissa(cid:152)o tenciona alterar o anexo da Directiva 75/318/CEE do Conselho, de 20 de Maio de 1975 (2), relativa a‘ aproxima(cid:231)a(cid:152)o das legisla(cid:231)o(cid:152)es dos Estados-membros respeitantes a‘s normas e protocolos anal(cid:14)·ticos, to·xico-farmacolo·gicos e cl(cid:14)·nicos em mate·ria de ensaios de especialidades farmace(cid:136)uticas, por forma a proibir a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de materiais de origem bovina, ovina ou caprina classificados como «de risco» (em termos de infecciosidade ligada ao agente da BSE) no fabrico de medicamentos, independentemente do local de origem de tais materiais. Seriam, no entanto, autorizadas derroga(cid:231)o(cid:152)es, a fim de que sejam temporariamente mantidos no mercado medicamentos em rela(cid:231)a(cid:152)o aos quais na(cid:152)o existem alternativas terape(cid:136)uticas. 2. Muitas vacinas sa(cid:152)o fabricadas a partir de materiais de origem bovina. Uma vez que a maior parte destas vacinas e· autorizada pelos Estados-membros numa base exclusivamente nacional, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o dispo(cid:152)e de dados precisos. Nenhum medicamento foi classificado como constituindo um risco comprovado de contamina(cid:231)a(cid:152)o pelo 4. agente da BSE. Se tal risco existisse, tais medicamentos deveriam ser imediatamente retirados do mercado. (1) (2) JO C 83 de 14/3/1997. JO L 147 de 9/6/1975, com a u·ltima redac(cid:231)a(cid:152)o que lhe foi dada pela Directiva 93/39/CEE, de 14/6/1993 (JO no L 214 de 24/8/1993). (98/C 45/18) PERGUNTA ESCRITA E-1200/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (3 de Abril de 1997) Objecto: Placas de matr(cid:14)·cula para os automo·veis destinados a‘ venda Na UE ha· automo·veis que sa(cid:152)o comprados nuns Estados-membros e levados para outros para a(cid:14)· serem vendidos. Na faze de tra(cid:136)nsito sa(cid:152)o emitidas pelo pa(cid:14)·s de origem placas proviso·rias de matr(cid:14)·cula (por exemplo» zoll-nummer» na Alemanha,» plaque-transit» na Be·lgica, etc,). A emissa(cid:152)o destas placas representa uma despesa importante para o consumidor, da ordem dos 700 DM incluindo o seguro, que se vem adicionar ao pre(cid:231)o final do automo·vel e recai sobre o consumidor


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1181/97 dell'on. Gianni TAMINO alla Commissione. Finanziamenti UE per un impianto per la macellazione di struzzi a Raiano (Italia)

eurovoc_concepts:
Abruzzi
EU financing
animal welfare
health legislation
meat processing industry
poultry farming


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1169/97 del Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR a la Comisión. Acciones comunitarias en favor de los Sin Techo

eurovoc_concepts:
catering
homelessness
marginalisation
poverty
reintegration into working life
social facilities
social integration


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1197/97 del MaLou LINDHOLM a la Comisión. Política del empleo en las Islas Canarias

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1194/97 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Clonagem

eurovoc_concepts:
Community body
ethics
experiment on humans
genetic engineering
genetically modified organism
professional ethics
scientific research


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1173/97 del Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA a la Comisión. Leche y EEB

eurovoc_concepts:
animal disease
baby food
consumer information
dairy cow
labelling
milk
milk product
originating product
powdered milk
public health


title: VERORDENING (EG) Nr. 600/97 VAN DE COMMISSIE van 3 april 1997 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor mengvoeders op basis van granen

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1196/97 do Deputado Klaus LUKAS à Comissão. Tarifa externa aplicável ao alumínio

eurovoc_concepts:
European industrial area
aluminium
anti-dumping duty
associated country
competitiveness
customs duties
import
processing industry
tariff exemption
tariff preference


title: Regolamento (CE) n. 594/97 della Commissione del 3 aprile 1997 che fissa, per la campagna 1996/97, gli importi da versare alle organizzazioni di produttori di olio d'oliva e alle loro unioni riconosciute

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid system
marketing year
olive oil
producer organisation
production aid

formats: html pdfa1b print