title: Beretning 1995 fra Kommissionen til Rådet om iværksættelsen af langsigtet national støtte til langbrug i Finlands nordlige områder i henhold til Kommissionens beslutning 95/196/EF

eurovoc_concepts:
Finland
State aid
agricultural region
aid to agriculture
regional aid

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 04. 1997 KOM(97) 162 endelig udg. BERETNING 199$ FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om iværksættelsen af langsigtet national støtte til landbrug i Finlands nordlige områder i henhold til Kommissionens beslutning 95/196/EF BERETNING FORELAGT RÅDET AF KOMMISSIONEN i henhold til artikel 143, stk. 2, i akten om Republikken Østrigs, Kongeriget Sveriges og Republikken Finlands tiltrædelse af Den Europæiske Union I. INDLEDNING 1. Fastlæggelse af de nordlige områder 2. Referenceperiode 3. Beskrivelse af det finske nordstøtteprogram 4. Beregningsmetoden for nordstrømmen 5. Evaluering 6. Landbrugsstøtten II. NORDSTØTTENS IVÆRKSÆTTELSE 11995 1. Animalsk produktion a) Oksekød b) Ammekøer c) Okser > 6 måneder d) Kvier til slagtning e) Moderfår og geder f) g) h) Heste i) j) Mælk k) Svin Fjerkræ Rensdyr Transportstøtte for mælk og kød kl) Støtte til transport af mælk k2) Støtte til transport af kød 2. Vegetabilsk produktion 1) Sukkerroer m) Kartofler til stivelse n) Korn og andre markafgrøder ni) Byg, havre og blandet korn n2) Andre kornarter og markafgrøder 0) Grøntsager, blomster og planter i væksthus 01) Grøntsager 02) Blomster og planter p) Frilandsgrønsager q) Æbler r) Støtte til oplagring af gartneriproduktion s) Støtte pr. ha ULA (græs, braklagt osv. ) 3. Unge landbrugere 4. Græsarealer, brakjord og spisekartofler 5. Anden støtte 4°- , lc 2 3 3 4 5 6 8 8 8 8 9 9 10 11 12 13 14 14 15 15 15 16 16 17 17 18 18 18 19 19 20 20 21 21 21 22 22 III. 1995 ANVENDT NORDSTØTTE 11995 IV. PRISUDVIKLINGEN FOR FRUGT OG GRØNTSAGER V. ANVENDT EF-STØTTE 23 23 24 VI. DEN SAMFUNDSØKONOMISKE UDVIKLING I DE NORDLIGE REGIONER I 1995- NORDSTØTTENS ROLLE 1. Den samfundsøkonomiske udvikling i de nordlige regioner 2. Den samfundsøkonomiske kontekst og udviklingstendenser 3. Situationen for landbrugsbedrifterne og udviklingsperspektiver 4. Nordstøttens rolle 25 25 26 27 27 VII. VIRKNINGERNE AF DEN STØTTE, DER SKAL SIKRE BESKYTTELSEN AF MILJØET OG OPRETHOLDELSEN AF NATURVÆRDIERNE (JF. artikel 142, STK: 3, TREDJE AFSNIT, I TILTRÆDELSESAKTEN) 28 VIII. DET INTEGREREDE FORVALTNINGS- OG KONTROLSYSTEM (IACS) 29 IX. ANMODNINGER FREMSAT AF DE FINSKE MYNDIGHEDER 1. Anmodninger om ændring af beslutning 95/196/EF: 2. Forslag til tekniske tilpasninger af bilag II, III, IV og VI til beslutning 95/196/EF som følge af især upæcisheder og mangler i de regionale statistikker 3. Andre anmodninger 30 30 31 31 X. FORVALTNINGSAKTER UDSTEDT MED HENBLIK PÅ GENNEMFØRELSE AF KOMMISSIONENS BESLUTNING 95/196/EF XI. KONKLUSIONER BILAG 1 Kort over de nordlige områder BILAG 2 KortoverdelregionemeCl-C4 BILAG 3 Kort over delområderne P1-P5 BILAG 4 BILAG 5 BILAG 6 De nordlige regioner Nordstøtten Udviklingen i støtten i de nordlige områder 32 32 35 36 37 38 39 40 •i V I. INDLEDNING I henhold til artikel 142 i akten om Republikken Østrigs, Kongeriget Sveriges og Republikken Finlands tiltrædelse af Den Europæiske Union tillader Kommissionen Finland at yde langsigtet national støtte med henblik på at sikre opretholdelsen af landbrugsaktiviteterne i særlige områder, som Kommissionen fastlægger, og som omfatter landbrugsarealer nord for den 62. breddegrad og i nogle tilstødende områder, hvor der gælder lignende klimatiske vilkår, som gør landbrugsaktiviteter særligt vanskelige. Kommissionen lægger ved sin fastlæggelse af områderne vægt på bl. a. befolkningstætheden, det udnyttede landbrugsareals (ULA) andel af det samlede areal samt den andel af det udnyttede landbrugsareal, der anvendes til markafgrøder bestemt til menneskeføde. Denne støtte, der kan fastsættes forskelligt for de enkelte områder og knyttes til fysiske produktionsfaktorer under hensyntagen til de relevante begrænsninger i de fælles markedsordninger, må ikke knyttes til senere produktion eller føre til en forøgelse af produktionen eller til en forhøjelse af den samlede støtte, som blev konstateret i en referenceperiode forud for tiltrædelsen, som skal fastlægges af Kommissionen. Denne støtte kan især ydes med henblik på at opretholde traditionel primær produktion og forarbejdning, at forbedre strukturerne for produktion, afsætning og forarbejdning af landbrugsprodukter, at fremme afsætningen af de nævnte produkter og at sikre beskyttelsen af miljøet og opretholdelsen af naturværdierne. Fællesskabets udvidelse med Østrig, Sverige og Finland indebærer en øjeblikkelig pristilpasning for landbrugsprodukter, men Finland har i en overgangsperiode for at afbøde virkningerne af denne tilpasning tilladelse til parallelt hermed at yde national støtte, som gradvis nedsættes, til producenter af landbrugsbasisprodukter,, som er omfattet af den fælles landbrugspolitik. Endvidere kan Finland i de nordlige områder opretholde en langsigtet national støtte. Da den pågældende støtte har hjemmel i artikel 142 i tiltrædelsesakten, skal den undersøges på basis af denne artikel og ikke på basis af traktatens artikel 92 og 93. Det program, som de finske myndigheder forelagde den 26. oktober 1994, og som siden er blevet suppleret med yderligere oplysninger samt tilpasset på flere punkter, indeholdt i sin endelige version, der blev forelagt den 20. januar 1995 den pågældende støttes form og størrelse samt det antal produktionsfaktorer (ha, storkreaturer), der berettiger til ydelsen af støtte. Kommissionen har i sin beslutning nr. 95/196/EF du 4. maj 19951 fastlagt de nordlige områder i Finland, den referenceperiode, der benyttes til at konstatere, at nordstøtten ikke fører til en stigning i produktionen eller i det samlede støtteniveau, og endvidere størrelsen af den ikke må overskrides, uden at støtteniveauet skal nedsættes. landbrugsproduktion, der 1 EFT nr. L 126 af 9. 6. 1995, s. 35. \ C 1. Fastlæggelse af de nordlige områder Rådet vedtog den 21. februar 1994 som supplement til sin principbeslutning om langsigtet national støtte til landbrug i Finlands nordlige områder de præcise værdier for de afgrænsningskriterier, der skal anvendes. Disse værdier blev nedfældet i konferencedokument nr. CONF. 5/94 (GENERAL). Denne tekst blev i uændret form godkendt af konferencen i sin helhed og ned til de mindste detaljer. Hvad angår Kommissionens fastlæggelse af Finlands nordlige områder, er de vennævnte kriterier følgende: alle kommuner nord for den 62. breddegrad for andre kommuner i naboområdet syd for den 62. breddegrad må befolkningstætheden være på 10 indbyggere og derunder pr. km2, ULA's andel af kommunens samlede areal under 10 %, og den andel af ULA, der anvendes til afgrøder bestemt til menneskeføde, jf. forordning (EØF) nr. 1765/92, 20 % eller derunder. Den metode, der anvendes til fastlæggelse af de nordlige områder, svarer til den, der benyttes til definition af ugunstigt stillede områder i EF-lovgivningen (direktiv 75/268/EØF). Kommunen (kunta-Kommun) er valgt som den relevante administrative enhed for efterprøvningen af ovennævnte kriterier. Kommuner, der ikke samtidig opfylder alle tre kriterier, men som er helt omringet af områder, der gør det, sidestilles med sådanne områder, således at der dannes en homogen enhed (der er tale om to kommuner med i alt 705 ha landbrugsjord). Ekstraordinært betragtes følgende som relevante territoriale enheder med henblik på efterprøvningen: landbrugsdistriktet (maatalouspiiri-lantbruksdistrikt) i Mikkeli og i Sydkarelen (repræsenterende i alt 74 419 ha ULA) samt de landbrugsområder, der er fastlagt i zone nr. 3 i den finske landbrugsstøtteordning på grundlag af bedrifternes størrelse inden tiltrædelsen og inden for afgrænsningerne pr. 31. december 1993, bestående af i alt 13 646 ha ULA. Det har været nødvendigt med en særbehandling af dette område, der gennemskæres af den 62. breddegrad, på grund af dets helt specielle naturbetingede ulemper: området består af store søer. Søerne tegner sig for over 20% af det samlede areal for distrikterne Mikkeli og Sydkarelen. Kun 5 % af det samlede område (inkl. søer) benyttes til landbrugsvirksomhed. Det pågældende landbrugsområde ligger derfor spredt over store skov- og søområder. Behandles disse områder derfor som et samlet homogent territorium, er der bedre mulighed for at håndtere denne situation, der er helt exceptionel i Unionen. Disse områder opfylder som helhed de vedtagne kriterier, selv om enkelte kommuner isoleret betragtet ikke gør det. Denne praksis, der sædvanligvis følges ved anvendelsen af direktiv 75/268/EØF om landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede områder, vil ikke blot lette administrationen af den planlagte ordning, men især opfylde de særlige behov, der er til stede i den finske region med de store søer. Det således fastlagte nordlige område udgør i alt 1 417 000 ha ULA, dvs. 55,5 % af Finlands samlede ULA (se kort 1 i bilaget), og er underopdelt i fem delregioner: Cl, C2, C2 Nord, C3 et C4 (se kort 2). Delregionerne C3 og C4 er underopdelt i delområderne PI, P2, P3 og P4 (delregion C3) og P4, P5 (delregion C4) (se kort 3), for at støtten for kvæg, får og mælk kan blive differentieret i disse delområder. Denne underopdeling gør det muligt at modulere landbrugsstøtten under hensyntagen til de særlige træk ved den regionale landbrugsøkonomi og til graden af de naturbetingede ulemper. Til dette formål er der især anvendt et syntetisk landbrugsøkonomisk indeks kaldet NIKULA, der gør det muligt at klassificere alle kommuner i en delregion eller et delområde. De således afgrænsede nordlige områder (se kortene og tabel 4) findes i bilaget. 2. Referenceperiode Referenceperioden for den landbrugsproduktion og for det samlede støtteniveau fra før tiltrædelsen, der ikke må overskrides, fastsættes på basis af de foreliggende nationale statistikker for mængdernes vedkommende for årene 1991-1992-1993, dog ikke for dels sektoren for komælk og oksekødssektoren, for hvilke det anses for mest såvel hensigtsmæssigt referencemælkekvoten som -besætningen for Finland, dels gartnerisektoren, for hvilken der tages hensyn til året 1993 på grund af statistikkernes pålidelighed. fastsættelsen anvende 1992 året ved af at 3. Beskrivelse af det finske nordstøtteprogram Det program, som de finske myndigheder har fremlagt i henhold til artikel 142, indeholder en langsigtet produktionsstøtte inden for de afgrænsninger, der er fastsat i bilagene til Kommissionens beslutning nr. 95/196/EF. Det omfatter et bredt udvalg af produkter og begrundes ved, at Finlands tiltrædelse af for Unionen landbrugsøkonomien i de nordlige områder. støtteniveauet nedsættelse indebærer betydelig en af Der påregnes i de fleste tilfælde en regional differentiering af støtten, der skal afspejle de nuværende vilkår i Finland. De finske myndigheder har specificeret den form, hvori de agter at yde støtten. For alle vegetabilske produkters vedkommende (korn og andre markafgrøder, frugt og grøntsager, kartofler til stivelse og sukkerroer) er den foreslåede støtte angivet pr. hektar. For den animalske produktion er støtten angivet pr. storkreatur (undtagen for kvier), heste, moderfår, geder, svin og fjerkræ, medens støtten for mælk angives pr. kg og støtten for rensdyr og kvier pr. dyr. De anvendte koefficienter for omregning af dyr til storkreaturer er identiske med dem, der er anvendt til fastsættelsen af den i artikel 138 til 140 nævnte støtte i Finland i den af Kommissionen godkendte beslutning. Der er også fastsat en støtte til transport mellem landbrugsbedriften og den nærmeste indsamlings- og forarbejdningscentral for mælk og kød i visse nordlige regioner, nemlig områderne C4, C3 og C2 Nord (dog ikke kommuner, der ikke hører under støtteberettigede regioner under strukturfondsmål 6) udtrykt i FIM pr. ton (den gennemsnitlige transportudgift for mælk er blevet anslået til 54 FM/ton og for kød til 0,5 FIM/kg). Støtteniveauet er beregnet på grundlag af den gennemsnitlige leverede mængde pr. bedrift til mejeriet, gårdenes gennemsnitlige tæthed i mejeriets indsamlingsområde og den gennemsnitlige afstand mellem gårdene og mejeriet. Der er ligeledes fastsat en støtte for frugt og grøntsager, der produceres i de nordlige områder, udtrykt i FIM/mVår. Der er fastsat en fast støtte pr. ha til unge landbrugere (under 40 år), for græsningsarealer og for korndyrkning. Antallet af støttemodtagere er anslået til 19 000 personer. Der er også fastsat en støtte for det samlede udnyttede landbrugsareal (ULA) med græs, braklagt og med spisekartofler. Der ydes samme støtte for de øvrige afgrøder, idet denne støtte dog beregnes separat for hver enkelt afgrødetype. Der er ligeledes fastsat en støtte til skoltsameme^, "naturaløkonomi og rensdyravl", der ydes i form af rentegodtgørelser for lån eller som direkte støtte, der dækker 45- 75%, og for skoltsamerne indtil 80-85% af udgifterne til en række mindre erhvervsinvesteringer og rurale infrastrukturer (vejnet, vandforsyning). 4. Beregningsmetoden for nordstøtten For at kunne ansætte støtteniveauet for programmet er den samlede støtte pr. produkt i referenceperioden blevet sammenlignet med støtten efter tiltrædelsen. Med henblik på beregningen af den samlede støtte i referenceperioden er der dels taget hensyn til forskellen mellem 1993-priserne i Finland og EF-priserne (indirekte støtte), dels til den direkte støtte, der er blevet finansieret over det nationale budget samme år. Det anses, at støtten efter tiltrædelsen - ud over nordstøtten og den gradvist nedsatte i nationale støtte efter overgangsperioden (1995-1999) - består af udligningsgodtgørelsen, medlemsstatens landbrugsmiljøstøtte til landbrugerne i de nordlige regioner og støtten inden for rammerne af de fælles markedsordninger. tiltrædelsesaktens artikel 138 til 140, der gælder 2 Et etnisk mindretal bestående af ca. 800 personer, der blev flyttet fra Petsamo efter 2. verdenskrig. 4 En ændring af disse beløb vil, såfremt den medfører en større støtte end før tiltrædelsen, bevirke, at den tilladelige nordstøtte tilpasses fra det efterfølgende kalenderår. Beløbene er angivet i national valuta med den 1. 1. 1995 som valørdato, og de kan tilpasses hvert år. En sådan tilpasning kræver en ændring af Kommissionens beslutning. Nordstøtten - undtagen for mælk, hvor der findes en kvoteordning - ydes ikke på grundlag af de producerede mængder, men derimod på grundlag af produktionsfaktorer inden for de regionale afgrænsninger, der findes i bilag 4 til beslutning 95/196/EF (se bilag 5). Udviklingen i støtten i de nordlige områder inden og efter tiltrædelsen fremgår af diagrammet i bilag 6. 5. Evaluering De finske myndigheder har vist, at der for de enkelte produkter er en forskel mellem støtten i referenceperioden og støtten efter tiltrædelsen. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en efterprøvning i nært samarbejde med de finske myndigheder. Forskellen i prisniveauet og de faldende produktionsomkostninger (for svinekød, æg og fjerkræ) er blevet efterprøvet, og det blev konstateret, at der ikke sker en overkompensation. For de frugter og grøntsager, for hvilke det blev skønnet, at priserne i 1995 kunne vise sig at afvige fra de priser, der var blevet taget i betragtning ved støtteevalueringen, er der planlagt et system for tilpasning af støtteniveauet, der tager hensyn til oplagringsstøtten, for at undgå en eventuel overkompensation fra og med 1996. Denne ændringsmulighed gælder også for støtten i overgangsperioden, jf. artikel 138 til 140 i tiltrædelsesakten. Støtten til transport af mælk og kød i disse fjernt beliggende regioner i EF må betragtes som støtte, der skal lette afsætningen af produkter, jf. artikel 142, stk. 3, tredje afsnit, og kan derfor accepteres. Støtten pr. kg kød "omregnes" til støtte pr. storkreatur, og støtten for malkekøer og kvier til mælkeproduktion er også blevet omregnet til støtte pr. kg mælk og kan derfor accepteres. Også støtte for kvier til slagtning (støtte udtrykt pr. dyr, der slagtes og betales efter slagtningen) og til bevarelse af avlshopper, føl (1-3 år) og finske heste kan anses for acceptabel. For at undgå at produktionen stiger, er der indføjet en klausul i beslutningen, der fastsætter, at hvis det konstateres, at produktionen af et bestemt produkt overstiger produktionen i referenceperioden, foretages der en proportional nedsættelse af støtten til denne sektor i det efterfølgende år. For så vidt angår planteavlen på friland, anvendes denne klausul, hvis der i to på hinanden følgende år konstateres en produktionsoverskridelse på over 10 % i gennemsnit. For at undgå at straffe sektorer eller delregioner (støtten differentieres for delregionerne) gennem en generel nedsættelse af støtten ved en eventuel produktionsoverskridelse, beregnes produktions- og støtteniveauerne pr. produkt og pr. delregion. På disse betingelser er den nordstøtteordning, som de finske myndigheder har foreslået i henhold til artikel 142, blevet anset for at opfylde de betingelser, der er fastsat i nævnte artikel, og beslutningen om fastlæggelsen af de nordlige områder i Finland, referenceperioden og størrelsen af produktionen og af den samlede støtte blev vedtaget af Kommissionen den 4. maj 1995 (beslutning nr. 95/196/EF). 6. Landbrugsstøtten Hovedændringerne af den finske landbrugskontekst Finlands tiltrædelse af Den Europæiske Union forårsagede en væsentlig ændring af det finske landbrugs økonomiske miljø. Den nationale landbrugspolitik er blevet totalt ændret, og de markedspriser og det støttesystem, der gælder for den fælles landbrugspolitik i Den Europæiske Union, blev anvendt lige fra starten. For at det finske landbrug har kunnet blive integreret i den fælles landbrugspolitik, er de særordninger, som er fastsat i tiltrædelsesakten, blevet anvendt. Virkningerne af tiltrædelsen kan ses på forskellige måder. For de enkelte bedrifter har tiltrædelsen påvirket de priser, samt visse som produktionsomkostninger og støtteniveauet under ét. Disse faktorer har påvirket bedrifternes rentabilitet og indtægtsniveau. landbrugeren opnår, Afskaffelsen af beskyttelsen ved grænserne og ophævelsen af mindstepriserne på landbrugsprodukter medførte straks efter i markedspriserne. tiltrædelsen et betydeligt fald Indtægtstabet som følge af landbrugsprodukternes faldende markedspriser blev i produktionsomkostningerne. Det resterende delvist opvejet af nedgangen indtægtstab er blevet opvejet af andre former for støtte. Den tidligere nationale støtte er blevet afløst af støtten under den fælles landbrugspolitik (markedsstøtten, udligningsgodtgørelsen og støtten til miljøvenligt landbrug) og af den nationale støtte, der er fastsat i tiltrædelsesaktens artikel 138 til 142. Hvad angår støttens regionale fordeling, er Finland blevet underopdelt i en række støtteområder. 11995 var de vigtigste støtteformer fordelt således på de forskellige områder: Område A: Præmier og kompensationer under den fælles landbrugspolitik. - Område B: Ud over den støtte, der er fastsat for område A: Udligningsgodtgørelsen i henhold til direktiv 75/268/EØF og forordning nr. 2328/91. - Område C1-C4: Ud over den støtte, der er fastsat for område B: Den langsigtede nationale støtte i henhold til artikel 142 i tiltrædelsesakten, om blev tilladt ved Kommissionens beslutning nr. 95/196/EF med henblik på at sikre en opretholdelse af landbrugsaktiviteterne i de nordlige områder. Hele landet: Ud over ovennævnte støtte: • National støtte i henhold til artikel 138, 139 og 140, som er godkendt ved Kommissionens beslutning nr. 95/33/EF3 med henblik på at lette landbrugets og gartnerierhvervets tilpasning til det prisniveau, der er fastsat gennem de fælles markedsordninger, og det finske landbrugs integrering i den fælles landbrugspolitik. • Ledsageforanstaltninger fælles landbrugspolitik og støtten ifølge forordning (EØF) nr. 2078/924, 2079/925 og 2081/926. reformen af den forbindelse med i I 1995 blev der udbetalt støtte til landbrug og gartneri i Finland på i alt 12,320 mia. FIM, heraf 2,3 mia. FIM til lagerudligning. ly677 mia. FIM, der af dette beløb var afsat til produktionsstøtte for 1995, blev overført til betaling i 1996. •* EFTnr. L 6 af 9. 1. 19%, s. 21. 4 5 EFTnr. L215af30. 7. 1992,s. 85 EFTnr. L215af30. 7. 1992,s. 91. 6 EFT nr. L 208 af 24. 7. 1992, s. 1. II. NORDSTØTTENS IVÆRKSÆTTELSE 11995 Nordstøtten ydes ikke til landbrugere over 65 år. 1. Animalsk produktion a) Oksekød I de nordlige områder opdrættes 73% af kvægbestanden i Finland på 44 814 bedrifter med en besætningstæthed på 1,25 storkreatur/ha. Tabel 1 Delområde C2 C2-Nord C1 C3 C4 l a it Antal opdrættede kreaturer i alt (storkreaturer) Oksekød produktion (t) I løbet af referenceperioden i 1995 I løbet af referenceperioden^ i 1995(2) 188. 550 151. 586 316. 700 255. 377 35. 900 28. 673 56. 550 40. 063 7. 650 5. 550 605. 350 481. 249 18. 400 14. 142 31. 700 25. 814 3. 600 2. 715 5. 600 4. 028 600 446 59. 000 47. 144 (1) undtagen kokød (26 3001) (2) produktion af kokød i 1995: 23 2 8 11 Konstateringer: Såvel antallet af dyr som oksekødsproduktionen var i 1995 fortsat lavere end i referenceperioden. Derfor er betingelsen i artikel 142 om at produktionen ikke må overskrides, overholdt. *; Ammekøer 53 % af ammekøerne i Finland opdrættes i de nordlige områder på 2 189 bedrifter (57,7 % af landet). Tabel 2 Delområde Opdrættede produk tionsenheder (storkr. ) Støtte i 1995 (FIM/storkr. ) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt(1) Godkendt Udbetalt (2)(3) C1 6. 550 C2 7. 100 C2-Nord 650 7. 030 7. 229 100 150 0,7' 0. 6 1 ,1' 1 ,0 654 600 0,4' 0,3 1995 C4 150 lait 15. 350 37 15. 488 C3 900 538 1. 050 2. 150 0,9' 0,5 0 ,3 0,1 3,4 2,5 (1) Der udbetales støtte for højst den individuelle kvote, der er tildelt hver producent. Der udbetales 100% af støtten for højst 30 storkreaturer For 31-50 storkreaturer nedsættes støtten med 25%. For > 50 storkreaturer nedsættes støtten med 50%. I delomraderne C1 og C2 er støtten begrænset til 300 storkreaturer, i delomraderne C3 og C4 er den begrænset til henholdsvis 200 og 100 storkreaturer pr. bedrift. (2) Regeringsbeslutning nr. 413/85. stk. 12. (3) Støtte udbetalt for mindst 3 storkreaturer. Konstateringer: Sammenlagt ligger den anvendte støtte på grund af støtterestriktionerne fortsat under den godkendte støtte, trods en meget svag stigning (0,9%) i det samlede antal dyr. c) Okser > 6 måneder 73% af landets okser opdrættes i de nordlige områder. Tabel 3 Opdrættede produk tionsenheder (storkr. ) Støtte (FIM pr. storkr. ) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) 1 løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt (1 ) Godkendt Udbetalt (4) C1 C2 C2-Nord C3 Delområde 36. 000 35. 214 62. 300 58. 764 650 23,4' 16 ,7 700 43,6" 33,4 7. 250 6. 370 1. 150 8 ,3' 6,0 11. 100 8. 612 2900-3400 (2) 35,0' 20,9 1995 lait 117. 700 110. 113 C4 1. 050 1. 153 4500-6000 (3)' 4 ,8 3 ,1 115,1 80,2 (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 12 og 13. (2) Delområde P1-P2:2 900 FIM pr. storkreatur (heraf 1 600 i årlig støtte og 1 300 én gang i løbet af dyrets liv, P3-P4: 3 400 FIM pr. storkreatur (heraf 1 600 i årlig støtte og 1 800 én gang i løbet af dyrets liv. (3) Delområde P4:4 500 FIM pr. storkreatur (heraf 2 700 i årlig støtte og 1 800 én gang i løbet af dyrets liv. P5:6 000 FIM pr. storkreatur (heraf 2 700 FIM i årlig støtte og 3 300 én gang i løbet af dyrets liv. (4) Støtte udbetalt for mindst 3 storkreaturer. Konstatering: Antallet af opdrættede dyr samt den i 1995 udbetalte støtte ligger fortsat under det godkendte loft. d) Kvier til slagtning 72% af landets kvier opdrættes i de nordlige områder. Tabel 4 Opdrættede produk tionsenheder (dyr) Støtte (FIMpr. dyr)(1) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) Godkendt Opdrættede Godkendt og anvendt (2) Godkendt Udbetalt (3) C1 17. 390 9. 828 C2 30. 020 18. 907 Delområde C2-Nord 3. 380 2. 105 C3 5. 440 3. 304 C4 810 391 1995 lait 57. 040 34. 535 460 8,0 4 ,52 470 14,1 8,89 780 1. 060 1. 640 2 ,6 1 ,64 5. 8 3,5 1. 3 0,64 31 ,8 19,19 (1) Støtte tildelt én gang i løbet af dyrets liv ved slagtning. (2) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 13. (3) Støtte udbetalt for mindst 3 storkreaturer. Konstateringer: Antallet af slagtede dyr og den anvendte støtte i 1995 ligger fortsat under referenceperiodens tal. e) Moderfar og geder I de nordlige områder opdrættes 57% af moderfårene og 41% gederne i Finland på 2 828 bedrifter, og 62% af fåre- og gedekødet produceres på disse bedrifter. tabeis Opdrættede produk tionsenheder (storkr. ) Fårekød og gedekød produktion (t) Støtte (FIM pr. storkr. ) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden i 1995 støtte modtaget i 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt Anvendt i gns. i 1995 (3) Godkendt Udbetalt (4)(5) Delområde C1 C2 C2-Nord 1. 650 2. 318 1. 810 2. 337 1. 860 1. 899 223 303 650 276 407 700 460 436 331 60 57 1. 150 C3 790 629 551 C4 300 193 164 111 101 3. 100 (1)' 3. 700 (1)' 41 23 4. 800 (2)' 6. 400 (2)' 1995 lait 5. 010 5. 913 4. 805 711 892 621 691 1. 130 1. 1" 1 ,2 1 ,3' 1. 3 0. 5' 0 ,4 3. 372 (1) 2 ,6' 1 ,8 5. 052 (2) 1. 5" 0 ,80 7 5 ,6" (1) Delområde P1-P2:3 100 FIM pr. storkreatur, P3-P4: 3 700 FIM pr. storkreatur. (2) Delområde P4:4 800 FIM pr. storkreatur, P5:6 400 FIM pr. storkreatur. (3) Støtten udbetales for højst den kvote, der er tildelt hver bedrift. 100% af støtten udbetales for højst 30 storkreaturer. For 31-50 storkreaturer nedsættes støtten med 25%. For > 50 storkreaturer nedsættes støtten med 50%. I delområde C1 og C2 er støtten begrænset til 300 storkreaturer, i delområde C3 og C4 er den begrænset til henholdsvis 200 og 100 storkreaturer pr. bedrift. (4) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 12. (5) Støtten udbetales for mindst 1,5 storkreatur. Konstateringer: I 1995 steg antallet af dyr med 18 % og kødproduktionen med 25,5 % sammenholdt med referenceperioden. Trods stigningen i 1995 i antallet af opdrættede dyr i 1995, blev den godkendte støtte ikke overskredet, da støtten var begrænset til en reduceret antal storkreaturer. Som følge af produktionsstigningen skulle støtteniveauet for 1996 ifølge artikel 4, stk. 1, litra c), i beslutning 95/196/EF nedsættes proportionalt med denne produktionsstigning. Hvis denne nedsættelse på 1,785 mio. FIM ikke opvejes af en stigning i støtten som følge af en nedsættelse af EF-støtten eller af en revaluering af den nationale valuta, skal den fordeles mellem de regioner, hvor overskridelsen er blevet konstateret. 10 fi Svin. 42 % af landets svin opdrættes i de nordlige områder. Tabel 6 Opdrættede produk tionsenheder (storkr. ) Svinekød produktion (t) Støtte (FIM pr. storkr. ) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden i 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Udbetalt (2)(3) C1 C2 C2-Nord C3 Delområde 63. 700 74. 570 37. 600 43. 138 2. 100 2. 172 42. 900 40. 673 24. 700 23. 897 1. 300 1. 273 3. 150 2. 569 2. 000 1. 420 C4 40 3 6 3 1995 lait 106. 590 122. 452 70. 906(1) 67. 264 0 0 0 0 0 0 590 590 900 1 ,2' 1 ,3 1 ,9' 1 ,3 0 ,04' 0 ,0 3 ,r 2 ,5 (1) Inkl. sokød (3 100 t). (2) For søer udbetales 100% af støtten for højst 30 storkreaturer. For 31-50 storkreaturer nedsættes støtten med 25%. For > 50 storkreaturer nedsættes støtten med 50%. I delområde C3 et C4 er støtten begrænset til henholdsvis 200 og 100 storkreaturer pr. bedrift. (3) Støtte udbetalt for mindst 3 storkreaturer. Konstateringer: Trods stigningen på 14,9 % i antallet af opdrættede dyr har der ikke været nogen stigning i hverken kødproduktionen eller niveauet for den anvendte nordstøtte. Grunden til stigningen i antallet af dyr er, at der fra 1995 skete en ændring i svineklassificeringsmetoden, idet svinene herefter blev klassificeret efter vægt i stedet for som tidligere efter alder. Ifølge det nye system klassificeres svin på under 20 kg som smågrise, der før 1995 var betegnelsen for svin på under 3 måneder. Da antallet af storkreaturer er blevet beregnet for svin ekskl. smågrise, skyldes stigningen i antallet af storkreaturer denne statistiske ændring. Denne ændring på referencemængden. indvirkning ingen har 11 g) Fjerkræ I de nordlige områder opdrættes 30,3 % af finsk fjerkræ, og der produceres 30,1 % af landets fjerkrækød. Tabel 7 Opdrættede produk tionsenheder (storkr. ) I løbet af referenceperioden i 1995 23. 700 20. 559 7. 700 5. 838 850 468 C1 C2 C2-Nord C3 355 356 Delområde Produktion i tons -æg -kød Støtte i 1995 (FIM pr. storkr. ) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden Gennemført i 1995 I løbet af referenceperioden Gennemført i 1995 Godkendt Anvendt Godkendt Udbetalt (2) 26. 000 14. 513 8. 000 2. 784 1. 000 147 1. 000 110 4. 820 10. 148(1) 0 0 0,0' 0 1. 140 1. 457 (2) 0 0 0,0' 0 10 0 590 590 0,5' 0 ,3 20 10 900 900 1 0 1. 900 1. 900 0,3" 0,20' 0,01 0 ,00 0 ,8' 0,5 1995 C4 lait 5 2 2 0 32. 610 27. 223 36. 002 17. 554 5. 991 11. 615 (1 ) Heraf 9 5901 kød af slagtekyllinger og 5561 andet fjerkræ. (2) Heraf 1 4011 slagtekyllinger og 561 andet fjerkræ. (3) Støtten udbetales 100% for højst 30 storkreaturer. For 31-50 storkreaturer nedsættes støtten med 25%. For > 50 storkreaturer nedsættes støtten med 50%. I delområderne C1 og C2 er støtten begrænset til 300 storkreaturer, i delområderne C3 og C4 er den begrænset til 200 og 100 storkreaturer pr. bedrift. (4) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 12. (5) Støtten udbetales for mindst 3 storkreaturer. Konstateringer: Der kunne i 1995 konstateres en betydelig stigning i produktionen af fjerkrækød. Derfor skal støtten i 1996 nedsættes proportionalt med overskridelsen. De finske myndigheder foreslår en ændring af den tilladte kød- og ægproduktion og en opdeling af støtten i to kategorier: en for æglæggere og kyllinger og en anden for slagtekyllinger og andet fjerkræ. Disse ændringer fører ikke til en stigning i den fastsatte støtte (se tabellen nedenfor). Hvis de nye tal fastholdes, skal der i 1996 foretages en nedsættelse af støtten på 23 % som følge af produktionsoverskridelsen. 12 tabel 8 Delområde Opdrættede produk tionsenheder (storkr. ) Fastsat i beslutning 95/196/EF Nyt forslag C1 23. 700 C2 7. 700 C2-Nord 850 23. 700 (1) 7. 700 (2) 850 Produktion i tons - æg -kød Støtte i alt (mio. FIM) fastsat i beslutning 95/196/EF Støtte i alt (mio. FIM) fastsat i nyt finsk forslag (3) Beslutning 95/196/EF Nyt forslag Beslutning 95/196/EF Nyt forslag 1995 1996 1997 1998 1999 fra 2000 1995 1996 1997 1998 1999 fra 2000+B48 26. 000 16. 950 4. 820 8. 335 8. 000 8. 000 1. 140 1. 075 0 ,0 0 ,0 14 ,5 29,1 43 ,6 58,1 0 0 0 0 9. 8 4 ,7 19,6 9 ,4 29,4 14 ,2 3 9 ,2 18,9 0 ,0 0 ,0 4 ,8 9 ,6 14 ,4 19,3 0 0 0 0 3 ,9 0 ,9 7 ,9 1 ,8 11 ,8 2 ,6 15,8 3. 5 1. 000 1. 000 10 10 0 ,5 0 ,5 1 ,0 1. 5 2 ,0 2 ,5 0. 4 0 ,1 0. 3 0 ,1 0 ,8 0 ,2 1 ,2 0 ,3 1. 6 0,4 2 ,0 0 ,5 a b a b a b a b a b a b 1995 l a it 32. 610 32. 610 36. 002 26. 952 5. 991 9. 441 0 ,8 0. 8 20 ,9 41. 0 61 ,0 81. 1 0. 6 0 ,2 0. 4 0. 2 15. 1 5. 8 29. 4 11. 5 43 ,7 17 ,3 58,1 23 ,0 C4 5 5 2 2 1 1 0 ,01 0 ,01 0 ,01 0 ,02 0 ,02 0 ,02 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,0 0 ,003 0 ,014 0 ,003 0 ,014 0 ,004 0 ,018 0 ,002 C3 355 355 1. 000 1. 000 20 20 0 ,3 0 ,3 0 ,5 0 ,8 1. 0 1 ,2 0 ,2 0 ,1 0 ,1 0 ,1 0 ,5 0 ,04 0 ,7 0 ,06 0. 9 0,07 1 ,1 0 ,1 (1) Heraf: 16 000 storkr. æglæggere, 6 400 storkr. slagtekyllinger og 1 300 storkr. andet fjerkræ (2) Heraf:: 6 300 storkr. æglæggere, 900 slagtekyllinger og 500 storkr. andet fjerkræ (3) Inden tiltrædelsen var den samlede støtte til nordlige områder på i alt 109 mio. FIM. a * æglæggere og kyllinger b = slagtekyllinger og andet fjerkræ. h) Heste Tabel 9 Opdrættede produk tionsenheder (storkr. ) I løbet af referenceperioden i 1995 (1 ) Avlshopper, føl (1-3 år) og finske heste. C1 C2 Delområde C3 C2-Nord 1995 C4 lait 2. 400 3. 511 2. 800 4. 119 340 566 390 446 70 79 6. 000 8. 721 Konstatering: Der er ikke fastsat nogen støtte for 1995-1997 for denne sektor. Støtten for heste fra 1998 udbetales kun for 20 enheder pr. modtager. Hvis loftet fortsat er overskredet i 1998, nedsættes støtten i 1999. 13 O Rensdyr Rensdyr opdrættes udelukkende i de nordlige områder. Tabel 10 Opdrættede produk tionsenheder (dyr) Produktion (tons) Støtte i 1995 (FIM pr. storkr. ) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt Gennemført i 1995 Godkendt Anvendt (1 ) Godkendt Udbetalt (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 13a C1 C2 C2-Nord Delområde C3 C4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 71. 500 64. 581 1. 073 879 160 140 11 ,4' 9,04 157. 500 143. 559 2. 370 1. 941 160 140 25 ,2' 20,10 1995 lait 229. 000 208. 140 3. 443 2. 820 36 ,6' 29,14 Konstateringer: I 1995 lå antallet af dyr og produktionsniveauet i denne sektor under tallene i referenceperioden, og den samlede anvendte nordstøtte lå under den tilladte støtte. j) Medk Der er i Finlands nordlige område 26 870 (1992) mælkeproducerende bedrifter. Fordelingen på delregioner er følgende: Cl = 8 617, C2 = 13 500, C2 Nord = 1 696, C3 = 2 624 et C4 = 433. De tegner sig for 80% af mælkeproduktionen i Finland. tabe) 11 Opdrættede produk tionsenheder (storkr. ) Produktion gennemført (t) Støtte i 1995 (FIM/kg) Støtte i an i 1995 (mk). FIM) I løbet af referenceperioden ( i 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Udbetalt (7X8X9) C1 C2 C2-Nord Delområde C3 96. 600 90. 034 166. 800 156. 542 18. 800 18. 054 30. 200 25. 955 1995 lait 316. 900 294. 289 C4 4. 500 3. 704 524. 000 517. 153 (2) 906. 000 903. 369 (2) 102. 000 105. 745 164. 000 168. 915 (3) 24. 000 23. 750 (4) 1. 720. 000 (1) 1. 718. 932(5) o,ir 86 ,9' 88 ,054 0 ,18' 159 ,1' 162 ,155 0 ,29' 29 ,6' 30 ,596 0,47-0,72 (6) 101 ,r 109 ,288 0,99-1,51 (6) 25,8' 25 ,553 403 ,1' 415 ,646 (1 ) Disse mængder vil kunne suppleres med de mængder, der er tildelt I henhold til bestemmelserne I tiltrædelsesakten fra den reserve, der er besluttet for kvoten (or finske SLOM. (2) Heraf 105,51 og 35,21 gedemælk i delomrade C1 og C2. (3) Heraf pr delomrade; C3P1 • 13 580 I. C3P2 - 58 0581. C3P3 = 65 8261. C3P4 « 26 896t (4) Heraf pr. delomrade: C4P4 « 20 6431 og C4P5 « 3 6151 (5) Sletten til nordlige omrader blev kun udbetalt for 1 715 8891 mælk. Der blev ikke udbetalt støtte for de 3 043 204 t. der blev produceret af landbrugere på over 65 år (6) Støtte I FIM/kg for delomrade C3: P1 « 0. 47, P2 « 0,57. P3 * 0. 72 og for C4: P4 = 0,99. P5 = 1. 51. (7) Støtten I FIM/kg 11995 udgjorde for delomrade C3: P1 « 0,459. P2 = 0. 558, P3 « 0. 704, P4 - 0. 705 og for C4: P4 - 0. 968. P5 = 1. 48. (8) Regeringsbeslutning nr. 413/95. stk. 6. (9) For de mængder, der overstiger 200 000 kg pr producent, nedsættes støtten med 50%. Konstateringer: Den udbetalte støtte overstiger den samlede tilladte støtte. Det til denne overskridelse svarende beløb (12,5 mio. FIM, dvs. 3,1%) skal inddrives. Den finske regering ændrede den 19. september 1996 regeringsbeslutning nr. 413/95 (ændret ved 1006/95, 1435/95 og 225/96) for at nedsætte den i oktober december 1996 udbetalte nordstøtte med overskridelsen af det i 1995 tilladte 14 beløb for mælk. Som følge af denne beslutning blev der for alle disse regioner foretaget en generel nedsættelse på 0,0317 FIM/kg. Kommissionens tjenestegrene er ved at behandle en anmodning fra de finske myndigheder om: a) en ændring af den samlede støtte (en forhøjelse på 4,2 mio FIM for 1995 og 1996) som følge af et mere præcist skøn over den producerede mængde i hvert enkelt af områderne P1-P4 i delregion C3, som medfører en ændring af den producerede mængdes fordeling mellem områderne, uden at produktionsloftet forhøjes b) en stigning i den mælkemængde, der nyder godt af støtte, og af den samlede støtte i delregionerne C1-C3, således at den i 1995 og 1996 tildelte SLOM-mængde medregnes, og c) en ophævelse af den restriktion for komælk, som begrænser nordstøtten til den referencemængde, som hver enkelt producent har fået tildelt. k) Transportstøtte for mælk og kød kl) Støtte til transport af mælk Tabel 12 Produktionsenheder (tons) I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt Gennemført i 1995 Godkendt Udbetalt (1)(2) Gns. støtte FIM/t Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) (1) Regeringsbeslutning nr. 1373/95 (*) provinserne Kainuu og Lappi og Koillismaa området. - - - - - C1 C2 C2-Nord C3 C4 lait Delområde 1995 n 30. 831 n n 0 64,56' n 148. 566 n 38 ,22' n 7,7 n 23. 786 n 51 ,62 n 1 ,20 203. 183 43 ,79' 13 ,5' 8,90' - - - - - k2) Støtte til transport af kød Støtten til transport af alle slags kød (0,704 mio. FIM, se tabellen nedenfor) for 1995 i Lappi len vil blive udbetalt i 1996 efter den ordning, der allerede gjaldt inden tiltrædelsen. Den mængde, der blev omfattet af denne støtte, er på 1 832,6 tons. 15 tabel 13 Produkt Mængde (kg) Område Støtte i FIM (1) Område C3 P4 og C4P4 1. 483. 271 22. 662 229. 573 1. 433 Oksekød Fårekød Svinekød Andet kød Syge dyr (antal: 28) C4P5 92. 866 2. 776 C3P4 og C4P4 (0,35 FIM/kg) 519. 145 7. 932 80. 350 501 C4P5 (0,8 FIM/kg) 74. 292 2. 220 1995 lait Mængde (kg) Støtte FIM 1. 576. 137 25. 437 593. 437 10. 152 80. 350 501 19. 600 704. 040 19. 600 96. 112 1. 832. 581 lait 1. 736. 939 95. 642 607. 928 (1 ) Regeringsbeslutning nr. 1374/95 Konstateringer: Beløbet for den samlede tilladte transportstøtte blev ikke overskredet. 2. Vegetabilsk produktion Uafhængigt af afgrødens type udbetales der i de nordlige områder en støtte på 200 FIM/ha i delregionerne C2 og C2 Nord og på henholdsvis 400 og 800 FIM/ha i delregionerne C3 og C4. Denne støtte ydes ikke til landbrugere med en pensionsordning. For de enkelte produkter er situationen denne: l) Sukkerroer Dette produkt tegner sig i det nordlige område kun for 8,3 % af landets produktion. Når der ses bort fra ovennævnte generelle støtte, udbetales der en støtte på 500 FIM/ha for denne afgrøde i delregionerne C1-C2 Nord. tabel 14 Dyrkede produk tionsenheder (ha) Sukker produktion (t) Støtte i 1995 (FIM/ha) (1) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt Gennemført i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Udbetalt (2) (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 8 og 0. (2) Støtte tildelt for mindst 3 ha. Delområde C2 C2-Nord C3 C4 lait 1995 C1 3. 230 3. 358 17. 570 11. 689 520 153 2. 270 458 0 14 0 0 500 1 ,6' 1 ,60 500+200" 0,4' 0,10 500+200' 0,0' 0,00 0 0 0 0 0 - - 0 0 0 0 0 - - 3. 750 3. 525 19. 840 12. 147 2. 0 1. 7 Konstateringer: I 1995 har såvel produktionen som støtten fortsat været under niveauerne i referenceperioden. 16 m) Kartofler til stivelse I de nordlige områder tegner sig for 61,4% af landets produktion af dette produktNår der ses bort fra den generelle støtte i områderne C2 og C2 Nord, udbetaltes der i 1995 en støtte på 400 FIM/ha i alle delregioner. tabel 15 Produktionsenheder (ha) Stivelse (1 ) produktion (tons) Støtte i 1995 (FIM/ha) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) Godkendt Dyrket i 1995 Godkendt Gennemført i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Anvendt (2)(3) Delområde C1 1. 700 4. 229 15. 590 23. 182 C2 2. 190 1. 830 8. 060 8. 836 C2-Nord 0 0 0 0 400 1 ,1' 1 ,7 400+200" 0,8' 1 ,00 400+200 0,0' 0 C3 0 0 0 116. - - C4 0 2 0 0 - - 1995 l a it 3. 890 6. 059 23. 650 32. 134 1 ,9' 2 ,6 (1 ) Der er fastsat produktionskvoter for kartoffelstivelse. (2) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 8 og 9. (3) Støtte tildelt for mindst 3 ha. Konstateringer: Som følge af Rådets beslutning om at tildele Finland et kontingent på 54 750 tons kartoffelstivelse (F. 1863/95 af 17. 7. 19957), hvoraf 61,4 % svarer til produktionen i de nordlige områder, er Kommissionen ved at udarbejde en ændring af beslutning nr. 95/196/EF, hvorved den tilladte stivelsesproduktion forhøjes til 33 5601, heraf 24 1601 for delregion Cl og 9 4001 for delregion C2, og den samlede tilladte støtte forhøjes til 3,1 mio. FIM. Som følge af denne ændring er referencemængden ikke overskredet for hverken produktionen eller støtten. n) Korn og andre markafgrøder I de nordlige områder dyrkes 51 % af Finlands agerjord på 58 120 bedrifter (58 %). tabel 16 Dyrkningsareal (ha) Production (t) C1 C2 C2-Nord C3 C4 l a it Delområde 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 286. 780 224. 425 238. 100 176. 344 20. 720 12. 562 12. 600 7. 752 100 117 557. 700 421. 200 900. 400 706. 811 717. 800 521. 480 52. 500 31. 633 32. 500 19. 696 0 266 1. 703. 200 1. 279. 886 7 EFT nr. L 179 af 29. 7. 1995, s. 1. 17 Situationen er følgende for de enkelte afgrøders vedkommende: ni) Bvg. havre og blandet korn 46,6 % af det areal, hvorpå disse produkter dyrkes, ligger i de nordlige områder og tegner sig for 44,2 % af landets produktion. 11995 blev der for alle dyrkede arealer kun udbetalt den generelle støtte på henholdsvis 200, 400 og 800 FIM/ha i delregionerne C2-C2 Nord, C3 og C4. tabel 17 Dyrkningsareal (ha) Produktion (t) Støtte i 1995 (FIM/ha) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden i 1995 Møbetaf referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Udbetalt (1)(2) (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95, stk. 9. (2) Støtte tildelt for mindst 3 ha. Konstateringer: C1 C2 248. 000 204. 218 227. 050 171. 521 809. 400 663. 445 680. 000 510. 946 Delområde C3 C2-Nord 19. 900 12. 297 52. 000 31. 289 12. 600 7. 719 32. 000 19. 652 1995 lait 507. 650 395. 870 1. 573. 000 1. 225. 598 C4 100 115 0 266 0 0,0' 0,0 0+200' 0+200' 45. 4' 34,30' 4,0' 2,46 0+400' 5,0 3,09 0+800' 0 , 1' 0,09 54 ,5' 39,94' I 1995 har såvel produktionen som støtten fortsat ligget under niveauerne i referenceperioden. n2) Andre kornarter og markafgrøder 11995 anvendtes den generelle støtte på 200 FIM/ha kun i delregionerne C2 og C2 Nord. Produktionen i de nordlige områder tegner sig for 7,5 % af den finske produktion. tabel18 Dyrkningsareal (ha) Produktion t Støtte i 1995 (FIM pr. ha) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Anvendt (1)(2) (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 9. (2) Støtte tildelt for mindst 3 ha. Konstateringer: Delområde C1 38. 780 20. 207 91. 400 43. 366 C2 10. 450 4. 823 37. 800 10. 534 C2-Nord 820 265 500 344 0 0,0' 0 0+200' 2 , 1' 0. 971 0+200' 0,1 0,05 C3 0 33 500 44 _ - - 1995 C4 0 l a it 50. 050 2 0 0 „ - - 25. 330 129. 200 54. 288 2 ,2' 1 ,02' I 1995 har såvel produktion som støtte fortsat ligget under niveauerne i referenceperioden. o) Grøntsager, blomster og planter i væksthus Afgrøderne i væksthus i de nordlige områder tegner sig for 53,3% af den finske produktion. Støtten vedrører hovedsagelig dyrkning af tomater, agurker, salater, dild, persille, asier, kål, paprika, afskårne blomster, grønne grøntsager og løvplanter. I 1995 nød disse afgrøder kun godt af en gradvist aftagende støtte i en overgangsperiode. 18 For de enkelte produktkategorier var situationen følgende: ol) Grøntsager tabel 19 Dyrkningsareal (ha) Produktion (t) Støtte i 1995 (FIM/ha) Støtte i alt mio. FIM C1 C2 C2-Nord C3 C4 lait Delområde 1995 116 121 ,4 29 25,9 1 ,1' 1 ,3 1 , 1' 0 ,7 0 ,6' 0 ,5 148 149 41. 000 25. 190 10. 000 4. 739 0 0 0 0 0 0 400 236 0 0 0 400 98 0 0 0 200 92 0 0 0 52. 000 30. 355 0 0 0 I løbet af referenceperioden i 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Anvendt (1 ) (1 ) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 11. o2) Blomster og planter tabel 20 Dyrkningsreal (ha) Produktion (1) Støtte i 1995 (FIM/m1) Støtte i alt mio. FIM 1 løbet af referenceperioden i 1995 I løbet af referenceperioden 11995 I løbet af referenceperioden og i 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 (2) (1) mk), styk. (2) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 11. Konstateringer: C1 C2 C2-Nord C3 C4 lait Delområde 1995 26 ,7' 26,1 n 10,07 20 18,9 n 4,48 2,6' 2,2 (*) 0,61 ,2' 5 4,2 n 0,90 ,6' 0 0,6 55 52 C) 0,02 60 16 ,08 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Der er ikke fastsat nogen støtte for 1995. Produktionen er ikke blevet overskredet. 19 P) Frilandsgrønsager Produktionen i de nordlige områder, der foregår på 733 bedrifter, udgør 24,5 % af landets samlede produktion. Tabel 21 Dyrkningsareal (ha) Produktion t Støtte i 1995 (FIM/ha) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden i 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Anvendt(1) (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 8 og 9. (2) Støtte tildelt for mindst 1,5 ha. C1 1. 285 1. 402 ,6 C2 678 558 Delområde C3 C2-Nord 52 55 ,8 68 67 39. 000 39. 908 20. 000 16. 318 1. 600 1. 943 2. 000 2. 154 1995 lait 2. 085 2. 084 ,4 62. 660 60. 375 C4 2 1 60 52 0 0 ,0" 0+200' 0+200' 0+400 0 ,1' 0,0' 0,0' 0+800 0 ,0' 0 ,2' Konstateringer: Der er ikke konstateret nogen stigning i hverken produktionen eller den godkendte støtte. For så vidt angår frugt og grøntsager, har Finland for året 1995 i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra d), i beslutning 95/196/EF tilsendt Kommissionen oplysninger om producentpriserne på det indenlandske marked for frugt og grøntsager for at efterprøve, om det er nødvendigt at ændre beslutning 95/196/EF, jf. artikel 4, stk. 2, i nævnte beslutning, hvis der konstateres en forhøjelse af den samlede støtte i forhold til støtten i referenceperioden (se kapitel V). q) Æbler Det areal i de nordlige områder, der er tilplantet med æbletræer (ca. 10 ha), er meget lille, idet der her kun findes 19 frugtavlere, der tegner sig for 2,7 % af det samlede areal. Årsagen til, at dette areal ikke er lagt til arealet for de øvrige frugter og grøntsager, er, at støtten til æbleavl er anderledes. tabel 22 Dyrkningsareal (ha) Produktion (t) I løbet af referenceperioden i 1995 I løbet af referenceperioden i 1995 Godkendt og anvendt Godkendt Udbetalt (1) C1 C2 C2-Nord C3 C4 Delområde 5 3,7 50 18 5 6,3 50 40 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1995 lait 10 10 100 58 Støtte i 1995 (FIM/ha) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 stk. 8 og 9. Konstateringer: I 1995 blev der ikke konstateret en stigning i hverken produktionen eller støtten. 0 ,0. 0. 0002' 0 ,001 0 ,001 0+200' 0+200' 0 0 0 0 0 - 0 ,001' 0. 001' 20 r) Støtte til oplagring qfeartneriproduktion tabel 23 Lagermængder (ms) i 1995 Støtte i 1995 FIM/m'/år Støtte i eK11995 ('mio r-M) Med termokontrol Uden termokontrol Med termokontrol Uden termokontrol Godkendt og anvendt Godkendt og anvendt Godkendt Udbetalt C1 C2 Delområde C3 C2Nord C4 1995 lait 51. 398 13. 971 120 120 120 120 120 120 80 80 80 80 80 80 15 ,0' 5 ,65 (1) <1) I gennemse 86 FIM/m' Konstateringer: Det tilladte støtteloft er ikke overskredet. s) Støtte pr. ha ULA fgræs. braklagt osv. ) tabel 26 ULA i alt (ha) Godkendt Dyrket C1 535. 225 459. 998 C2 646. 388 534. 846 Delområde C2-Nord 81. 644 55. 091 C3 134. 138 69. 047 1995 C4 19. 715 8. 905 lait 1. 417. 140 1. 127. 887 Konstateringer: Det godkendte loft over arealet og niveauet for den tilladte støtte er ikke blevet overskredet. 3. Unge landbrugere De finske myndigheder havde for at opmuntre de unge til fortsat at drive landbrug i landets nordlige områder fastsat en støtte på 200 FIM/ha i delregionerne C1-C4, idet de anslog, at de unge landbrugere dyrkede et samlet areal på 400 000 ha. Støtten udbetales, såfremt det dyrkede areal er på mindst 3 ha. Agerjord under braklægningsordningen anses for dyrket. tabel 25 Reference periode Gennemført i 1995 Støtte FIM/ha Støtte i alt mio. FIM Dyrkningsareal (ha) Antal bedrifter Støtte FIM/ha(1) Støtte i alt (mio FIM) C1 200 O 183. 205 8. 292 200 36. 64' C2 200 n 231. 779 9. 945 200 46. 36' Delområde C2-Nord 200 n 22. 567 1. 157 200 C3 200 O 30. 124 1. 598 200 C4 200 O 3. 461 265 200 1995 mio. 1 alt 80 471. 136 21. 257 4. 51' 6,02 0 69 94,22' (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 artikel 10 11995 var det areal, som dyrkedes af unge landbrugere, 17,8% over det fastsatte loft. Det bevirkede en proportional stigning i den tildelte støtte, hvilket tvinger de finske myndigheder til at anmode om en forhøjelse af det beløb, der er afsat til denne foranstaltning, til 94 mio. FM/år med tilbagevirkende kraft fra 1995. Kommissionen behandler denne anmodning, der indebærer en overskridelse af støtten før tiltrædelsen for nogen som helst produktion, med henblik på at medtage den i en beslutning om ændring af beslutning 95/196/EF. ikke 21 4. Græsarealer, brakjord og spisekartofler Arealer med græs, braklagte arealer og arealer med spisekartofler nyder godt af den generelle støtte, der anvendes i de nordlige områder, på 200 FIM/ha i delregionerne C2 og C2 Nord og på henholdsvis 400 og 800 FIM/ha i delregionerne C3 og C4. tabel 24 C1 C2 C2-Nord C3 C4 Delområde 1995 lait 849. 502 693. 915 404. 846 355. 549 200 200 60. 868 42. 387 200 200 121. 464 61. 126 400 400 19. 612 8. 784 800 800 81 ,r 66,7 12,2' 7,5 48,5 23,2 15,7 6,6 157 ,4' 104 Dyrkningsareal (ha) Støtte i 1995 (FIM/ha) Støtte i alt i 1995 (mio. FIM) I løbet af referenceperioden 11995 Godkendt Anvendt (1) Godkendt Anvendt (2) 242. 112 226. 069 0 0 0 0 (1) Regeringsbeslutning nr. 413/95 artikel 8 (2) Støtte tildelt for mindst 3 ha. Konstateringer: De godkendte lofter over støtten og produktionen er ikke blevet overskredet. 5. Anden støtte Denne støtte vedrører skoltsamerne, naturaløkonomi og rensdyravl og er på 22,7 mio. FIM/år. Støtten blev ikke anvendt i 1995. 22 III. ANVENDT NORDSTØTTE 11995 I den sammenfattende tabel nedenfor findes den i 1995 anvendte nordstøtte. Tabel oversigt Produkt Delområde C1 C2 C2Nord C3 C4 lait Støtte til nordlige områder 11995 sheet 25 mio. FIM Tilladt støtte I alt Animalsk produktion Ammekøer Hankvæg Kvier til slagtning Moderfår og geder Svin Fjerkræ Heste Rensdyr Mælk(1) Transport af mælk og kød (2) 11 »It Vegetabilsk oroduktlon Sukkerroer Kartofler til stivelsesfremstilling (3) Byg, havre, blanding Andre kornarter og markafgrøder Grøntsager, blomster og planter i væksthusavl Frllandsgrøntsager Æbler Oplagringsstøtte Betaling pr. ha ULA (græs- og brakarealer osv. ) Unge landmænd (4) Anden støtte (5) 2 lait TILSAMMEN (1) 12,6 rrio. FIM vil Ulve tilbagebetalt. (2) Heraf 0,7 mio. til transport af kød. 0,60 16 ,7 4 ,52 1 ,20 0 0 0 0 88 ,054 0 1 ,00 33,4 8 ,89 1 ,3 0 0 0 0 162 ,155 0 111 ,074 206 ,745 1 ,60 1 ,60 0 0 0 0 0 0 ,1 1 ,00 34 ,3 0,97 0 0 0 ,001 0 ,30 6 ,00 1 ,64 0. 40 1. 3 0. 3 0 0 30 ,596 0 40 ,536 0 ,01 0 2,46 0 ,05 0 0 0,000 0,50 20 ,90 3,5 1 ,80 1 ,3 0,20 0 9 ,04 109 ,288 8 ,3 154 ,828 0 ,10 3,10 0 ,64 0,80 0 ,00 0 ,00 0 20 ,1 25 ,553 1 ,30 51 ,593 3,09 0 ,09 0 0 0 0 0 0 0 36,64 66 ,7 46. 36 7,5 4 ,51 23,2 6 ,02 6 ,6 0 ,69 2 ,50 80 ,10 19 ,19 5,6 2 ,50 0 ,50 0 29 ,14 415 ,646 9 ,6(3) 564 ,776 1. 7 2. 6 39. 94 1 ,02 0 0 0 ,001 5,65 104. 0 94 ,22 - 249 ,13 813. 907 3 ,4 115 ,1 31 ,8 7. 0 3 ,1 0 ,8 0 36 ,6 403,1 13 ,5 614 ,4 2 1. 9 54. 5 2. 2 0 0 0 0. 001 15 157. 4 80 22. 7 335. 9 950. 3 (3) Overskridelse som følge af forordning 1863/95. (4) Reguleret overskridelse. (5) Blev ikke anvendt i 1995. IV. PRISUDVIKLINGEN FOR FRUGT OG GRØNTSAGER Ifølge oplysninger fra de finske myndigheder i medfør af artikel 4, stk. 1, litra d), i beslutning 95/196/EF om producentpriserne på det indenlandske marked lå priserne i 1995 (ca. 18,9%) under de priser, der var blevet konstateret i referenceperioden, og den samlede støtte var ikke steget i forhold til støtten i referenceperioden. 23 V. ANVENDT EF STØTTE (markedsstøtten, udligningsgodtgørelsen og Den EF-støtte foranstaltningerne vedrørende miljøvenligt landbrug), der blev anvendt i 1995 i de nordlige områder (se tabellen nedenfor) overstiger for intet produkts vedkommende det beløb, der er anført i bilag VI til beslutning 95/196/EØF. Tabel 28 Områd« 1. Animalske produkter Cl C2 Ammekøer Hankvaag Ammekøer Hankvaag Rnorm Ammekøer Hankvæg Cl C4 lait Ammekøer Hankvaag Ammekøer Hankvæg Ammekøer Hankvæg E1-C4 Ammekøer, andet kvæg Kvmglalt C1-C4 C1-C4 Moderfar, geder (4) Heste (5) Halt (1) For 1905: emmekeer: 1 09« FM/dyr (175 ECU/dyr) hankvag: 880 FMMyi (120 ECUMyr) (2) (3) (4) (5) 1. 007 FIM/HDrtuaalur «50 FIM/ha moderfer. gader : 24. 2 ECU/dyr Flntke hatte Markodsstøtte (1) For. SOS/68 og 3886792 lait Mio. FIM 4,03 45 ,070 50 ,927 6,24 87. 040 03 ,432 0,41 0,130 9,524 0,34 13,20 13JS02 0,03 1. 29 1 ,325 10. 05 155,61 168 ,810 , lait fa/f lait lait lait lait 6,95 175 ,76 EF-Støtte mb FIM Udligningsgodtgørelse (2) Ifølge F. 2326791 I alt mio. Landbrugsmlljøforanstaltnlnger fastsat I F. 2078792(3) lait 1 alt mio. 163 ,46 282 ,83 31 ,55 44 ,31 S ,84 527 ,99 5,53 533 ,5f 127 ,59 341 ,977 220 ,779 597 ,041 24 ,628 34 ,589 65. 702 92 ,501 4 ,559 11. 724 412 ,145 1 108 ,945 4,204 416 ,44 16 ,774 M25. 71 EF-Støtte Markedsstøtte F. 1765/92 I alt mio. Udligningsgodtgørelse fastsat I F. 2328791 I alt mio. Landbrugsmlljøforanstaltnlnger fastsat IF. 207*792, Tilsammen I alt mio. Omrade 2. Vøgetablliska produkter Cl C2 Kom oo andre markafarøder - Byg, havre og kombianding - Hvede, rug, maltbyg og andre markafgrøder • Byg, havre og kombianding - Hvede, rug, maltbyg og andre markafgrøder CINonl - Byg, havre og kombianding - Hvede, rug, maltbyg og andre markafgrøder Cl laR - Byg, havre og kombianding - Hvede, rug, maltbyg og andre markafgrøder • Byg, havre og kombianding - Hvede, rug, maltbyg og andre markafgrøder Andre afgrøder Cl Cl C1-C4 C1-C4 C1-C4 C1-C4 C1-C4 - Kartofler til stivelsestremstMing - Kartofler tU stivelsesfremstilllng -Sukkerroer - frilandsgrønsager -æbler -røde bær • øvrige afgrøder lait lait faff lait lait 177,5 26,12 203 ,62 120,30 5,25 125 ,55 8,5 0. 20 8 ,70 5,20 5 ,2 311 ,50 31. 57 343 ,07 11. 4 4 ,7 Halt Tilsammen 359 ,17 534,03 (•) heraf 608,355 mk). FM fra medlemntalen og 339. 92 mb. FIM fra EUGFL (7) heraf 290. 63 mb. FIM fra medlemestaten og 290,62 mk). FIM fra EUGFL 24 229 ,542 95 ,056 520. 218 172 ,302 54 ,289 352 ,141 11 ,94 3,762 24 ,402 7 ,136 2 ,249 14. 585 420 ,92 4. 260 1. 843 3. 346 2. 000 60. 300 402,768 1. 026 ,275(6) 155 ,356 919 ,346 3,324 1. 430 2. 771 1 ,638 164 ,528 580. 067(7) 18 ,083 7. 062 6 ,110 3. 737 60,300 1. 016 ,466 2 142. 176 VI. DEN SAMFUNDSØKONOMISKE UDVIKLING REGIONER 11995 - NORDSTØTTENS ROLLE I DE NORDLIGE 1. Den økonomiske udvikling i de nordlige regioner Det er ikke muligt at evaluere den økonomiske udvikling i de nordlige regioner allerede efter det første år. Denne rapport behandler især produktionsniveauer og den samlede udbetalte støtte i 1995 sammenholdt med de tal for referenceperioden, der var blevet fastsat i beslutningen om nordstøtten. Slutbilledet af den økonomiske udviklingstendens i landbrugssektoren bliver mere præcist, når statistikkerne for 1995 er endeligt udarbejdet, når resultaterne af justeringerne foreligger, og når landbrugets og gartnerierhvervets udvikling siden tiltrædelsen er blevet fulgt. Derfor indførte det finske land- og skovbrugsministerium i 1994 et forskningsprogram med titlen MATEUS. En af dette programs hovedopgaver er at fremskaffe oplysninger om de økonomiske virkninger af tiltrædelsen af EU. Blandt de undersøgelser, der er omfattet af MATEUS-programmet, er følgende: - de justeringer i 1995-1997 i finsk landbrug, som skyldes EU - overvågning af prisudviklingen og virkningerne af støtteordningen for gartnerierhvervet samt justeringer i 1995-1996 - - - landbrugets tilpasning til den fælles landbrugspolitik tiltrædelseseffekten produktionsgrene i de landbrugsområder, der domineres af bestemte foderproduktionens betydning og vanskeligheder i fjerne områder og udviklingsforanstaltninger - udviklingen i levevilkårene i landdistrikterne uden EU-justeringerne - landbrugernes deltagelse i det finske program for et miljøvenligt landbrug, de deltagende og de ikke-deltagende landbrugeres profil og bevæggrunde - overvågning af virkningerne af det finske program for et miljøvenligt landbrug. 25 2. Den samfundsøkonomiske kontekst og udviklingstendenser I nedenstående tabel findes visse samfundsøkonomiske indikatorer, der viser situationen og udviklingstendenserne i de nordlige områder af Finland. tabel 29 Indikator Nordligt område Finland Befolkning 31. 12. 95 ( x 1000 indbyggere) forskydning 1970-95 ( x 1000 indbyggere) prognose 1995-2030 ( x 1000 indbyggere) befolkningstæthed 31. 12. 95 (indb. /km2) Nettomigration 1993 ( x 1000 indbyggere) Nettomigration 1994 ( x 1000 indbyggere) Nettomigration 1995 ( x 1000 indbyggere) Befolkningsandel, der nyder godt af de infrastrukturer, der er oprettet af kommunem 31. 12. 85% 31. 12. 95% Befolkningandel på over 64 år i forhold til befolkningen i 1995 (%) Arbejdsløshed i 1995 (%) Antal arbejdspladser i landbrug og skovbrug: 1980 e 1993 forskydning (%) Antal arbejdspladser i andre sektorer: 1980 1993 forskydning (%) Hele området 2. 031 + 65 -87 7 -1 -6 -7 Lbr. område 1. 141 -115 -108 5 -2 -7 -9 6 6% 71 % 1 5% 2 2% 5 0% 5 6% 1 7% 21 % 5. 117 + 518 - 22 15 + 8 + 3 + 3 7 6% 8 0% 14 % 2 0% 178. 507 102. 086 159. 815 91. 567 279. 175 162. 181 - 42 ,8% - 42 ,7% -41 ,9% 687. 322 576. 759 339. 260 284. 404 1. 942. 964 1. 715. 540 -14 ,6 -16 ,2 -11 ,7 Befolkningsmigrationen fra de nordlige områder til landets sydlige del er fortsat de seneste år (- 14 000 indbyggere fra 1993 til 1995), og denne negative udvikling har været størst i landdistrikterne (-18. 000 indbyggere fra 1993 til 1995). Det forventes, at denne tendens fortsætter de næste årtier (- 87. 000 indbyggere i perioden 1995-2030 ifølge nationale statistikker fra 1995). I 1995 lå arbejdsløshedsprocenten i det nordlige område (22%) også over det nationale gennemsnit (20%). 26 3. Situationen for landbrugsbedrifterne og udviklingsperspektiver I 1995 fandtes der i de nordlige områder 61 743 landbrugsbedrifter (9% færre end året før) (se tabel 30). Nedgangen var størst i sektorerne for husdyrbrug og fjerkræ. tabel 30 Bedriftstyper i de nordlige områder: • ammekøer • kvæg • svin • æg og fjerkræ • kom • andet lait Landbrugsbedrifter i Finland Antal bedrifter i 1994 i 1995 Forskel 94-95 % bedrifter 26. 155 7. 505 3. 085 1. 055 12. 007 17. 995 67. 802 24. 232 6. 569 2. 921 923 10. 753 16. 345 61. 743 -1. 923 -936 -164 -132 -1. 254 -1. 650 - 6. 059 - 7 ,4 -12 ,5 -5 ,3 -12 ,5 -10 ,4 - 9 ,2 -8 ,9 114. 472 104. 555 -9. 917 - 8 ,7 Det anslås, at inden år 2000 vil antallet af bedrifter på under 5 ha være faldet med 25%. 4. Nordstøttens rolle Den primære sektor spiller stadig en betydelig rolle for beskæftigelsen i de nordlige områder, og det er af stor betydning, at beskæftigelsesnedgangen i landbruget opvejes af nye arbejdspladser i andre økonomiske sektorer. Mellem 1980 og 1994 blev kun 6% af beskæftigelsesnedgangen i kommunerne i de nordlige områder opvejet af nye arbejdspladser i andre erhverv. Dette viser klart betydningen af nordstøtten (samt anden støtte), når der er tale om at fastholde befolkningen på stedet, idet det vil være meget vanskeligt at skabe alternativ beskæftigelse i regionen, hvis landbrugsaktiviteterne ikke opretholdes. 27 VII. VIRKNINGERNE AF DEN STØTTE, DER SKAL SIKRE BESKYTTELSEN AF MILJØET OG OPRETHOLDELSEN AF NATURVÆRDIERNE (JF. ARTIKEL 142, STK. 3, TREDJE AFSNIT, I TILTRÆDELSESAKTEN) I de nordlige områder af Finland er der såvel som i landets øvrige områder blevet anvendt et miljøvenligt landbrugsprogram, som er i overensstemmelse med forordning nr. 2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje. Hvad nordstøtten angår, er et af målene i henhold til artikel 142 at sikre beskyttelsen af miljøet og opretholdelsen af naturværdierne, hvilket også var en af hovedmålsætningerne i den finske landbrugspolitik, der i årtierne inden tiltrædelsen af EU havde som formål at bevare såvel landbrugsproduktionen som befolkningen i landdistrikterne, især i landets nordlige områder. Landbrugsstøtten var gradueret efter de naturbetingede ulempers størrelse. Samme politik blev fulgt med vedtagelsen af tiltrædelsesaktens artikel 142. Den anvendte nordstøtte skulle yde kompensation for de høje produktionsomkostninger, der er en følge af den korte vækstperiode og det lave produktionsniveau, og den er afpasset efter de særlige vilkår i de enkelte regioner. Lofterne over den støtteberettigede produktion er blevet fastsat på delregionsniveau for at undgå, at der overføres produktion til områder, hvor støtten er højere. De regionale lofter og kvoterne forhindrer en forøgelse af produktionen i delregioner, idet produktion uden støtte er helt urentabel, og støtten er ikke knyttet til produktionsmængden. Nedenstående tabel giver en generel oversigt over det dyrkede areal i de enkelte finske delregioner. tabel 31 Delområde Antal bedrifter C4 C3 C2Nord C2 C1 Halt B A 2 lait TILSAMMEN Dyrknings areal ha 8. 905 69. 047 55. 091 534. 846 459. 998 1. 127. 887 690. 478 380. 138 1. 070. 616 2. 198. 504 720 4. 095 3. 116 26. 303 23. 886 58. 120 29. 715 12. 475 42. 190 100. 310 ha/ bedrift sheet 30 Delområdets areal km2 Dyrknings areal i% 12,37 16,86 17,68 20,23 19,26 19,41 23,24 30,47 25 ,38 21 ,92 71. 393 64. 779 24. 290 67. 788 48. 866 227. 115 47. 071 13. 518 60. 589 337. 704 0 ,1 1 ,1 2 ,3 7 ,9 9,4 4 ,1 14 ,7 28 ,1 17 ,7 6 ,5 Betingelserne og restriktionerne i forbindelse med nordstøtten forhindrer enhver ændring i husdyrproduktionen og enhver intensivering af den vegetabilske produktion, der måtte have uønskede virkninger for miljøet og naturområderne. Det kan konkluderes, at nordstøtten spiller en væsentlig rolle for beskyttelsen af landskabet og af det naturlige miljø og forhindrer, at skovplantningen bliver for stor. 28 VIII. DET INTEGREREDE FORVALTNINGS- OG KONTROLSYSTEM(IACS) Nordstøtten administreres og overvåges - ligesom den øvrige støtte, der udbetales til landbrugerne - af det informationsnet, der findes i Finland, og som består af et centraliseret system på nationalt og regionalt plan og af et andet decentraliseret system på kommunalt plan. Gennem det decentraliserede system administreres dataene vedrørende de mest almindelige typer for støtte til landbrugerne bestående af følgende: national støtte for dyrkede arealer og dyr samt støtten under den fælles landbrugspolitik, støtten til opdræt (præmier for kvæg, ammekøer samt får og geder), den generelle ordning vedrørende støtten til miljøvenligt landbrug og udligningsgodtgørelsen. Til gengæld administreres der gennem det centraliserede system en række mindre almindelige støtteformer, såsom den supplerende støtteordning vedrørende miljøvenligt landbrug, skovplantning, tørret foder, hør og hamp samt strukturstøtten. Gennem det finske landbrugsministeriums centraliserede system administreres bogføringen, statistikkerne og markederne. Gennem det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem forvaltes støtten, nonfood- produktionen samt kvoteforvaltningen og -overvågningen. indgiver støtteansøgningerne decentraliserede Landbrugerne informationssystem, der er oprettet i hver af de 455 kommuner, som registrerer data vedrørende bedrifterne, behandler støtteansøgninger, beregner støtten samt videresender oplysninger til det centraliserede system, der foretager den fornødne efterprøvning, udvælger de modtagere, der skal kontrolleres, og udfærdiger rapporter til EU. gennem det Der blev i 1995 afholdt 11 527 kontroller for alle produktionstyper (13,2 % af støtteanmodningerne), heraf 65% i de nordlige områder. 45,2 % af kontrollerne i hele landet vedrørte vegetabilsk produktion. I de nordlige områder blev der for alle støttetypers vedkommende konstateret uregelmæssigheder og anvendt sanktioner i 438 tilfælde (4,9 % af de kontrollerede tilfælde). 29 IX. ANMODNINGER FREMSAT AF DE FINSKE MYNDIGHEDER De finske myndigheder indgav den 5. 12. 1995 og 5. 3. 1996 en række anmodninger, som de derefter supplerede den 7. 10. 1996, 15. 10. 1996, 25. 10. 1996 og 19. 11. 1996. Disse forslag vedrører følgende: 1. Anmodninger om ændring af beslutning 95/196/EF: a) En begrænsning af nordstøtten for komælk i medfør af artikel 3, stk. 2, litra c), i beslutning 95/196/EF til den referencemængde, der er tildelt i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 3950/928 efter ekstratildeling af de uudnyttede referencemængder, jf. artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning. b) En forhøjelse af den samlede mælkestøtte på grund af et mere præcist skøn over fordelingen mellem områderne P1-P4 i delregion C3. c) En forhøjelse af den mælkemængde, der nyder godt af støtte, og af den samlede støtte i delregionerne C1-C3 med henblik på at medtage den SLOM-mængde, der blev tildelt i 1995 og 1996. d) En ændring af de mængder af fjerkrækød og æg, der blev produceret i referenceperioden, ledsaget af en tilpasning af den samlede konstaterede støtte i samme periode, og en særskilt præsentation i bilagene til direktiv 95/196/EF af æglæggere, unghøns og kyllinger på den ene side og slagtekyllinger og andet fjerkræ på den anden side. e) En tildeling fra og med 1997 af en støtte til oplagring af skovbær (vilde røde frugter) og vilde svampe. Maksimal støtte: 2 mio. FM/år. f) En stigning i den samlede støtte til unge landbrugere. (94 mio. FM/år i stedet for de fastsatte 80 mio. FIM/år). g) En stigning i mængden af og nordstøtten for kartofler til stivelse som følge af forhøjelsen af Finlands kartoffelstivelseskvote. « EFT nr. L 405 af 28. 12. 1992, s. 1. 30 2. Forslag til tekniske tilpasninger af bilag II til VI i beslutning 95/196/EFsom følge af især upræcisheder og mangler i de regionale statistikker De vedrører: - fjerkrækød - SLOM-kvoten for komælk - produktionen af kartofler til stivelse - produktionen af og den maksimale støtte for mælk - støtten til unge landbrugere - størrelsen af støtten til miljøvenligt landbrug for kartofler til stivelse og for sukkerroer - græsarealer, arealer med spisekartofler og braklagte arealer - enhedsstøtten for andre kornarter og markafgrøder fra år 2000: 800 FIM/ha i stedet for de fastsatte 600 (korrektion som følge af en skrivefejl) - de i bilag VI til beslutning 95/196/EØF fastsatte beløb vedrørende EF-støtte for kartofler til stivelse og for sukkerroer som følge af godkendelsen i efteråret 1995 af det finske program for et miljøvenligt landbrug. 3. Andre anmodninger Det forhold, at der ikke i 1996 for moderfår og geder er blevet anvendt den støttenedsættelse, som skyldes overskridelsen af loftet over den tilladte produktion i 1995, vil under hensyn til de meget lave farekødspriser i Finland kunne få en negativ indvirkning på produktionen i denne sektor. Ansøgningen er baseret på, at dels er det antal dyr, der har nydt godt af støtten, fortsat under den grænse, der er fastsat i beslutning 95/196/EF, dels er nedsættelsen af EF- støtten udtrykt i national valuta i 1996 større end den nedsættelse, der skyldes overskridelsen af loftet. 31 X. FORVALTNINGSAKTER UDSTEDT MED HENBLIK PÅ GENNEMFØRELSE AF KOMMISSIONENS BESLUTNING 95/196/EF 1. 2. 3. 4. 5. Statsrådets resolution nr. 413/95 af 23. marts 1995 om nordstøtte til landbrugs- og gartneriproduktion (ændringer: 1006/96,1435/95,225/96). Landbrugs- og skovbrugsministeriets beslutning nr. 31/96 af 18. 1. 1996 om fastsættelsen af grænserne for landbrugsbedrifternes størrelse med henblik udbetalingen af tillægsstøtten i 1995. Landbrugs- og skovbrugsministeriets beslutning nr. 32/96 af 24. 1. 1996 om gennemførelsen i 1995 støtten til ægproduktion. Statsrådets beslutning nr. 223/96 af 28. 3. 1996 om tillægspræmien for 1995 for ammekøer. Statsrådets beslutning nr. 376/96 af 30. 5. 1996 om støtten i 1995 til gartnerisektoren. XI. KONKLUSIONER Kommissionen har i henhold til tiltrædelsesaktens artikel 142 ved beslutning 95/196/EF af 4. maj 1995 givet Finland tilladelse til at yde langsigtet national støtte til landbrugsområder nord for den 62. breddegrad og til nogle tilstødende områder, hvor der gælder lignende klimatiske vilkår, som gør landbrugsaktiviteter særligt vanskelige. Ved denne beslutning foretager Kommissionen: a) b) fastlæggelse lave af områderne under hensyntagen en befolkningstæthed, landbrugsarealernes andel af det samlede areal og den andel af det samlede anvendte landbrugsareal, der anvendes til afgrøder bestemt til menneskeføde, og til den en fastsættelse af dels den støtte pr. enhed og den samlede støtte, der ikke må overskrides under hensyntagen til forskellen mellem de finske priser og EF- priseme inden tiltrædelsen, den gradvist faldende nationale støtte, der er tilladt i medfør af artikel 138 i tiltrædelsesakten, og EF-støtten (markcdsstøtten, udligningsgodtgørelsen og støtten landbrug), dels det produktionsniveau, der ikke må overskrides, idet den godkendte støtte i så tilfælde reduceres proportionalt det efterfølgende år. til miljøvenligt 32 I nærværende rapport om de givne tilladelser og resultaterne af støtten, der er udarbejdet på basis af oplysninger fra de finske myndigheder i henhold til tiltrædelsesaktens artikel 143, stk. 2, med henblik på forelæggelse for Rådet, konstateres følgende: 1. For de fleste af de sektorer, hvori det er tilladt at yde nordstøtte, er hverken produktionen eller det tilladte støtteniveau blevet overskredet i 1995. Der har været en produktionsoverskridelse i nedenstående sektorer: • sektoren for heste, for hvilke der ikke var fastsat nogen støtte for 1995 • sektoren for fjerkræ, for hvilken der blev konstateret en produktionsoverskridelse, og de tilladte støtteniveauer for 1996 skal nedsættes proportionalt med den i 1995 konstaterede overskridelse • sektoren for moderfår og geder, for hvilken der har været en nedsættelse i niveauet for den for 1996 tilladte støtte, som er proportional med den i 1995 konstaterede overskridelse, og som ikke skulle være anvendt, da følge af produktionsoverskridelsen er blevet opvejet af den nedsatte EF-støtte udtrykt i national valuta. støttenedsættelsen som En overskridelse af den samlede tilladte støtte for mælk, uden at den samlede tilladte mængde er overskredet. Overskridelsen skyldtes, at der har været en større produktion i forhold til den fastsatte produktion i visse delområder i delregion C3 og i delregionerne C2 og C2 Nord. Dette har fået de finske myndigheder til at anvende en generel nedsættelse af den støtte, der er tildelt i 1996, for at inddrive de beløb, der uretmæssigt er blevet udbetalt i 1995. En berettiget overskridelse såvel af produktion som af det samlede tilladte beløb for sektoren for kartofler til stivelse som følge af Rådets forhøjelse kartoffelstivelse (forordning 1863/95). af Finlands produktionskvote for 2. Al støtte er blevet anvendt i 1995 undtagen støtten til skoltsamer, naturaløkonomi og rensdyravl. 3. Producentpriserne på grøntsager i Finland lå i 1995 under EF-priserne. Der er derfor ikke nogen grund til at nedsætte nordstøtten for disse produkter. 4. Den anvendte EF-støtte (markedsstøtten, udligningsgodtgørelsen og støtten til miljøvenligt landbrug) for de enkelte produkter har fortsat været under det niveau, der blev taget i betragtning ved fastsættelsen af den tilladte nordstøtte; derfor medfører dens anvendelse ikke, at den støtte, der blev anvendt før tiltrædelsen, overskrides. 33 5. Medlemsstatens kontroller har vist, at støtten er blevet korrekt anvendt. 6. Den ydede støtte spiller en væsentlig rolle for beskyttelsen af miljøet og opretholdelsen af naturværdierne og er derfor i overensstemmelse med tiltrædelsesaktens artikel 142, stk. 3, tredje afsnit. På baggrund af ovenstående kan det konstateres, at de finske myndigheder generelt har foretaget en korrekt anvendelse af beslutning 95/196/EF vedrørende nordstøtten. I de sjældne tilfælde, hvor der er konstateret en overskridelse af produktionen eller af den tilladte støtte, skal støtten nedsættes i overensstemmelse med Kommissionens beslutning. De finske myndigheder har foreslået en række ændringer af beslutning 95/196/EF, som Kommissionen behandler for øjeblikket. 34 KORT nr IS KORT n r2 "SC KORT n r. 3 Sub-Zones in CA and C3 ^ BILAG 4 FINLAND - Nordlige områder - Artikel 142 Laani-Amt navn Areal i alt km2 Landareal km2 Befolkning 1990 Taethed ind. /km2 ULA i alt "WW ha UUSIMAA TURKU OG PORI ALANDS0ERNE HAME KYMI MIKKELI NORDKARELEN KUOPIO KESKI-SUOMI VAASA OULU LAPPI FINLAND 10. 254 22. 355 1. 553 20. 699 12. 708 19. 887 22. 355 20. 028 19. 212 26. 985 61. 880 99. 854 337. 770 9. 905 19. 958 1. 527 19. 230 10. 784 16. 346 17. 783 16. 509 16. 232 26. 018 56. 476 93. 058 303. 826 1. 248. 041 694. 407 24. 604 715. 340 342. 629 208. 225 176. 836 256. 781 252. 815 457. 557 439. 249 200. 694 5. 017. 178 126 35 16 37 32 13 10 16 16 18 8 2 17 221. 909 479. 533 13. 393 308. 304 163. 440 122. 286 119. 174 169. 550 121. 485 452. 403 302. 137 75. 330 2. 548. 944 ha 1 alt 0 21. 690 0 35. 722 32. 173 98. 138 119. 170 169. 550 110. 823 452. 403 302. 137 75. 330 1. 417. 140 0,0% 4,5% 0,0% 11,6% 19,7% 80,3% 100,0% 100,0% 91,2% 100,0% 100,0% 100,0% 55,6% Stotteberettiget ULA, heraf % i alt Nord 62 Opfylder 3 kriterier Isoleret Ensartet area 13. 981 33. 259 2. 268 195 510 6. 346 55. 382 119. 174 169. 550 98. 540 452. 403 302. 137 75. 330 1. 319. 756 7. 709 32. 173 42. 246 5. 937 8. 614 705 88065 BILAG 5 Støtte til nordlige områder (artikel 142) FINLAND - kvæg:. ammekøer. hankvæg > 6 måneder. kvier til slagtning -mælk - får og geder -svin - fjerkræ - heste - rensdyr - transport af mælk og kød a i alt tø - kom og andre markafgrøder. byg, havre og blanding. andre kornarter og markafgrøder - kartofler til stivelsesfremstilling - sukkerroer - væksthusgartneri - frilandsgartneri - oplagring af grøntsager - betaling pr. ha ULA - unge landmænd bi alt - støtte til samer, naturaløkonomi og rensdyrdrift TILSAMMEN 1995 1996 Ar (i mio. FIM) 1998 1997 1999 >2000 1995 1996 Ar (i mio. ECU) 1997 1998 1999 >2000 3 ,4 115 ,1 31 ,8 403 ,0 7 ,0 3 ,1 0 ,8 0 36 ,6 13 ,5 614 ,4 54 ,5 2 ,2 1 ,9 2 ,0 0 0 ,2 15 ,0 157 ,4 80 ,0 313 ,2 3,4 115 ,1 31 ,8 403 ,0 7 ,0 3 ,1 0 ,8 0 36 ,6 13 ,5 614 ,4 54 ,5 2 ,2 1 ,9 2 ,0 0 0 ,2 15 ,0 157 ,4 80 ,0 313 ,2 10 ,3 166 ,9 49 ,3 597 ,9 9 ,2 68 ,8 20 ,9 0 36 ,6 13 ,5 973 ,4 54 ,3 9 ,3 2 ,5 3 ,4 9 ,2 2 ,1 15 ,0 157 ,4 80 ,0 333 ,4 17 ,2 220 ,5 67 ,2 793 ,0 11 ,5 134 ,5 41 ,0 4 ,8 36 ,6 13 ,5 1. 339 ,8 24 ,1 274 ,1 84 ,6 987 ,9 13 ,7 200 ,1 61 ,0 9 ,0 36 ,6 13 ,5 1. 704 ,6 31 ,0 326 ,4 102 ,0 1183 ,2 16 ,0 265 ,7 81 ,1 15 ,0 36 ,6 13 ,5 2. 070 ,5 54 ,5 16 ,4 3 ,1 4 ,8 51 ,4 3 ,1 15 ,0 157 ,4 80 ,0 385 ,7 54 ,5 23 ,5 3,7 6,2 99 ,0 3 ,9 15 ,0 157 ,4 80 ,0 445 ,3 54 ,5 30 ,9 4 ,3 7 ,6 146 ,8 5 ,1 15 ,0 157,4 80 ,0 501 ,3 0 ,54 18 ,27 5 ,05 63 ,97 1 ,11 0 ,49 0 ,13 0 5 ,81 2 ,14 97 ,5 8 ,65 0 ,35 0 ,30 0 ,32 0 0 ,03 2 ,38 24 ,98 12 ,70 49 ,71 0 ,54 18 ,27 5 ,05 63 ,97 1 ,11 0 ,49 0 ,13 0 5 ,81 2 ,14 97 ,5 8 ,65 0 ,35 0 ,30 0 ,32 0 0 ,03 2 ,38 24 ,98 12 ,70 49 ,71 1 ,63 26 ,49 7 ,83 94 ,90 1 ,46 10 ,92 3 ,32 0 5 ,81 2 ,14 154 ,50 8 ,65 1 ,48 0 ,40 0 ,54 1 ,46 0 ,33 2 ,38 24 ,98 12 ,70 52 ,92 2 ,73 35 ,0 10 ,67 125 ,87 1 ,83 21 ,35 6 ,51 0 ,76 5 ,81 2 ,14 212 ,67 3 ,83 43 ,51 13 ,43 156 ,81 2 ,17 31 ,76 9 ,68 1 ,43 5 ,81 2 ,14 270 ,57 8 ,65 2 ,60 0 ,49 0 ,76 8 ,16 0 ,49 2 ,38 24 ,98 12 ,70 61 ,22 8 ,65 3 ,73 0 ,59 0 ,98 15 ,71 0 ,62 2 ,38 24 ,98 12 ,70 70 ,68 4 ,92 51 ,81 16 ,19 187 ,81 2 ,54 42 ,17 12 ,87 2 ,38 5 ,81 2 ,14 328 ,65 8 ,65 4 ,90 0 ,68 1 ,21 23 ,30 0 ,81 2 ,38 24 ,98 12 ,70 79 ,57 22 ,7 950 ,3 22 ,7 950 ,3 22 ,7 1. 329 ,5 22 ,7 1. 748 ,2 22 ,2 ^2. 172 ,6 22 ,2 2. 594 ,7 3 ,60 150 ,84 3 ,60 150 ,84 3 ,60 211 ,03 3 ,60 277 ,49 3 ,60 344 ,86 3 ,60 411 ,86 7000 6000 5000 « 4000 S C 3000 o is 2000 1000 BILAG 6 DIAGRAM Udvikling i støtten i den nordlige region i Finland B Prisstøtte 1994 B Budgetstøtte 1994 • Støtte i henhold til artiklerne 138-140 E3 Støtte i henhold til artikel 142 • Forudset markedsstøtte • Forudset kompensatorisk godtgørelse H Forudsete miljøfremmende framstalningen i landbingel ESI BSfil EË3 SS S3 S3 S3 £23 1995 SS3 1996 SI 1997 23 ESI 1999 1998 2000 2001 >2002 Støtte i reference perioden (*) 1 grøn ECU = 7,0207 FIM 1 budget ECU = 5,8163 FIM ISSN 0254-1459 KOM(97) 162 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 13 Katalognummer : CB-CO-97-150-DA-C ISBN 92-78-18349-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Mi


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1570/97 del Concepció FERRER a la Comisión. Impacto de la nueva OCM sobre frutas y verduras en la producción europea

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
common organisation of markets
fruit
import
marketing
operational programme
producer organisation
third country
vegetable

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1499/97 van Pervenche BERES aan de Commissie. Criteria van de openbare aanbestedingen voor de communautaire programma's

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
EU programme
European Commission
award of contract
dissemination of information
eligibility criteria
financial regulation
invitation to tender
supplies contract
works contract