title: Директива 97/21/ЕО на Комисията от 18 април 1997 година за привеждане в съответствие с техническия прогрес на Директива 80/1269/ЕИО на Съвета за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно мощността на двигателите на моторните превозни средстватекст от значение за ЕИП.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
engine
motor vehicle
technological change

formats: pdf print xhtml

text: 64 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 31997L0021 16. 5. 1997 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 125/31 ДИРЕКТИВА 97/21/ЕО НА КОМИСИЯТА от 18 април 1997 година за привеждане в съответствие с техническия прогрес на Директива 80/1269/ЕИО на Съвета за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно мощността на двигателите на моторните превозни средства (текст от значение за ЕИП) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, Член 1 като взе предвид Директива 80/1269/ЕИО на Съвета от 16 декем- ври 1980 г. за сближаване на законодателствата на държавите- членки относно мощността на двигателите на моторните превозни средства (1), последно изменена с Директива 89/491/ЕИО на Комисията (2), и по-специално член 3 от нея, Директива 80/1269/ЕИО се изменя, както следва: 1. Член 1 се заменя със следното: като има предвид, че Директива 80/1269/ЕИО е една от специал- ните директиви относно процедурата за типово одобрение на ЕО, установена с Директива 70/156/ЕИО на Съвета от 6 фев- руари 1970 г. за сближаване на законодателствата на държавите- членки относно типовото одобрение на моторните превозни сред- ства и на техните ремаркета (3), последно изменена с Директива 96/79/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4); като има предвид, че поради това разпоредбите на Директива 70/156/ЕИО относно системите, компонентите и обособените технически възли на превозните средства се прилагат за Директива 80/1269/ЕИО; като има предвид, в частност, че съгласно член 3, параграф 4 и член 4, параграф 3 от Директива 70/156/ЕИО към всяка спе- циална директива трябва да бъде приложен информационен доку- мент, който да включва съответните точки от приложение I към Директива 70/156/ЕИО, както и сертификат за типово одобрение съгласно образеца в приложение VI към Директива 70/156/ЕИО с оглед компютризацията на типовото одобрение; като има предвид, че настоящите изменения се отнасят само за административните разпоредби на Директива 80/1269/ЕИО; като има предвид следователно, че не е необходимо да се отменят съществуващите одобрения съгласно Директива 80/1269/ЕИО, нито да се препятстват регистрацията, продажбата и въвеждането в експлоатация на нови превозни средства, обхванати от тези одоб- рения; „Член 1 По смисъла на настоящата директива „превозно средство“ означава всяко моторно превозно средство, предназначено за движение по пътищата, със или без каросерия, което има най-малко четири колела и максимална проектна скорост над 25 километра в час, с изключение на превозните средства, които се движат по релси, на селскостопанските и горските трактори и на всички подвижни машини. “ 2. В член 2 думите „в приложения I и II“ се заменят с думите „в съответните приложения“. 3. Приложенията се изменят съгласно приложението към настоя- щата директива. Член 2 От 1 октомври 1997 г. държавите-членки: — прекратяват издаването на типовото одобрение на ЕО съгла- сно разпоредбите на член 4, параграф 1 от Директива 70/156/ЕИО, и — могат да отказват национално типово одобрение като има предвид, че мерките, предвидени в настоящата директива, са в съответствие със становището на Комитета за привеждане в съответствие с техническия прогрес, създаден с Директива 70/156/ЕИО, за нов тип превозно средство по отношение на мощността на дви- гателя, ако тя не е била определена в съответствие с Директива 80/1269/ЕИО, изменена с настоящата директива. (1) ОВ L 375, 31. 12. 1980 г. , стр. 46. (2) ОВ L 238, 15. 8. 1989 г. , стр. 43. (3) ОВ L 42, 23. 2. 1970 г. , стр. 1. (4) ОВ L 18, 21. 1. 1997 г. , стр. 7. Настоящата директива не отменя издадено преди това одобрение съгласно Директива 80/1269/ЕИО и не препятства разширяването на такова одобрение при условията, предвидени в директивата, съгласно която то е било първоначално издадено. 13/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 65 Член 3 Член 4 1. Държавите-членки въвеждат в сила необходимите законови, подзаконови и административни разпоредби, за да се съобразят с настоящата директива, преди 30 септември 1997 г. Те незабавно уведомяват Комисията за това. Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позова- ване се определят от държавите-членки. 2. Държавите-членки съобщават на Комисията текстовете на основните разпоредби от националното законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива. Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ(cid:65) в Официален вестник на Европейските общности. Адресати на настоящата директива са държавите-членки. Член 5 Съставено в Брюксел на 18 април 1997 година. За Комисията Martin BANGEMANN Член на Комисията 66 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 ПРИЛОЖЕНИЕ ИЗМЕНЕНИЯ НА ПРИЛОЖЕНИЯТА КЪМ ДИРЕКТИВА 80/1269/ЕИО 1. Между постановителната част и приложение I се добавя следният списък на приложенията: „СПИСЪК НА ПРИЛОЖЕНИЯТА Приложение I: Определяне на мощността на двигателите Допълнение 1: Информационен документ Допълнение 2: Сертификат за типово одобрение Приложение II: Протокол за изпитване“ ПРИЛОЖЕНИЕ I 2. Точка 1 гласи, както следва: „1. АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ТИПОВО ОДОБРЕНИЕ 1. 1. Заявление за типово одобрение на ЕО за тип превозно средство 1. 1. 1. Заявлението за типово одобрение на ЕО в съответствие с член 3, параграф 4 от Директива 70/156/ЕИО за тип превозно средство по отношение на мощността на двигателя се подава от производителя на превозното средство. 1. 1. 2. Образец на информационния документ е даден в допълнение 1. 1. 1. 3. Ако техническата служба, отговаряща за изпитванията, сама провежда изпитването, трябва да ѝ(cid:65) се предостави, както следва: 1. 1. 3. 1. превозно средство, представително за типа, подлежащ на одобрение, заедно със спомагателното оборудване, посочено в таблица 1. 1. 2. Издаване на типово одобрение за тип превозно средство 1. 2. 1. Ако са изпълнени съответните изисквания, се издава типово одобрение на ЕО за тип превозно средство в съответствие с член 4, параграф 3 и ако е приложимо, член 4, параграф 4 от Директива 70/156/ЕИО. 1. 2. 2. Образец на сертификата за типово одобрение на ЕО е даден в допълнение 2. 1. 2. 3. На всеки одобрен тип превозно средство се дава номер на типово одобрение в съответствие с приложение VII към Директива 70/156/ЕИО. Една и съща държава-членка не може да дава същия номер на друг тип превозно средство. 1. 3. Модификации на типа и изменения на одобренията 1. 3. 1. В случай на модификации на типа превозно средство, одобрено в съответствие с настоящата директива, се прилагат разпоредбите на член 5 от Директива 70/156/ЕИО. 1. 4. Съответствие на производството 1. 4. 1. Мерките за осигуряване на съответствие на производството се приемат в съответствие с разпоредбите на член 10 от Директива 70/156/ЕИО. “ 3. В точка 2. 1: „Думите приложение I“ се заменят с думите „приложение II, част А“. 4. Вточка 5. 6: „Думите допълнение I“ се заменят с думите „приложение II“. 13/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 67 5. В точка 6. 4. 2 формулата е, както следва: „αd = (fa)fm “ 6. Точка 7 гласи, както следва: „7. ПРОТОКОЛ ЗА ИЗПИТВАНЕТО Протоколът за изпитването трябва да съдържа резултатите и всички изчисления, необходими за определяне на нетната мощност в съответствие с приложение II. За съставянето на този документ компетентният орган може да използва протокола, изготвен от лаборатория, одобрена или призната в съответствие с разпоредбите на настоящата директива. “ 7. Точки от 8 до 8. 2. 2 сe заличават. 8. Точки от 9 до 9. 2 стават точки от 8 до 8. 2. 9. Допълнения 1 и 2 сe заменят със следните допълнения 1 и 2: „Допълнение 1 ИНФОРМАЦИОНЕН ДОКУМЕНТ №… в съответствие с приложение I към Директива 70/156/ЕИО на Съвета (*) относно типовото одобрение на на ЕО превозно средство по отношение на мощността на двигателя (Директива 80/1269/ЕИО, последно изменена с Директива …/…/ЕО) Посочената по-долу информация, ако е приложимо, трябва да бъде предоставена в три екземпляра и да включва съдържание. Всички чертежи трябва да бъдат представени в подходящ мащаб и с достатъчно подробности, във формат А4 или в папка с формат А4. Снимките, ако има такива, трябва да показват достатъчно подробности. Ако системите, компонентите или обособените технически възли са оборудвани с електронни устройства за управление, трябва да се предостави информация за експлоатационните им характеристики. 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ Марка (търговско наименование на производителя): ……………………………………………… Тип и общо/и търговско/и описание/я:. …………………………………………………………… Начини на идентифициране на типа, ако е маркиран върху превозното средство (б): ………… 0. 3. 1. Местоположение на маркировката: ……………………………………………………………… 0. 4. 0. 5. 0. 8. 1. 1. 1. 1. 8. Категория на превозното средство (в) ……………………………………………………………… Име и адрес на производителя: …………………………………………………………………… Адрес/и на монтажния/те завод/и: ………………………………………………………………… ОСНОВНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ ЗА КОНСТРУКЦИЯ НА ПРЕВОЗНОТО СРЕДСТВО Снимки или чертежи на представително превозно средство: …………………………………… Разположение на кормилото: ляво/дясно (1): ……………………………………………………… (*) Номерацията на точките и бележките под линия в настоящия информационен документ съответства на посочените в приложение I към Директива 70/156/ЕИО. Точките, които не са от значение по смисъла на настоящата директива, са пропуснати. 68 BG 3. 3. 1. 3. 1. 1. 3. 2. 1. 1. 3. 2. 1. 2. 3. 2. 1. 2. 1. 3. 2. 1. 2. 2. 3. 2. 1. 2. 3. 3. 2. 1. 3. 3. 2. 1. 4. 3. 2. 1. 5. 3. 2. 1. 8. 3. 2. 1. 9. 3. 2. 1. 10. 3. 2. 2. 3. 2. 2. 1. 3. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 3. 2. 4. 1. Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 ДВИГАТЕЛ (р) Производител: ……………………………………………………………………………………… Код на производителя на двигателя (обозначен върху двигателя или други начини на идентифициране): ………………………………………………………………………………… Принцип на работа: принудително запалване от искра/запалване на гориво-въздушната смес от сгъстяване; четиритактов/двутактов (1): Брой и разположение на цилиндрите: …………………………………………………………… Диаметър (с): …………………………………………………………………………………… мм Ход (с): ………………………………………………………………………………………… мм Последователност на запалване: …………………………………………………………………… Работен обем на цилиндъра (т): ……………………………………………………………… см3 Коефициент на обемно сгъстяване (2): …………………………………………………………… Чертежи на горивната камера, на челото на буталото, а на двигател с принудително запалване – на сегментите: ………………………………………………………………………………………… Максимална нетна мощност (у): ……………………… кВт при ……………………… мин-1 (заявена от производителя) Максимално допустима честота на въртене, заявена от производителя: ………………… мин. -1 Максимална нетна стойност на въртящия момент (1) ……………… Nm в ……………… мин-1 (заявена от производителя) Гориво: дизел/бензин/втечнен нефтен газ (ВНГ)/друго (1) Референтно октаново число, оловен: ……………………………………………………………… Референтно октаново число, безоловен: …………………………………………………………… Захранване с гориво Карбуратор/и: да/не (1) 3. 2. 4. 1. 1. Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 1. 2. Тип/ове: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 1. 3. Брой закрепвания: ………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 1. 4. Настройки (1) 3. 2. 4. 1. 4. 1. 3. 2. 4. 1. 4. 2. 3. 2. 4. 1. 4. 3. 3. 2. 4. 1. 4. 4. 3. 2. 4. 1. 4. 5. Жигльори: ……………………………………  Дифузори: ……………………………………   Ниво на поплавковата камера ………………  Маса на поплавъка …………………………  Иглен клапан ………………………………… Или крива на подаване на гориво, построена като функция на въздушния поток и на настройките, необходими за спазване на кривата 3. 2. 4. 1. 5. Система за пускане в ход при студен двигател: ръчно/автоматично (1) 3. 2. 4. 1. 5. 1. Принцип/и на работа: ……………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 1. 5. 2. Работни граници/настройки (1) (2): ………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. С впръскване на гориво (само при запалване на горивовъздушната смес от сгъстяване): да/не (1) 3. 2. 4. 2. 1. Описание на системата: …………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 2. Принцип на работа: директно впръскване/пред камера/вихрова камера (1) 3. 2. 4. 2. 3. Горивонагнетателна помпа 3. 2. 4. 2. 3. 1 Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 3. 2. 3. 2. 4. 2. 3. 3. Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… Максимален дебит на гориво (1) (2): …… мм3/на такт или на цикъл при честота на въртене на помпата ……………… мин. -1 или алтернативно, характеристична диаграма: ……………… 3. 2. 4. 2. 3. 4. Регулиране на впръскването (2) …………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 3. 5. Крива на изпреварване на впръскването (2): ……………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 3. 6. Процедура на калибриране: изпитвателен стенд/двигател (1) 3. 2. 4. 2. 4. Регулатор 3. 2. 4. 2. 4. 1. Тип: ………………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 4. 2. 3. 2. 4. 2. 4. 2. 1. 3. 2. 4. 2. 4. 2. 2. Точка на изключване: ……………………………………………………………………………… Точка на изключване при товар: ……………………………………………………………. мин-1 Точка на изключване без товар: ……………………………………………………………. мин-1 13/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 69 3. 2. 4. 2. 5. Инжекционни тръби 3. 2. 4. 2. 5. 1. Дължина: …………………………………………………………………………………………мм 3. 2. 4. 2. 5. 2. Вътрешен диаметър: …………………………………………………………………………… мм 3. 2. 4. 2. 6. Гориворазпръсквач/и 3. 2. 4. 2. 6. 1. Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 6. 2 Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 6. 3. Налягане на отваряне (2) ……………… кРа или характеристична диаграма (2) ……………… 3. 2. 4. 2. 7. Система на пускане в ход при студен двигател 3. 2. 4. 2. 7. 1. Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 7. 2. Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 7. 3. Описание: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 9. Система за електронно управление 3. 2. 4. 2. 9. 1. Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 2. 9. 2. Описание на системата: …………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 3. 3. 2. 4. 3. 1. 3. 2. 4. 3. 2. 3. 2. 4. 3. 3. 3. 2. 4. 3. 4. 3. 2. 4. 3. 4. 1. 3. 2. 4. 3. 4. 2. 3. 2. 4. 3. 4. 3. 3. 2. 4. 3. 4. 4. 3. 2. 4. 3. 4. 5. 3. 2. 4. 3. 4. 8. 3. 2. 4. 3. 5. 3. 2. 4. 3. 6. 3. 2. 4. 3. 7. С впръскване на гориво (само за принудително запалване): да/не (1) Работен принцип: впръскване във всмукателния колектор (едноточков/многоточков (1) директно впръскване/друго (да се уточни) (1): ……………………………………………………………… Марка/и: …………………………………………………………………………………………… Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… Описание на системата: …………………………………………………………………………… Тип или номер на контролния възел: ………  Тип регулатор на горивото: …………………  Тип датчик на въздушния поток: ……………  Тип разпределител на гориво: ………………  Тип регулатор на налягането: ………………  Тип на корпуса на дроселовата клапа: ……… на случай В от системи, непрекъснатото впръскване, да се предоставят съответните данни различни Гориворазпръсквачи: налягане на отваряне (2): …… кРа или характеристична диаграма (2): …… Регулиране на впръскването: ……………………………………………………………………… Система за пускане в ход при студен двигател 3. 2. 4. 3. 7. 1. Принцип/и на работа: ……………………………………………………………………………… 3. 2. 4. 3. 7. 2. Работни граници/настройки (1) (2): ………………………………………………………………… 3. 2. 4. 4. Захранваща помпа 3. 2. 4. 4. 1. Налягане (2): ……………………… кРа или характеристична диаграма: (2) ……………………… 3. 2. 5. 3. 2. 5. 1. 3. 2. 5. 2. 3. 2. 5. 2. 1. 3. 2. 5. 2. 2. 3. 2. 6. 3. 2. 6. 1. 3. 2. 6. 2. 3. 2. 6. 3. 3. 2. 6. 4. 3. 2. 6. 5. 3. 2. 6. 6. 3. 2. 6. 7. 3. 2. 7. 3. 2. 7. 1. 3. 2. 7. 2. 3. 2. 7. 2. 1. 3. 2. 7. 2. 2. 3. 2. 7. 2. 3. Електрическа система Номинално напрежение: …………………………… В, положителна маса/отрицателна маса (1) Генератор Тип: ………………………………………………………………………………………………… Номинална мощност: ……………………………………………………………………………… Запалване Марка/и: …………………………………………………………………………………………… Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… Принцип на работа: ………………………………………………………………………………… Крива на изпреварване на запалването (2): ………………………………………………………… Статичен момент на запалването (2): ………………………………………… градуси преди ГМТ Междина на контактната точка: (2) …………………………………………………………… мм Ъгъл на гърбицата (2): ……………………………………………………………………… градуси Охладителна система (течна/въздушна) (1) Номинална настройка на механизма за регулиране на температурата на двигателя: …………… Течност Естество на течността: ……………………………………………………………………………… Охлаждаща/и помпа/и: да/не (1) Характеристики: ………………………………………………………………………………. или 3. 2. 7. 2. 3. 1. Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 7. 2. 3. 2. Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… 70 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 3. 2. 7. 2. 4. 3. 2. 7. 2. 5. 3. 2. 7. 3. 3. 2. 7. 3. 1. 3. 2. 7. 3. 2. Предавателно/и отношение/я: ……………………………………………………………………… Описание на вентилатора и на неговия задвижващ механизъм: ………………………………… Въздух Нагнетателен вентилатор: да/не (1) Характеристики:. ………………………………………………………………………………, или 3. 2. 7. 3. 2. 1. Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 7. 3. 2. 2. Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… 3. 2. 7. 3. 3. Предавателно/и отношение/я: ……………………………………………………………………… 3. 2. 8. 3. 2. 8. 1. 3. 2. 8. 1. 1. 3. 2. 8. 1. 2. 3. 2. 8. 1. 3. 3. 2. 8. 2. 3. 2. 8. 4. 3. 2. 8. 4. 1. 3. 2. 8. 4. 2. Всмукателна система Компресор за принудително пълнене: да/не (1) Марка/и: …………………………………………………………………………………………… Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… Описание на системата (например, максимално налягане на захранването: …… кРа, изпускателен клапан, ако е необходимо) ………………………………………………………………………… Междинен охладител: да/не (1) Описание и чертежи на всмукателните тръби и техните принадлежности (камера с повишено налягане, нагревателно устройство, допълнителни всмукателни устройства и т. н. ): ……………… Описание на всмукателния колектор (с чертежи или снимки): …………………………………… Въздушен филтър, чертежи: ……………………………………………………………………, или 3. 2. 8. 4. 2. 1. Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 8. 4. 2. 2. Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… 3. 2. 8. 4. 3. Шумозаглушител на всмуквания въздух, чертежи: ……………………………………………, или 3. 2. 8. 4. 3. 1. Марка/и: …………………………………………………………………………………………… 3. 2. 8. 4. 3. 2. Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… 3. 2. 9. 3. 2. 9. 1. 3. 2. 9. 2. 3. 2. 9. 3. 3. 2. 10. 3. 2. 11. 3. 2. 11. 1. Изпускателна система Описание и/или чертеж на изпускателния колектор: …………………………………………… Описание и/или чертеж на изпускателната система: ……………………………………………… Максимално допустимо противоналягане при изпускане, при номинален режим на двигателя и при 100 % натоварване: ……………………………………………………………………………кРа Минимални площи на напречно сечение на всмукателните и изпускателните отвори:. ………… Фази на газоразпределение или еквивалентни данни Максимално повдигане на клапаните, ъгли на отваряне и на затваряне по отношение на мъртвите точки или данни за настройката на други възможни системи: …………………………………… 3. 2. 11. 2. Еталонни и/или регулировъчни диапазони (1): …………………………………………………… 3. 2. 12. Мерки срещу замърсяването на въздуха 3. 2. 12. 2. Допълнителни противозамърсяващи устройства (ако има и ако не са включени в друга рубрика) 3. 2. 12. 2. 1. Каталитичен преобразовател: да/не (1) 3. 2. 12. 2. 1. 1. Брой каталитични преобразуватели или елементи:. ……………………………………………… 3. 2. 12. 2. 1. 2. Размери, форма и обем на каталитичния/те преобразувател/и: …………………………………… 3. 2. 12. 2. 2. Датчик за кислород: да/не (1) 3. 2. 12. 2. 3. Вкарване на въздух: да/не (1) 3. 2. 12. 2. 4. Рециркулация на отработените газове: да/не (1) 3. 2. 12. 2. 6. Частично улавяне на газовете: да/не (1) 3. 2. 12. 2. 6. 1. Размери, форма и дебит на уловителя на частици: ………………………………………………… 3. 2. 12. 2. 7. Други системи (описание и действие): …………………………………………………………… 3. 6. 3. 6. 1. 3. 6. 1. 1. 3. 6. 1. 2. 3. 6. 1. 2. 1. 3. 6. 1. 2. 2. 3. 6. 2. Температури, разрешени от производителя Охладителна система Течно охлаждане Максимална температура на изхода: …………………………………………………………… °С Въздушно охлаждане Еталонна точка: …………………………………………………………………………………… Максимална температура в еталонната точка: ………………………………………………… °С Максимална температура на изхода на междинния охладител при всмукване: ……………… °С 13/т. 21 BG Официален вестник на Европейския съюз 71 3. 6. 3. 3. 6. 4. 3. 6. 5. 3. 8. 3. 8. 1. 3. 8. 1. 1. 3. 8. 1. 2. 3. 8. 2. 3. 8. 2. 1. 3. 8. 2. 2. 3. 8. 3. 3. 8. 3. 1. 3. 8. 4. 3. 8. 4. 1. 3. 8. 4. 1. 1. 3. 8. 4. 1. 2. Максимална температура на отработените газове в точката на изпускателната/ите тръба/и, съседна/и на външния/ите фланец/фланци на изпускателния колектор: ………………………………… °С Температура на горивото Минимална: ……………………………………………………………………………………… °С Максимална: …………………………………………………………………………………… °С Температура на смазочното масло Минимална: ……………………………………………………………………………………… °С Максимална: …………………………………………………………………………………… °С Смазочна система Описание на системата Местоположение на смазочния резервоар: ………………………………………………………… Захранваща система (с помпа/с впръскване във всмукателния отвор/смесване с гориво и масло и т. н. ) (1): ……………………………………………………………………………………………… Маслена помпа Марка/и: …………………………………………………………………………………………… Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… Смес с гориво Процент: …………………………………………………………………………………………… Маслен охладител: да/не (1) Чертеж/и: ………………………………………………………………………………………, или Марка/и: ……………………………………………………………………………………………. Тип/ове: ……………………………………………………………………………………………… …………………………… (Дата, досие) (1) Ненужното се зачерква. (2) Ако средствата за идентификация на типа съдържат характеристики, които не са от значение за описанието на типовете превозни средства, компоненти или обособени технически възли, обхванати от настоящия сертификат за типово одобрение, тези характеристики следва да бъдат представени в документацията със символа „?“ (например АВС??123??) Добавка към допълнение 1 1. 2. Друго спомагателно оборудване, задвижвано от двигателя (виж точка 5. 1. 2 от приложение I) (изброяване и кратко описание, ако е необходимо): …………………………………………………………………… Допълнителна информация за условията на изпитване (само за двигатели с принудително запалване) 2. 1. Запалителни свещи 2. 1. 1. Марка: ……………………………………………………………………………………………………… 2. 1. 2. Тип: ………………………………………………………………………………………………………… 2. 1. 3. Междина на електродите: …………………………………………………………………………………… 2. 2. Запалителна бобина 2. 2. 1. Марка: ……………………………………………………………………………………………………… 2. 2. 2. Тип: ………………………………………………………………………………………………………… 2. 3. Запалителен кондензатор 2. 3. 1. Марка: ……………………………………………………………………………………………………… 2. 3. 2. Тип: ………………………………………………………………………………………………………… 2. 4. Оборудване за защита срещу радиосмущения 2. 4. 1. Марка: ……………………………………………………………………………………………………… 2. 4. 2. Тип: ………………………………………………………………………………………………………… 72 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 21 Допълнение 2 ОБРАЗЕЦ (Максимален формат А4 (210 х 297 мм)) СЕРТИФИКАТ ЗА ТИПОВО ОДОБРЕНИЕ НА ЕО Печат на административния орган Съобщение във връзка с: — типово одобрение (1), — разширение на типово одобрение (1), — отказ за издаване на типово одобрение (1), — оттегляне на типово одобрение (1) за тип превозно средство/компонент/обособен технически възел (1) в съответствие с Директива …/…/ЕИО, последно изменена с Директива …/…/ЕО. Номер на типовото одобрение: …………………………………………………………………………………… Основания за разширяване ……………………………………………………………………………………… ЧАСТ I 0. 1. Марка (търговско наименование на производителя): ……………………………………………………… 0. 2. Тип и общо/и търговско/и описание/я: …………………………………………………………………… 0. 3. Начини на идентифициране на типа, ако са обозначени върху превозното средство/компонента/обособения технически възел (1) (2): ……………………………………………………………………………………… 0. 3. 1 Местоположение на маркировката: ………………………………………………………………………… 0. 4. Категория на превозното средство (1) (3): …………………………………………………………………… 0. 5. Име и адрес на производителя: ……………………………………………………………………………… 0. 7. За компоненти и обособени технически възли, местоположение и метод за полагане на знака за типово одобрение на ЕО: …………………………………………………………………………………………… 0. 8. Адрес/и на монтажния/те завод/и: …………………………………………………………………………… Допълнителна информация (ако е необходимо): виж добавката. ЧАСТ II Техническа служба, натоварена с провеждане на изпитванията: ………………………………………… Дата на протокола за изпитването: ………………………………………………………………………… Номер на протокола за изпитването: ……………………………………………………………………… Забележки (ако има такива): виж добавката. Място: ………………………………………………………………………………………………………… 1. 2. 3. 4. 5. 6. 13/т. 21 BG 7. 8. 9. Официален вестник на Европейския съюз 73 Дата: ………………………………………………………………………………………………………… Подпис: ……………………………………………………………………………………………………… Прилага се номерът на информационното досие, представено на одобряващия орган, което може да се получи при поискване (1) Ненужното се зачерква. (2) Ако средствата за идентификация на типа съдържат характеристики, които не са от значение за описанието на типовете превозни средства, компоненти или обособени технически възли, обхванати от настоящия сертификат за типово одобрение, тези характеристики следва да бъдат представени в документацията със символа „?“ (например АВС??123??) (3) Съгласно определението в приложение II, раздел А към Директива 70/156/ЕИО. Добавка към сертификат за типово одобрение на ЕО №… относно типово одобрение на превозно средство в съответствие с Директива 80/1269/ЕИО, последно изменена с Директива 97/21/ЕО 1. Допълнителна информация 1. 1. Двигател …………………………………………………………………………………………………… 1. 1. 1. Код на производителя на двигателя: ……………………………………………………………………… (както е отбелязан върху двигателя или друг начин на идентифициране) 1. 1. 2. Работен обем на двигателя: ………………………………………………………………………………… Гориво: дизел/бензин/втечнен нефтен газ/друго (1) 1. 1. 3. 1. 1. 4. Максимална нетна мощност: ……………………………… кВт при ……………………………… мин-1 5. Забележки: …………………………………………………………………………………………………“ (1) Ненужното се зачерква. ПРИЛОЖЕНИЕ II 10. Целият текст, предшестващ точка 1, се заменя с новото заглавие „ПРОТОКОЛ ЗА ИЗПИТВАНЕ“. 11. Точки от 1 до 4 се заличават. 12. Точки 5 и 6 стават съответно 1 и 2. 13. Точка 2. 1 (предишна точка 6. 1): В таблицата текстът „Мощност за добавяне … (виж бележка 5 в таблица 1)“ се заменя с текста „Мощност за добавяне за спомагателното оборудване, монтирано на двигателя, различно от посоченото в таблица 1 от приложение I (виж точка 1 от добавката към допълнение 1 от приложение I). Мощност, която трябва да бъде извадена, когато вентилаторът не е монтиран (виж бележка 5 в таблица 1 от приложение I). “ 14. Точки от 7 до 14 се заличават


title: RAPPORT DE LA COMMISSION AU CONSEIL CONCERNANT L'APPLICATION DES RÉGIMES DE PRIMES PRÉVUS DANS LE SECTEUR DE LA VIANDE BOVINE RELATIFS À LA MISE PRÉCOCE SUR LE MARCHÉ ET À LA TRANFORMATION DES VEAUX

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
beef
marketing
slaughter of animals
veal

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 18. 04. 1997 COM (97) 165 final RAPPORT DE LA COMMISSION AU CONSEIL CONCERNANT L'APPLICATION DES RÉGIMES DE PRIMES PREVUS DANS LE SECTEUR DE LA /IANDE BOVINE RELATIFS À LA MISE PRÉCOCE SUR LE MARCHÉ ET À LA TRANSFORMATION DES VEAUX. I. INTRODUCTION Le règlement (CEE) No 805/68 du Conseil dispose, en son article 4i notamment, que les Etats membres sont tenus d'appliquer, pendant la période du 1er décembre 1996 au 30 novembre 1998, au moins l'un des deux régimes de primes suivants: - - la prime à la mise précoce sur le marché des veaux, la prime à la transformation des jeunes veaux mâles. En outre, le même article prévoit qu'après six mois, c'est-à-dire après le 1er juin 1997, la Commission est chargée de vérifier l'efficacité des deux régimes d'aides. Néanmoins, lors du Conseil Agriculture du mois de mars, il a été convenu que la Commission présenterait son rapport sur ce sujet en avril 1997. Le présent rapport vise à s'acquitter de cette obligation. IL PRIME A LA MISE PRÉCOCE SUR LE MARCHÉ A. Objectif La prime à la mise précoce sur le marché précoce avait et a comme objectif de réduire la production de viande rouge en 1998 et 1999, en encourageant les producteurs de veaux de boucherie à augmenter le nombre de veaux destinés à la production de viande de veau en 1997 et en 1998. B. Législation La prime a été instituée par le règlement (CE) No 2222/96 du Conseil, du 18 Novembre 1996. En raison du délai très court àisponible pour l'élaboration des modalités d'exécution, le règlement d'application de la Commission n'a pas été publié avant le 3 décembre 1997 ( Reg. (CE) n° 2311/96), alors que le régime était déjà applicable à partir du 1er décembre. Pour différentes raisons, ce régime de prime a fait l'objet de plusieurs modifications après son entrée en vigueur (règlement (CE) n° 18/97, (CE) n° 200/97, (CE) n° 280/97 et (CE) n°616 /97). La mise en oeuvre accélérée et les modifications qui l'ont suivies, unies aux décisions tardives prises par les Etats membres en ce qui concerne le choix de la prime et son introduction dans les différents systèmes de gestion nationaux ont conduit à des degrés d'application différents suivant les pays au cours des deux premiers mois (décembre-janvier). Ce état de choses a sans doute incité les producteurs de veaux de boucherie à adopter une attitude attentiste, notamment dans le contexte actuel de dépression que traverse le marché de la viande de veau à l'échelle de la Communauté. En définitive, le régime à la mise précoce sur le marché a été appliqué dans tous les Etats membres, à l'exception de l'Irlande, du Royaume-Uni et du Portugal. C. Les limites de poids Conformément au règlement du Conseil précité, les poids carcasses maximaux sont fixés par chacun des Etats membres sur la base des données statistiques EUROSTAT établies pour 1995 ou de toute autre information statistique pour cette année officiellement publiée et acceptée par la Commission. L'Allemagne, le Danemark et le Luxembourg ont ajusté leurs poids de référence en se fondant sur ces sources statistiques alternatives (voir annexe I). En tout état de cause, tant le Danemark que l'Italie, ont affirmé à plusieurs reprises que les poids de référence fixés étaient trop faibles pour refléter leur production réelle de viande de veau. Toutefois, jusqu'à ce jour, ces deux pays n'ont pas fourni à la Commission de statistiques officielles alternatives à l'appui de leurs plaintes. En outre, certains Etats membres, notamment la France, se sont plaints du fait que l'application de limites de poids nationales conduisait à des distorsions de concurrence. Ceux-ci soutiennent en effet que leurs producteurs, qui, avant 1997, avaient coutume d'abattre leurs veaux à des poids carcasses de 125- 140 kg, sont maintenant confrontés à un dilemme: soit continuer à produire ce type de carcasses sans le bénéfice de la prime (entrant ainsi en concurrence, le cas échéant, avec de la viande de veau importée ayant bénéficié de la prime) ou de produire des carcasses 15% plus légères avec le bénéfice de la prime, mais pour lesquelles il n'existe pas de possibilités immédiates d'écoulement1. Pour les abattages effectués à partir du 20 janvier, un nombre accru de primes a été accordé afin de remédier aux problèmes spécifiques et transitoires posés par les carcasses légères. D. Informations statistiques Conformément aux modalités d'exécution, les Etats membres sont tenus de notifier à la Commission, sur une base hebdomadaire, le nombre d'animaux ayant fait l'objet d'une demande de prime au cours de la semaine antérieure. De plus, ces informations doivent être ventilées par tranches de poids, de manière à calculer le nombre de veaux abattus à un poids nettement inférieur au poids maximal et à donner une estimation du nombre d'animaux ayant reçu la prime "librement" (c'est-à-dire dissociée de tout effort de réduction du poids carcasse). Malheureusement, seuls deux Etats membres ont notifié correctement les informations requises. Certains pays n'ont toujours pas achevé - à la fin mars - le travail de vérification des données pour les mois de décembre et janvier, tandis que d'autres ont répondu avec un retard aller jusqu'à 6 semaines. En conséquence, l'annexe II, qui indique le nombre total de demandes de primes reçues à ce jour, doit être examinée en tenant compte de ces lacunes. 300 000 demandes de primes ont été enregistrées entre le 1er décembre 1996 et le 31 mars 1997, dont 94% proviennent de six Etats membres: Pays-Bas 35%, France, 21%, Italie 12%, Autriche 11%, Allemagne 8% et Belgique 8%. Si l'on compare ces demandes au nombre total de veaux de boucherie abattus au cours de la même période (en se fondant sur les statistiques disponibles pour 1997 ou sur les données EUROSTAT de 1996 relatives aux mois concernés), il apparaît, que les demandes de primes couvrent 26% du nombre total de veaux de boucherie abattus aux Pays-Bas, 11% en France, de 63% en Autriche, de 8% en Italie, de 19% en Allemagne et de 28% en Belgique. A des fins de comparaison, il convient de préciser que la dernière série de pourcentages se rapporte aux demandes de primes et à la production au titre de la période décembre-février (3 mois). 1 La France a distribué un mémorandum à ce propos lors de la réunion du Conseil du mois de mars. L'information reçue concernant le poids véritable d'abattage des veaux ayant bénéficié de la prime confirme l'existence d'écarts statistiques très grands (voir l'annexe III). En outre, une extrapolation de la répartition des poids des groupes les plus légers au groupe de poids immédiatement inférieur au poids maximal donne une indication du nombre d'animaux qui auraient été de toute façon abattus dans ce dernier groupe, avec ou sans l'institution de la prime. A des fins de simplification des calculs, les hypothèses suivantes ont été retenues: I. II. 50 % des veaux compris dans la fourchette de 10 kg immédiatement inférieure au poids maximal auraient de toute façon été abattus à ce poids; les veaux d'un poids inférieur à cette fourchette auraient tous été abattus, indépendamment de l'institution de la prime. On peut raisonnablement penser que l'abattage précoce volontaire ne concerne à ce stade que 20% de toutes les demandes de primes aux Pays-Bas, 34 % en France, 25 % en Autriche et 24 % en Allemagne. La Belgique et l'Italie n'ayant pas envoyé de statistiques ou des statistiques incomplètes, il résulte que plus de 75% des primes demandées dans les quatre Etats membres précités concerneraient des animaux qui en tout état de cause auraient été abattus à un poids inférieur. Évaluation D'après les informations fournies par les Etats membres en ce qui concerne la participation au régime d'aide pendant les quatre premiers mois de son application, on peut estimer que la prime sera versée à un million de veaux en 1997. Néanmoins, au regard des résultats mentionnés au paragraphe précédent, il est vraisemblable que la prime versée à 750. 000 animaux n'entraînera pas nécessairement un effort actif de restructuration de la production, mais constituera simplement une subvention à la production. En ce qui concerne les 250 000 veaux abattus précocement de façon délibérée, des économies ne pourront être réalisées que si les producteurs remplacent les veaux abattus de manière à augmenter la vitesse de renouvellement du cheptel. En se fondant sur un taux de remplacement de 15%, les économies réalisées sont estimées à 26 millions d'ECU, le coût total du régime étant quant à lui de près de 65 millions pour 1997. Une estimation, reposant sur l'hypothèse selon laquelle tous les veaux au-dessus de la barre du million relèveraient de la définition "active" de la prime, donne à penser que la rentabilité financière du régime de prime pourra être assurée, si celui-ci couvre un peu plus 2 millions de veaux (Annexe IV). Si, le taux de remplacement des veaux est inférieur à 15%, le seuil de rentabilité du régime se situera à un niveau proportionnellement plus élevé. 4, Une augmentation du nombre moyen des demandes n'est pas à exclure, les producteurs de veaux ayant visiblement besoin d'un peu de temps pour s'adapter à la nouvelle situation. Le régime est encore trop récent et a déjà fait l'objet d'une série de modifications, notamment en ce qui concerne le niveau de la prime. D'un autre côté, un doublement du taux de participation actuel est sans doute par trop optimiste et l'augmentation du taux de remplacement largement tributaire des conditions de marché actuellement en vigueur ou prévisibles. Ces facteurs sont encore grandement influencés par la crise de l'ESB de l'année dernière, même si une légère reprise des cours de la viande de veau a été constatée pendant le mois de mars ( voir annexe V). La France attribue la faiblesse des cours de la viande de veau au début de l'année 1997 essentiellement à ce qu'elle qualifie d'"importations subventionnées par la prime". Toutefois, la Commission ne dispose pas de preuves statistiques corroborant cette affirmation et note par ailleurs que les prix de la viande de veau, en particulier ceux observés aux Pays-Bas, ont historiquement toujours été plus bas que les prix pratiqués en France. F. Remarques finales Eu égard au caractère incomplet des statistiques fournies par certains Etats membres, il est sans doute prématuré de tirer des conclusions définitives sur la rentabilité du régime de prime pour ses deux années d'application. On peut cependant raisonnablement penser que la plus grande partie des primes octroyées jusqu'à présent n'a que très faiblement contribué à la réalisation des buts recherchés par le régime. A moins d'un renversement rapide de tendance, il serait logique, en se fondant uniquement sur l'étude de rentabilité financière de la prime à la mise précoce sur le marché, d'opter pour la suspension dudit régime afin de préserver les finances communautaires. Toutefois, conformément aux conclusions du Conseil, l'article 4i constitue un paquet équilibré de deux mesures qui doivent être évaluées ensemble. Il s'ensuit que toute conclusion définitive ne pourra être tirée qu'après une analyse globale des résultats produits par les deux régimes d'aide. III. RÉGIME DE PRIME À LA TRANSFORMATION DE VEAUX A. Objectif Le concept de prime à la transformation de veaux a initialement été introduit dans le règlement de base sur la viande bovine à la suite de la réforme de 1992. Afin de réduire l'utilisation de veaux mâles d'origine laitière pour la production de viande bovine, les États membres devaient soit appliquer un système d'intervention pour les carcasses légères soit prévoir un système permettant aux producteurs de veaux de vendre, à des fins de transformation, le type d'animal précité âgé d'au plus dix jours. Bien que le système d'intervention pour les carcasses légères ait cessé d'être appliqué en 1995, la prime à la transformation de veaux a été maintenue comme instrument de marché, mais son application par les États membres répose sur une base volontaire. Dans le cadre de l'intention réitérée du Conseil de diminuer la production future de viande bovine, ainsi que l'indique le règlement (CE) n° 2222/96, le régime de prime à la transformation de veaux a été rendu obligatoire pour les États membres qui n'optaient pas pour le régime de prime à la mise précoce sur le marché, et ce notamment afin de répartir le plus également possible l'effort d'ajustement de la production. L'objectif déclaré était de transformer un million de veaux par an. B. Législation Les règles de base régissant la prime à la transformation de veaux sont énoncées à l'article 4i du règlement (CEE) n° 805/68 du Conseil, modifié en particulier par le règlement (CE) n° 2222/96. Les modalités d'application sont établies par le règlement (CEE) n° 3886/92 de la Commission, modifié par le règlement (CE) n° 2311/96 (voir notamment le chapitre V, section 1). Le montant de la prime antérieur au 1er décembre 1996 s'élevait à un niveau uniforme de 120 écus par animal mâle. Après cette date, les veaux mâles n'appartenant pas à une race laitière sont également devenus éligibles à la prime, fixée à 150 écus, la prime pour les veaux de race laitière restant fixée à 120 écus. Informations statistiques (annexe VD Les informations statistiques sur la prime sont obtenues sur une base hebdomadaire et les États membres appliquant le régime de prime à la transformation respectent généralement les exigences fixées en matière de statistique. Dans le cadre du système en vigueur avant le mois de décembre, seuls le Royaume-Uni (depuis la fin d'avril 1996), le Portugal (depuis la fin de mai 1996) et la France (depuis la mi-octobre 1996) appliquaient la prime. Au total, 445 000 veaux ont été abattus à des fins de transformation avant décembre 1996, le Royaume-Uni représentant plus de 80%. Après le 1er décembre 1996, le Royaume-Uni a décidé de poursuivre l'application du régime de prime, tout comme le Portugal et la France. Depuis février 1997, l'Irlande a fait le même choix que les trois autres pays. Jusqu'à la fin de mars 1997, quelque 330 000 veaux avaient été abattus au titre des nouveaux arrangements avec le Royaume-Uni, représentant un peu plus de 50%. Compte tenu du fait que l'Irlande n'applique le régime que depuis deux mois et sur la base de la même moyenne mensuelle pour le reste de l'année, la Commission s'attend à ce que l'objectif d'un million de veaux soit atteint en 1997. 6/ D. Évaluation Le coût total de l'octroi de la prime en faveur d'un million de veaux est estimé à 125 millions d'écus. Néanmoins, les économies qui résulteront de la baisse de la production et des quantités moindres mises à l'intervention sont estimées à 690 millions d'écus (voir annexe VII). Il va sans dire que le régime de prime à la transformation est la mesure la plus efficace qui soit pour réduire la production, eu égard à sa rentabilité directe comme au meilleur équilibre qu'elle assurera entre la consommation et la production. Certains États membres n'ont pas opté pour ce régime de prime, exprimant leur préoccupation quant aux réactions défavorables que celui-ci pourrait susciter parmi les consommateurs. À cet égard, il est intéressant de constater que, selon des informations émanant des quatre États membres appliquant le régime, de tels comportements négatifs n'ont pas été observés et la consommation de viande de boeuf et de veau poursuit sa progression lente mais constante dans tous ces États. La prime à la transformation de veaux mâles pourrait, dans certaines circonstances, constituer un prix plancher pour les veaux de boucherie, la majeure partie de tels veaux étant en réalité des animaux mâles. Par ailleurs, parmi les quatre États membres appliquant la prime, seule la France a une production importante de veaux. Des veaux provenant d'autres États membres seraient également transformés en France, ce qui influencerait le prix des très jeunes animaux dans ces pays, mais aucune information précise n'a pu être obtenue sur de tels faits. En outre, s'il existait effectivement un prix de seuil, ce prix serait quelque peu inférieur à celui de la prime de 120 écus, en raison des frais de transport, d'abattage et de transformation des veaux. Enfin, il a été constaté que les prix des jeunes veaux sont encore maintenant inférieurs à leurs niveaux de l'année dernière, ce qui signifierait que la prime à la transformation (du moins jusqu'à présent) n'aurait pas entraîné d'augmentation inéquitable des prix de la matière première pour la production de viande de veau et de boeuf. E. Observations finales Eu égard au déséquilibre persistant sur le marché bovin, il conviendrait d'encourager des mesures efficaces d'ajustement du secteur de la production de viande rouge. La Commission estime que le régime de prime à la transformation de veaux est de loin le plus efficace de ce type de mesures et invite à nouveau les États membres à faire usage de cette possibilité. IV. CONCLUSIONS A. B. Le présent rapport a été élaboré selon l'article 4i paragraphe 6 du règlement (CEE) n° 805/68, qui oblige la Commission à vérifier si les deux régimes concernant le veau ont donné des résultats satisfaisants au regard des objectifs fixés. La transmission du rapport devait intervenir six mois après l'application des deux régimes, mais elle a été avancée à la demande du Conseil. Il en résulte malheureusement que l'expérience acquise ainsi que les informations statistiques nécessaires sont loin d'être complètes et que les conclusions qui ont été tirées doivent être envisagées dans cette optique. En ce qui concerne la prime à la mise précoce sur le marché, un autre facteur regrettable est le fait que le début des régimes a coïncidé avec une forte dépression du marché liée aux craintes que l'ESB a suscitées au début de 1996. La dépression du marché dans le secteur a eu une incidence négative sur les décisions des producteurs de veaux concernant le remplacement de leur cheptel. À la lumière de ce qui précède, la Commission est amenée à conclure que les dispositions concernant la prime à la mise précoce sur le marché n'ont pas encore donné les résultats escomptés. Afin d'assurer la rentabilité de la prime, le doublement du pourcentage actuel des demandes, assorti d'un remplacement accru de veaux, serait au moins nécessaire. Le pourcentage et la nature des demandes actuelles donnent à penser que trois sur quatre veaux font simplement l'objet d'une aide à la production qui est dissociée de l'effort de production qu'elle devait engendrer. En revanche, la prime à la transformation de veaux semble très efficace du point de vue de la réduction effective de la production à venir et de la rentabilité. Bien que la Commission apprécie la préoccupation de certains États quant aux réactions défavorables des consommateurs dans le cadre du régime de prime, elle déplore le fait que quatre États membres seulement aient décidé d'appliquer la prime sur leur territoire. Le Conseil ayant introduit les deux primes en tant que solution intégrée destinée à induire un effort équilibré tendant à la réduction de la production, il y a lieu d'évaluer les deux primes parallèlement. Du point de vue de la rentabilité totale, la mise en oeuvre des régimes s'est avérée à ce jour positive, bien que cela découle uniquement de l'octroi des primes à la transformation. En d'autres termes, les mesures n'ont malheureusement pas contribué d'une manière égale à la réduction du potentiel de production. En outre, s'il l'une des deux primes devait être suspendue (par exemple la prime à la mise précoce sur le marché), le déséquilibre s'accentuerait encore plus. La Commission propose, dès lors, que le Conseil évalue la prime à la mise précoce sur le marché sur une période plus longue que les quatre derniers mois, en tenant compte du délai nécessaire à l'adaptation technique des structures de production de veau. En outre, il conviendrait de prendre en considération le fait que la toute dernière augmentation du supplément payé pour les carcasses légères n'est entrée en vigueur que le 14 avril 1997 et que, partant, elle n'a pas encore eu d'effet sur l'application de la prime. Enfin, le relèvement des prix de la viande de veau esquissé en mars pourrait aussi encourager les producteurs à adopter une attitude plus favorable à l'égard des mesures de remplacement des veaux. La Commission continuera à surveiller étroitement le niveau et la répartition des demandes et, en fonction de leur évolution au vu de la rentabilité comme d'une répartition équilibrée des efforts dans les États membres, se réserve de prendre des mesures au titre de l'article 4i paragraphe 5 et/ou paragraphe 6 du règlement (CEE) n° 805/68. ANNEXE I Poids carcasse maximal pour l'octroi de la prime à la mise précoce sur le marché Etat Membre d'abattage poids carcasse maximal Belgique Danemark Allemagne Grèce Espagne France Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Autriche Portugal Finlande Suède Royaume-Uni 136 110 112 127 124 108 117 120 138 82 110 84 88 32 10/ PRIME A LA MISE PRECOCE SUR LE MARCHE DES VEAUX : DEMANDES REÇUES REGLEMENT (EEC) No 3886/92 ANNEXE II Week Be Da De El Es Fr It Lu NI Ôs Pt Fi Sv EU 96wk49 December 96wk50 " 96wk51 96wk52 1996 TOTAL 97wk01 January 97wk02 97wk03 97wk04 97wk05 97wk06 February 97wk07 97wk08 97wk09 97wkl0 March 97wkll 97wkl2 97wkl3 TOTAL | % of EU TOTAL | 1 1000 1047 1604 1615 5266 462 1406 2118 1820 2088 1705 1722 1874 1874 1758 675 5 22773 7,57 0 0 0 0 0 132 12 45 76 129 104 125 101 73 79 105 74 1055 0,351 ( 275 394 1024 480 2173 1019 1480 4982 1629 2064 1969 1530 1641 1654 1909 1492 1323 n n 19 7 3 8 9 2 2 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 24865 8,26 66 0,02 0 0,00 2466 3442 4377 3515 13800 3631 5935 5287 5020 4842 4297 4098 4974 6401 3593 1287 63165 20,99 | 0 0 0 0 0 0 10 10 7 9 11 7 12 6 8 9 8 0 783 7422 1422 9627 5181 10403 4417 9414 5936 7266 10352 4331 13790 8943 4737 11495 0 50 1028 1339 2417 2798 3689 4195 2042 2561 2347 1956 2491 2166 2169 2062 2420 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1365 5482 3497 4565 2190 2509 2824 2463 3625 3044 36287 12,06 97 0,03 105892 35,20 33313 11,07 0 0,00 0 13 55 50 118 57 122 177 205 325 361 360 326 258 177 174 92 10 2762 0,92 536 771 538 60 1905 69 625 958 926 722 904 8741 907 830 857 644 373 4277 6500 16059 9846 40799 13349 23682 22189 21139 22192 23536 23217 19174 29885 21958 14812 18839 10594 3,52 300869 N. B. Les chiffres "en gris" indiquent des totaux fournis par Les Etats Membres qui ne peuvent pas être ventilés par semaine ou par catégorie de poids. ANNEXE HI D E M A N D ES AU T I T RE DE LA P R I ME A LA MISE P R É C O CE SUR LE M A R C HÉ (EN FONCTION DU POIDS) AUTRICHE* Groupes par tranches de 10kg Nombre total de veaux (I) Nombre total de veaux "libres" (II) 0-42 kg 42-52 kg 52-62 kg 62-72 kg 72-82 kg TOTAUX 1 121 2082 5186 9424 16 500 33313 *: de décembre 96 à la 12 ème semaine de 1997. FRANCE* Groupes par tranches de 10kg Nombre total de veaux (I) 0-38 kg 38-48 kg 48-58 kg 58-68 kg 68-78 kg 78-88 kg 88-98 kg 98-108kg TOTAUX 13 (+7) 35 (+21) 98 (+59) 307 (+185) 906 (+546) 2686 (+1615) 8907 (+5366) 26469 (+15942) 39421+23744** = 63165 | 121 2082 5J86 9424 8250 25063(75%) •. Nombre total de veaux "libres" (II) 13 (+7). 35 (+21) 98 (+59) 307 (+185) 906 (+546) 2686 (+1615) 8907 (+5366) 13235 (+7971) 26186(+15773) = 41 959 (66%) | | *: de décembre 1996 à la 8ème semaine de 1997 **: Nombre de demandes de primes ne pouvant pas être ventilées par catégories de poids ( ): Estimation de la répartition des 23744 veaux par catégories de poids ALLEMAGNE* Groupes par tranches de 10 kg 0-72 kg 72-82 kg 82-92 kg 92-102 kg 102-112 kg TOTAUX | Nombre total de veaux (I) 3031 2475 3729 6281 9349 24865 ' * de décembre 1996 à la 12ème semaine de 1997 PAYS-BAS* Groupes par tranches de 10 kg 0-28 kg 28-38 kg 38-48 kg 48-58 kg 58-68 kg 68-78 kg 78-88 kg 88-98 kg 98-108 kg 108-118 kg 118-128 kg 128-138 kg TOTAUX 1 Nombre total de veaux (I) 2 32 79 143 399 841 1706 3490 1425 16629 32291 42855 105892 * de décembre 1996 à la 12ème semaine de 1997 Nombre total de veaux "libres"(II) 3031 2475 3729 6281 4675 18941(76%) Nombre total de veaux :'libres"(H) 2 32 79 143 399 841 1706 3490 1425 16629 32291 21428 8 4 4 6 4 ( 8 0 %) ,__ | | 12, ANNEXE IV Prime à la mise précoce sur le marché / Etude de rentabilité au titre de 1997 Nombre de veaux bénéficiaires de la prime (unité) Coûts estimés (mio ECU) (1) 1. 000,000 1. 200. 000 1. 400. 000 1. 600. 000 1. 800. 000 2. 000. 000 (2) 64 77 90 103 115 128 Veaux abattus à un poids inférieur sous l'effet de la prime (unité) (3) 250. 000 450. 000 650. 000 850. 000 1. 050. 000 1. 250. 000 Augmentation du taux de remplacement des veaux l Economies réalisées en termes de coûts d'intervention2 (head) (4) 37. 500 67. 500 97. 500 127. 500 157. 500 187. 500. (mio ECU) (5) 25,9 46,6 67,3 88,0 108,7 129,4 1 2 15% de (3) (4) x 0,3 tonnex 2300 ECU. 12. Annexe V VIANDE DE VEAU prix moyen communautaire -F 550 s o •c 425 400 375 \. ^- —, \ • 4 7 10 13 16 19 22 25 Week 28 31 34 37 40 43 46 49 52 -i i i —i i —i i_ - > — i — i — i —i i i i —t i i • ANNEXE VT Demandes relatives à la prime à la transformation des veaux Demandes reçues avant le 1. 12. 96 Demandes reçues après le 1. 12. 96 Total des demandes reçues à la date du 21. 3. 97 Veaux de race laitière Veaux de race laitières Royaume-Uni Portugal France 1- Irlande l T O T AL 370 339 12 406 62 269 0 445 014 140 291 17 904 94 005 8 346 260 546 Veaux n'appartenant pas à une race laitière 23 535 89 20 832 175 44 631 534 165 30 399 177 106 8 521 750 191 Demandes reçues à la date du 15. 3. 1997. 15 ANNEXE VÎT Prime à la transformation des veaux / Etude de rentabilité pour 1997 Coûts des vaches laitières Nombre de veaux de race laitière bénéficiant d'une prime (unité) (mio ECU) Coût des veaux n'appartenant pas à une race laitière Nombre de veaux bénéficiant d'une prime n'appartenant pas à une race laitière (unité Coûts totaux (2)+ (4) Economies réalisées en termes de coût d'intervention (mio ECU) (1) 850 000 (2) 102 ! (3) 150 000 (mio ECU) (4) 22,5 2 (5) 124,5 (mio ECU) (6) 6903 1 2 3 850,000 unités x 120 ECU. 150,000 unités x 150 ECU. 1,000,000 unités x 0,3 t x 2,300 ECU. 16 ISSN 0254-1491 COM(97) 165 final DOCUMENTS FR 03 10 N" de catalogue : CB-CO-97-153-FR-C ISBN 92-78-18661-9 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg Or


title: 97/306/CE: Decisão da Comissão de 18 de Abril de 1997 que altera os limites das zonas desfavorecidas em Espanha na acepção da Directiva 75/268/CEE do Conselho (Apenas faz fé o texto em língua espanhola)

eurovoc_concepts:
less-favoured agricultural area
regions of Spain
utilised agricultural area

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 695/97 av den 18 april 1997 om fastställande av i vilken utsträckning det är möjligt att godkänna ansökningar, som har lämnats in det andra kvartalet 1997, om importlicenser för vissa mjölkprodukter och produkter som omfattas av den ordning som fastställs genom det interimsavtal som gemenskapen slutit med Slovenien

eurovoc_concepts:
cheese
import licence
milk product
quantitative restriction


title: COMMISSION DECISION of 18 April 1997 on import licences in respect of beef and veal products originating in Botswana, Kenya, Madagascar, Swaziland, Zimbabwe and Namibia

eurovoc_concepts:
ACP countries
beef
boned meat
import licence
originating product
quantitative restriction


title: VERORDENING (EG) Nr. 687/97 VAN DE COMMISSIE van 18 april 1997 tot vaststelling van de uitvoerrestituties in de sector groenten en fruit

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit
fruit product
vegetable


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 694/97 af 18. april 1997 om fastsættelse af, i hvilket omfang ansøgninger om importlicenser indsendt i april 1997 for visse oste kan imødekommes under den ordning, der er fastsat i Europaaftalerne mellem Fællesskabet og Bulgarien og Rumænien

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Romania
cheese
import licence
quantitative restriction
tariff reduction


title: Směrnice Komise 97/20/ES ze dne 18. dubna 1997, kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 72/306/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových motorů vozidelText s významem pro EHP.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
clean technology
diesel fuel
motor vehicle
motor vehicle pollution
technological change

formats: html pdf print

text: 332 CS Úřední věstník Evropské unie 31997L0020 16. 5. 1997 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ SMĚRNICE KOMISE 97/20/ES ze dne 18. dubna 1997, kterou se přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 72/306/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových motorů vozidel (Text s významem pro EHP) 13/sv. 18 L 125/21 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na směrnici Rady 72/306/EHS ze dne 2. srpna 1972 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových mo- torů vozidel (1), naposledy pozměněnou směrnicí Komise 89/491/EHS (2), a zejména na článek 4 uvedené směrnice, Článek 1 Směrnice 72/306/EHS se mění takto: 1. Článek 1 se nahrazuje tímto: „Článek 1 vzhledem k tomu, že směrnice 72/306/EHS je jednou ze zvláštních směrnic týkajících se postupu ES schvalování typu zavedeného směrnicí Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozi- del (3), naposledy pozměněnou směrnicí Evropského parla- mentu a Rady 96/79/ES (4); že se proto ustanovení směrnice částí 70/156/EHS a samostatných technických celků vozidel vztahují i na směr- nici 72/306/EHS; konstrukčních systémů, týkající se vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 3 směrnice 70/156/EHS je zejména nutné, aby byl ke každé zvláštní směrnici připojen informační dokument obsahující od- povídající body přílohy I a certifikát schválení typu podle přílohy VI uvedené směrnice; vzhledem k tomu, že se tyto změny týkají jen správních ustanovení směrnice 72/306/EHS; že proto není nutné rušit platnost stávajících schválení typu udělených podle směrnice 72/306/EHS, ani bránit registraci, prodeji a uvedení do pro- vozu nových vozidel, jichž se tato schválení typu týkají; Pro účely této směrnice se ‚vozidlem‘ rozumí každé vozidlo se vznětovým motorem určené k provozu na pozemních komunikacích, s karoserií nebo bez karoserie, které má nejméně čtyři kola a maximální konstrukční rychlost vyšší než 25 km/h, s výjimkou kolejových vozidel, zemědělských a lesnických traktorů a všech pojízdných strojů. “ 2. V článku 2 se slova „požadavky stanovené v přílohách I, II, III, IV a VI“ nahrazují slovy „požadavky odpovídajících pří- loh této směrnice“. 3. V článku 3 se slova „v bodě 2. 2“ nahrazují slovy „v bodě 1. 1“. 4. Přílohy se mění v souladu s přílohou této směrnice. Článek 2 Od 1. října 1997 členské státy — nesmějí již udělit ES schválení typu podle čl. 4 odst. 1 směrnice 70/156/EHS a — mohou odmítnout udělit vnitrostátní schválení typu vzhledem k tomu, že opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přizpůsobování technickému pokroku, zřízeného směrnicí 70/156/EHS, pro nový typu vozidla z důvodů týkajících se emisí znečisťují- cích látek ze vznětových motorů, pokud tento typ nesplňuje požadavky směrnice 72/306/EHS ve znění této směrnice. (1) Úř. věst. L 190, 20. 8. 1972, s. 1. (2) Úř. věst. L 238, 15. 8. 1989, s. 43. (3) Úř. věst. L 42, 23. 2. 1970, s. 1. (4) Úř. věst. L 18, 21. 1. 1997, s. 7. Tato směrnice neruší platnost schválení typu, která byla dříve udělena podle směrnice 72/306/EHS, ani nebrání rozšíření těchto schválení typu za podmínek stanovených směrnicí, podle které byla původně udělena. 13/sv. 18 CS Úřední věstník Evropské unie 333 Článek 3 Článek 4 Členské státy uvedou v účinnost právní a správní před- 1. pisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpoz- ději do 30. září 1997. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení 2. vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti pů- sobnosti této směrnice. Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Článek 5 Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne 18. dubna 1997. Za Komisi Martin BANGEMANN člen Komise 334 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 18 PŘÍLOHA ZMĚNY PŘÍLOH SMĚRNICE 72/306/EHS 1. Mezi články a přílohu I se vkládá seznam příloh, který zní: „SEZNAM PŘÍLOH Příloha I: Definice, žádost o ES schválení typu, ES schválení typu, symbol s korigovaným součinitelem absorpce, specifikace a zkoušky, úpravy typu, shodnost výroby. Dodatek 1: Informační dokument Dodatek 2: Certifikát schválení typu Příloha II: Příklad označení korigovaného součinitele absorpce Příloha III: Zkouška při ustálených otáčkách na křivce plného výkonu Příloha IV: Zkouška při volné akceleraci Příloha V: Technické vlastnosti referenčního paliva Příloha VI: Mezní hodnoty při zkoušce za ustálených otáček Příloha VII: Požadavky na opacimetry Příloha VIII: Instalace a užití opacimetrů. “ PŘÍLOHA I 2. Označení poznámky „a“ v názvu a jemu odpovídající poznámka pod čarou se zrušují. 3. Název se nahrazuje tímto: „DEFINICE, ŽÁDOST O ES SCHVÁLENÍ TYPU, ES SCHVÁLENÍ TYPU, SYMBOL S KORIGOVANÝM KOEFICIENTEM ABSORPCE, SPECIFIKACE A ZKOUŠKY, ÚPRAVY TYPU, SHODNOST VÝROBY“. 4. Dosavadní bod 2 se označuje jako bod 1. 5. Dosavadní body 2. 2 až 2. 5 se označují jako body 1. 1 až 1. 4. 6. V bodu 1. 1 (dosavadním bodu 2. 2): se slova „v příloze II“ nahrazují slovy „v dodatku 1“. 7. Dosavadní bod 3 se označuje jako bod 2. 8. Dosavadní bod 3. 1 se označuje jako bod 2. 1 a nahrazuje se tímto: „2. 1 Žádost o ES schválení typu podle čl. 3 odst. 4 směrnice 70/156/EHS pro typ vozidla z hlediska emisí znečisťujících látek ze vznětových motorů podává výrobce. “ 9. Dosavadní bod 3. 2 se označuje jako bod 2. 2 a nahrazuje se tímto: „2. 2 Vzor informačního dokumentu je uveden v dodatku 1. “ 10. Body 3. 2. 1 a 3. 2. 2 se zrušují. 11. V bodu 3. 3: — dosavadní bod 3. 3 se označuje jako bod 2. 3, —slova „podle přílohy II“ se nahrazují slovy „podle dodatku 1“. 13/sv. 18 CS Úřední věstník Evropské unie 335 12. Dosavadní bod 3a se označuje jako bod 3 a nahrazuje se tímto: „3. ES SCHVÁLENÍ TYPU 3. 1 Jsou-li splněny odpovídající požadavky, udělí se ES schválení typu vozidla podle čl. 4 odst. 3 a popřípadě podle čl. 4 odst. 4 směrnice 70/156/EHS. 3. 2 Vzor certifikátu ES schválení typu je uveden v dodatku 2. 3. 3 Pro každý schválený typ vozidla se přidělí číslo schválení typu podle přílohy VII směrnice 70/156/EHS. Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla. “ 13. Dosavadní body 4. 4 až 4. 6 se označují jako body 4. 1 až 4. 3. 14. V bodu 4. 1 (dosavadním bodu 4. 4): se slova „v příloze certifikátu schválení typu podle přílohy X“ nahrazují slovy „v doplňku k certifikátu ES schválení typu uvedeném v dodatku 2“. 15. V bodu 4. 3 (dosavadním bodu 4. 6): se slova „Příloha IX“ nahrazují slovy „Příloha II“. 16. Bod 6 se nahrazuje tímto: „6. ÚPRAVY TYPU A ZMĚNY SCHVÁLENÍ TYPU 6. 1. V případě úpravy typu schváleného podle této směrnice se použije článek 5 směrnice 70/156/EHS. “ 17. Bod 7. 1 zní takto: „7. 1 Opatření k zajištění shodnosti výroby jsou obecně přijímána v souladu s článkem 10 směrnice 70/156/EHS. “ 18. Dosavadní bod 7. 3 se označuje jako bod 7. 2 a nahrazuje se tímto: „7. 2 Shodnost vozidla s typem schváleným z hlediska emisí znečisťujících látek ze vznětových motorů se ověří jehož vzor je uveden zejména na základě výsledků uvedených v doplňku k certifikátu ES schválení typu, v dodatku 2. Kromě toho:“ 19. Dosavadní body 7. 3. 1, 7. 3. 1. 1 a 7. 3. 1. 2 se označují jako body 7. 2. 1, 7. 2. 1. 1 a 7. 2. 1. 2. 20. Bod 7. 2. 1. 2 (dosavadní bod 7. 3. 1. 2): – v anglickém znění: bod „7. 3. 1“ se nahrazuje bodem „7. 2. 1. 1“ – v ostatních zněních: bod „7. 3. 1. 1“ se nahrazuje bodem „7. 2. 1. 1“. 21. Body 8 a 9 se zrušují. 22. Vkládají se nové dodatky, které znějí: „Dodatek 1 INFORMAČNÍ DOKUMENT Č. podle přílohy I směrnice Rady 70/156/EHS (*) týkající se schvalování typu vozidel z hlediska opatření proti emisím znečisťujících látek ze vznětových motorů (směrnice 72/306/EHS naposledy pozměněná směrnicí. /. /ES) Následující informace, přicházejí-li v úvahu, se spolu se soupisem obsahu dodávají trojmo. Předkládají-li se výkresy, musí být kresleny ve vhodném měřítku na formátu A4 a musí být dostatečně podrobné, nebo musí být na tento formát složeny. Předkládají-li se fotografie, musí zobrazovat dostatečně podrobně. Mají-li systémy, konstrukční části nebo samostatné technické celky elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho vlastnostech. (*) Číslování položek a poznámek pod čarou v tomto informačním dokumentu odpovídá číslování v příloze I směrnice 70/156/EHS. Body, které se nevztahují k účelu této směrnice, jsou zrušeny. 336 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 18 0. 0. 1 0. 2 0. 3 OBECNĚ Značka (obchodní firma výrobce):. Typ a obecný obchodní název (názvy):. Způsob označení typu, je-li na vozidle vyznačenb:. 0. 3. 1 Umístění tohoto označení:. 0. 4 0. 5 0. 8 1. 1. 1 3. 3. 1 3. 1. 1 3. 2. 1. 1 3. 2. 1. 2 Kategorie vozidlac:. Jméno a adresa výrobce:. Adresa montážního závodu (závodů):. OBECNÉ KONSTRUKČNÍ VLASTNOSTI VOZIDLA Fotografie nebo nákresy představitele typu vozidla:. HNACÍ JEDNOTKAq Výrobce:. Kód motoru podle výrobce: (vyznačen na motoru nebo jinak identifikován):. Pracovní princip: zážehový/vznětový, čtyřtakt/dvoutakt (1) Počet a uspořádání válců:. 3. 2. 1. 2. 1 Vrtánír:. mm 3. 2. 1. 2. 2 Zdvihr:. mm 3. 2. 1. 2. 3 Pořadí zapalování:. 3. 2. 1. 3. Zdvihový objems:. cm3 3. 2. 1. 4 3. 2. 1. 5 3. 2. 1. 6 Kompresní objemový poměr (2):. Výkresy spalovacího prostoru, hlavy pístu a u zážehových motorů pístních kroužků:. Volnoběžné otáčky (2):. ot/min 3. 2. 1. 8 Maximální netto výkont:. kW při. ot/min (hodnota podle výrobce) 3. 2. 1. 9 Maximální přípustné otáčky motoru podle výrobce:. ot/min 3. 2. 4 Dodávka paliva 3. 2. 4. 2 Vstřikem paliva (pouze pro vznětový motor): ano/ne (1) 3. 2. 4. 2. 1 Popis systému:. 3. 2. 4. 2. 2 Pracovní princip: přímý vstřik/komůrkový/vírová komůrka (1) 3. 2. 4. 2. 3 Vstřikovací čerpadlo 3. 2. 4. 2. 3. 1 Značka (značky):. 3. 2. 4. 2. 3. 2 Typ (typy):. 3. 2. 4. 2. 3. 3 Maximální dodávka paliva (1), (2). mm3/zdvih nebo cyklus při otáčkách čerpadla. ot/min nebo alter- nativně charakteristický diagram:. 3. 2. 4. 2. 3. 4 Časování vstřiku (2):. 3. 2. 4. 2. 3. 5 Křivka předvstřiku (2):. 3. 2. 4. 2. 3. 6 Postup seřízení: zkušební stav/motor (1) 3. 2. 4. 2. 4 Regulátor 3. 2. 4. 2. 4. 1 Typ:. 3. 2. 4. 2. 4. 2 Bod omezení otáček 3. 2. 4. 2. 4. 2. 1 Bod omezení při plném zatížení:. ot/min 3. 2. 4. 2. 4. 2. 2 Bod omezení bez zatížení:. ot/min 3. 2. 4. 2. 5 Vstřikovací potrubí 13/sv. 18 CS Úřední věstník Evropské unie 337 3. 2. 4. 2. 5. 2 3. 2. 4. 2. 5. 1 Délka:. mm Vnitřní průměr:. mm Vstřikovač (vstřikovače) Značka (značky):. 3. 2. 4. 2. 6. 1 3. 2. 4. 2. 6 3. 2. 4. 2. 6. 2 Typ (typy):. 3. 2. 4. 2. 6. 3 Otevírací tlak (2). kPa nebo charakteristický diagram (2). 3. 2. 4. 2. 7 3. 2. 4. 2. 7. 1 Systém pro studený start Značka (značky):. 3. 2. 4. 2. 7. 2 Typ (typy):. 3. 2. 4. 2. 7. 3 3. 2. 4. 2. 9 3. 2. 4. 2. 9. 1 3. 2. 4. 2. 9. 2 3. 2. 4. 4 Popis:. Elektronická řídicí jednotka Značka (značky):. Popis systému:. Podávací palivové čerpadlo 3. 2. 4. 4. 1 Tlak (2). kPa nebo charakteristický diagram (2). 3. 2. 7 3. 2. 8 3. 2. 8. 1 3. 2. 8. 1. 1 3. 2. 8. 1. 2 3. 2. 8. 1. 3 3. 2. 8. 2 3. 2. 8. 3 3. 2. 8. 4 3. 2. 8. 4. 1 3. 2. 8. 4. 2 3. 2. 8. 4. 2. 1 3. 2. 8. 4. 2. 2 3. 2. 8. 4. 3 3. 2. 8. 4. 3. 1 Chlazení (kapalinou/vzduchem) (1) Systém sání Přeplňování: ano/ne (1) Značka (značky):. Typ (typy):. Popis systému (např. maximální plnicí tlak:. kPa, popřípadě odpouštěcí zařízení):. Mezichladič: ano/ne (1) Podtlak v sání při jmenovitých otáčkách a při plném zatížení přípustná minimální hodnota:. kPa přípustné maximální hodnota:. kPa Popis a výkres potrubí sání a jeho příslušenství (sběrná komora, ohřev, přídavné vstupy sání atd. ):. Popis sacího potrubí motoru (přiložte výkresy nebo fotografie):. Čistič sání, výkresy:. , nebo Značka (značky):. Typ (typy):. Tlumič sání, výkresy:. , nebo Značka (značky):. 3. 2. 8. 4. 3. 2 Typ (typy):. 3. 2. 9 3. 2. 9. 1 3. 2. 9. 2 3. 2. 9. 3 3. 2. 10 3. 2. 11 3. 2. 11. 1 3. 2. 11. 2 3. 2. 12 3. 2. 12. 2 Výfukový systém Popis nebo výkres výfukového potrubí motoru:. Popis nebo výkres výfukového systému:. Maximální přípustný protitlak výfuku při jmenovitých otáčkách motoru a při plném zatížení. kPa Minimální průřezy vstupních a výstupních průchodů. Časování ventilů nebo obdobné údaje Maximální zdvih ventilů, úhly otevření a zavření nebo podrobnosti časování jiného systému řízení ve vztahu k úvratím:. Referenční nebo seřizovací rozpětí (1):. Opatření proti znečišťování ovzduší Přídavná zařízení proti znečišťování (pokud existují a pokud nejsou uvedena v jiných bodech): 3. 2. 12. 2. 1 3. 2. 12. 2. 1. 1 Počet katalyzátorů a jejich částí:. Katalyzátor: ano/ne (1) 338 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 18 3. 2. 12. 2. 1. 2 Rozměry, tvar a objem katalyzátoru (katalyzátorů):. 3. 2. 12. 2. 1. 3 Druh katalytické činnosti:. 3. 2. 12. 2. 1. 4 Celková náplň drahých kovů:. 3. 2. 12. 2. 1. 5 Poměrná koncentrace:. 3. 2. 12. 2. 1. 6 Nosič (struktura a materiál):. 3. 2. 12. 2. 1. 7 Hustota komůrek:. 3. 2. 12. 2. 1. 8 Druh pouzdra katalyzátoru (katalyzátorů):. 3. 2. 12. 2. 1. 9 Umístění katalyzátoru (katalyzátorů) (místo a vztažná vzdálenost ve výfukovém potrubí):. 3. 2. 12. 2. 4 Recirkulace výfukových plynů: ano/ne (1) 3. 2. 12. 2. 4. 1 Vlastnosti (průtok atd. ):. 3. 2. 12. 2. 6 Filtr částic: ano/ne (1) 3. 2. 12. 2. 6. 1 Rozměry, tvar a objem filtru částic:. 3. 2. 12. 2. 6. 2 Druh a konstrukce filtru částic:. 3. 2. 12. 2. 6. 3 Umístění (vztažná vzdálenost ve výfukovém potrubí):. 3. 2. 12. 2. 6. 4 Postup nebo systém regenerace, popis nebo výkres:. 3. 2. 12. 2. 7 Ostatní systémy (popis a činnost):. 3. 2. 13 Umístění symbolu s koeficientem absorpce (pouze pro vznětové motory): 4. 4. 3 PŘEVODYv Moment setrvačnosti setrvačníku motoru:. 4. 3. 1 Přídavné momenty setrvačnosti při nezařazeném převodu:. (Datum, spis) (1) Nehodící se škrtněte. (2) Pokud způsob označení samostatného technického celku, na které se tento informační dokument vztahuje, nahradí v dokumentaci symbolem „?“ (např. ABC??123??). typu obsahuje znaky, které se netýkají popisu typu vozidla, konstrukční části nebo se tento znak Doplněk k dodatku 1 INFORMACE O PODMÍNKÁCH PŘI ZKOUŠCE 1. UŽITÉ MAZIVO 1. 1 Značka:. 1. 2 Typ:. (jestliže jsou olej a palivo smíšeny, uveďte procento oleje ve směsi) 13/sv. 18 CS Úřední věstník Evropské unie 339 2. VÝKON MOTORU Výkon v šesti měřicích bodech uvedených v bodu 2. 1 přílohy III:. 2. 1 2. 1. 1 Výkon motoru měřený na zkušebním stavu:. 2. 1. 2 Výkon motoru měřený na kolech vozidla:. Otáčky motoru (ot/min) Změřený výkon (kW) 1. 2. 3. 4. 5. 6. Dodatek 2 VZOR [Maximální formát: A4 (210 × 297 mm)] CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU Razítko správního orgánu Sdělení týkající se: — udělení schválení typu (1), — rozšíření schválení typu (1), — odmítnutí schválení typu (1), — odejmutí schválení typu (1), pro typ vozidla/konstrukční části/samostatného technického celku (1) z hlediska směrnice. /. /EHS naposledy pozměněné směrnicí. /. /ES. Schválení typu č. :. Důvod rozšíření:. ČÁST I 0. 1 Značka (obchodní firma výrobce):. 0. 2 Typ a obecný obchodní název (názvy):. 340 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 18 0. 3 Způsob označení typu, je-li na vozidle/konstrukční části/samostatném technickém celku vyznačen (1), (2):. 0. 3. 1 Umístění tohoto označení:. 0. 4 Kategorie vozidla (1), (3):. 0. 5 Jméno a adresa výrobce:. 0. 7 U konstrukčních částí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky ES schválení typu:. 0. 8 Adresa montážního závodu (závodů):. ČÁST II Případné doplňující informace: viz doplněk Technická zkušebna provádějící zkoušky:. Datum zkušebního protokolu:. Číslo zkušebního protokolu:. Případné poznámky: viz doplněk Místo:. Datum:. Podpis:. Přiložen je soupis dokumentace uložené u schvalovacího orgánu, kterou lze obdržet na požádání. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. (1) Nehodící se škrtněte. (2) Pokud způsob označení samostatného technického celku, na které se tento informační dokument vztahuje, nahradí v dokumentaci symbolem „?“ (např. ABC??123??). typu obsahuje znaky, které se netýkají popisu typu vozidla, konstrukční části nebo se tento znak (3) Podle definice v příloze II části A směrnice 70/156/EHS. Doplněk k certifikátu ES schválení typu č. týkajícímu se schválení typu vozidla podle směrnice 72/306/EHS naposledy pozměněné směrnicí. /. /ES 1. Doplňující informace 1. 1 Motor 1. 1. 1 Kód motoru podle výrobce: (vyznačen na motoru nebo jinak identifikován):. 13/sv. 18 CS Úřední věstník Evropské unie 341 1. 2 1. 2. 1 Výsledky zkoušek Za ustálených otáček: Otáčky motoru (ot/min) Jmenovitý průtok G (l/s) Mezní hodnoty absorpce (m-1) Naměřené hodnoty absorpce (m-1) 1. 2. 3. 4. 5. 6. Při volné akceleraci 1. 2. 2 1. 2. 2. 1 Naměřená hodnota absorpce:. m-1 1. 2. 2. 2 Korigovaná hodnota absorpce:. m-1 1. 2. 2. 3 Umístění symbolu s koeficientem absorpce ve vozidle. Poznámky:. “ 5. PŘÍLOHA II 23. Příloha II se zrušuje. PŘÍLOHA III 24. V bodě 3. 1. 2: Slova „v příloze II“ se nahrazují slovy „v dodatku 1 k příloze I“. 25. V bodě 3. 1. 3: Slova „s přílohou II“ se nahrazuje textem „s dodatkem 1 k příloze I“. PŘÍLOHA V 26. V tabulce se mezní hodnota pro obsah síry nahrazuje tímto: „max 0,05 % hmotn. “ PŘÍLOHA IX 27. Dosavadní příloha IX se označuje jako příloha II. PŘÍLOHA X 28. Příloha X se zrušuje


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 696/97 af 18. april 1997 om afvisning af ansøgninger om eksportlicenser for visse forarbejdede produkter og kornblandinger

eurovoc_concepts:
cereal product
export licence
export refund


title: Rapport från kommissionen till rådet om tillämpningen av bidragsystemen inom nötköttssektorn för tidig kalvslakt och kalvbearbetning

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 04. 1997 KOM (97) 165 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OM TILLÄMPNINGEN AV BIDRAGSYSTEMEN INOM NÖTKÖTTS SEKTORN FÖR TIDIG KALVSLAKT OCH KALVBEARBETNING L INLEDNING I artikel 4i i rådets förordning (EEG) nr 805/68 föreskrivs bland annat att medlemsstaterna måste tillämpa minst ett av följande två bidragssystem under perioden 1 december 1996 - 30 november 1998: - Bidrag för tidig kalvslakt. - Bearbetningsbidrag för tjurkalvar. I samma artikel föreskrivs att kommissionen efter sex månader, det vill säga den 1 juni 1997, skall kontrollera om de två bidragssystemen har nått tillfredsställande resultat. Vid rådets möte (jordbruk) i mars enades man om att kommissionen skulle lägga fram sin rapport om detta ärende i april 1997. Genom denna rapport uppfylls detta åtagande. 2*. BWWiQ FÖR TIPIG KALVSLAKT A. Syfie. Bidraget för tidig kalvslakt syftade och syftar till att minska produktionen av nötkött under 1998 och 1999, genom att uppmuntra producenterna att öka antalet kalvar avsedda för kalvköttsproduktion under 1997 och 1998. B. Lagstiftning Bidraget godkändes av rådet genom förordning (EG) nr 2222/96 av den 18 november 1996. av vid grund tidsbristen förberedandet av På genomförandebestämmelserna offentliggjordes kommissionens förordning i detta ärende inte förrän den 3 december 1996 (förordning (EG) nr 2311/96), trots att bidragssystemet var tillämpligt redan från den 1 december. Av olika skäl har ett antal ändringar antagits sedan dess (förordning (EG) nr 18/97, (EG) nr 200/97, (EG) nr 280/97 samt (EG) nr 616/97). Det påskyndade genomförandet och de därpå följande ändringarna tillsammans med medlemsstaternas försenade beslut när det gällde vilken typ av bidrag som skulle tillämpas samt det tillhörande införandet av olika nationella tillämpningsgrader under de första två månaderna (dec-jan). Detta kan ha lett till att kalvköttsproducenterna intog en vänta och se-attityd, särskilt med tanke på den allmänt svaga kalvköttsmarknaden över hela gemenskapen. administrationssystem dessa ledde för till Till slut infördes systemet för tidig kalvslakt i alla medlemsstater utom Irland, Förenade kungariket och Portugal. C. Viktgränser I enlighet med rådets förordning skulle maximivikterna fastställas för varje medlemsstat på grundval av EUROSTAT:s statistik för 1995 eller på som godkänts av övriga officiella och offentliggjorda kommissionen. Tyskland, Danmark och Luxemburg fick sin referensvikt justerad till följd av att sådan alternativ statistik användes (se bilaga I). siffror Både Danmark och Italien har emellertid upprepade gånger anfört att referensvikten är för låg för att spegla den faktiska kalvköttsproduktionen i dessa två länder. Hittills har dock ingen alternativ statistik till stöd för deras anspråk lagts fram. Vidare har vissa medlemsstater, särskilt Frankrike, klagat över att tillämpningen av nationella viktgränser har lett till en snedvriden marknadssituation. De anför att deras producenter, vilka före 1997 slaktade kalvar för en traditionell kalvmarknad med slaktvikter på 125-140 kg, nu tvingas välja mellan två möjligheter: antingen att fortsätta med produktionen av sådana slaktkroppar utan bidraget (och eventuellt konkurrera med importerat kalvkött som omfattas av bidraget) eller att producera 15 % lättare slaktkroppar med bidrag, men för vilka det inte finns någon omedelbar marknad1. För slakt från den 20 januari och framåt tillhandahölls ett ökat bidragsbelopp för att minska de särskilda och övergående problemen i samband med lätta slaktkroppar. D. Statistiska uppgifter Enligt genomförandebestämmelserna skall medlemsstaterna en gång i veckan meddela kommissionen det antal djur som under den föregående veckan omfattades av en bidragssansökan. Sådana uppgifter skall dessutom delas upp på viktgrupper, för beräkning av hur stort antal kalvar som slaktas vid en vikt som ligger gott och väl under maximi vikten. Detta möjliggör en uppskattning av för hur stort antal djur som bidraget beviljades "fritt". Olyckligtvis har endast några få medlemsstater inkommit med denna veckoinformation på ett korrekt sätt. I vissa länder pågår fortfarande (slutet av mars) granskningen av siffror från december och januari och andra har svarat efter en försening pä upp till sex veckor. Bilaga II, som visar det totala antalet bidragsansökningar som hittills inkommit, bör därför ses mot denna bakgrund av ofullständiga uppgifter. Sammanlagt har 300 000 bidragsansökningar inkommit från början av december 1996 fram till slutet av mars 1997. Av dessa står 6 medlemsstater för 94 % av det totala antalet inom gemenskapen: Nederländerna 35%, Frankrike 21 %, Italien 12%, Österrike 11 %, Tyskland 8% och Belgien 8%. Vid en jämförelse av dessa ansökningar med det totala antalet kalvar som slaktats under samma period (baserat på faktisk statistik, om sådan finns tillgänglig, eller EUROSTAT-statistik för 1996 för motsvarande månader) 1 Ett meddelande från Frankrike i detta ärende överlämnades till rådet i mars. 3 framgår det att bidragsansökningarna i Nederländerna täcker 26 % av det totala antalet slaktade slaktkalvar, medan procentsatsen för Frankrike är 11 %, Österrike 63 %, Italien 8 %, Tyskland 19 % och Belgien 28 %. För att underlätta jämförelsen har sistnämnda procentsatser uträknats för ansökningar och produktion under perioden december - februari (3 månader). De uppgifter som inkommit om den faktiska slaktvikten för bidragskalvar bekräftar en relativt bred statistisk spridning (se bilaga III). Vidare ger en extrapolering av viktfördelningen från de lägre viktgrupperna till de viktgrupper som ligger alldeles under maximivikten en uppfattning om det antal djur som under alla omständigheter skulle ha slaktats i den gruppen, med eller utan införandet av bidraget. För att förenkla beräkningen antas det att 50% av kalvarna (1) intervallet på 10 kg alldeles under maximivikten under alla omständigheter skulle ha slaktats vid den vikten, och att i (2) kalvar som befinner sig under det viktintervallet skulle ha slaktats vid den låga vikten oavsett bidraget. Det går på goda grunder att hävda att det hittills endast är 20 % av alla bidragsansökningar i Nederländerna, 34% i Frankrike, 25 % i Österrike och 24 % i Tyskland som har gällt tidig kalvslakt. Ofullständig eller ingen statistik har erhållits från Belgien och Italien. I de fyra medlemsstater som nämns ovan har därför mer än 75 % av bidragsansökningarna gällt djur som under alla omständigheter skulle ha slaktats vid en lägre vikt. E. Utvärdering På grundval av det deltagande i systemet som angivits av medlemsstaterna för de första fyra månaderna går det att uppskatta att bidrag kommer att beviljas för 1 miljon kalvar under 1997. Mot bakgrund av ovanstående kommer utbetalningen av bidrag för 750 000 djur inte nödvändigtvis att medföra en aktiv omstrukturering av produktionen, utan kan komma att enbart utgöra ett produktionsstöd. För de 250 000 kalvar som enligt beräkningarna avsiktligt kommer att slaktas tidigt kan besparingar endast göras om producenterna börjar rekrytera kalvar för att öka omsättningen av dem i fråga om antal. Förutsatt en full rekryteringssats på 15 % går det att beräkna besparingarna till 26 miljoner ecu jämfört med den bidragets totala kostnad på +/- 65 miljoner ecu för 1997. En uppskattning baserad på antagandet att alla kalvar över enmiljonstrecket omfattas av definitionen "aktivt" bidrag leder till slutsatsen att för att bidraget för tidig kalvslakt skall bli kostnadseffektivt måste något mer än 2 miljoner kalvar omfattas av bidraget (bilaga IV). Om rekryteringssatsen för kalvar är mindre än 15 % kommer ubreakeven"-antalet att öka i motsvarande utsträckning. 4- En ökning av det nuvarande genomsnittliga antalet ansökningar kan inte uteslutas, särskilt eftersom kalvköttsproducenterna uppenbarligen behöver tid att anpassa sig till den nya situationen. Systemet är fortfarande relativt nytt och har redan genomgått ett antal ändringar, särskilt när det gäller bidragsnivån. Å andra sidan verkar en fördubbling av det nuvarande ansökningstalet vara en alltför optimistisk tanke och beslutet att göra kompletterande rekryteringar är till stor del ett resultat av de nuvarande och de förutsebara marknadsförhållandena. Dessa faktorer påverkas fortfarande mycket av BSE-larmet från förra året, trots att priserna återhämtade sig något under mars månad (se bilaga V). I sitt meddelande håller Frankrike i stor utsträckning den så kallade bidragssubventionerade importen skyldig för de låga kalvköttspriserna i början av 1997. Kommissionen har emellertid inga statistiska bevis till stöd för detta antagande och konstaterar dessutom att priserna på kalvkött från framför allt Nederländerna historiskt sett alltid har varit lägre än de franska kalvköttspriserna. F. Avslutande anmärkningar tanke på den ofullständiga Med statistik som medlemsstaterna tillhandahållit kan det vara något förhastat att dra slutsatser om bidragsystemets kostnadseffektivitet under de två år då det skall tillämpas fullt ut. Det verkar emellertid stå utom allt tvivel att huvuddelen av de bidrag som hittills utbetalats endast i liten utsträckning har överensstämt med avsikterna med bidragssystemet. Om denna tendens inte vänder snabbt blir den slutsatsen, vilken enbart baseras på kostnadseffektiviteten hos bidraget för tidig kalvslakt, att bidragssystemet upphävs för att skydda gemenskapsfinanserna. Enligt rådets slutsatser innehåller emellertid artikel 4i ett välavvägt paket om två åtgärder, vilka måste bedömas tillsammans. Därför kan en definitiv slutsats dras först efter det att det övergripande resultatet av de två systemen har analyserats. logiska III. BEARJPETNINGSPIPRAG FÖR KALVAR A. Syfte Bearbetningsbidraget för kalvar infördes genom grundförordningen om nötkött efter 1992 års reform. För att antalet tjurkalvar av mjölkras inom produktionen av nötkött skulle kunna begränsas var medlemsstaterna tvungna att tillämpa ett interventionssystem för lätta slaktkroppar eller genomföra ett system som möjliggjorde för kalvproducenterna att sälja nämnda djur till bearbetning under förutsättning att djuren inte var mer än tio dagar gamla. Även om man slutade lätta slaktkroppar under 1995 behölls tillämpa bearbetningsbidraget för kalvar som ett marknadsinstrument, men endast på frivillig basis för medlemsstaterna. interventionsåtgärden för I samband med rådets förnyade föresats att minska den framtida produktionen av nötkött, så som fastställs i förordning (EG) nr 2222/96, gjordes systemet för bearbetningsbidrag för kalvar obligatoriskt för de medlemsstater som inte valt att 5" tillämpa bidraget för tidig kalvslakt. Detta särskilt för att i möjligaste mån nå en jämn fördelning när det gällde ansträngningarna att anpassa produktionen. Det uttalade syftet var att en miljon kalvar skulle bearbetas varje år. B. Lagstiftning De grundläggande bestämmelserna för bearbetningsbidraget för kalvar fastställs i artikel 4i i rådets förordning (EEG) nr 805/68, ändrad särskilt genom förordning (EG) nr 2222/96. Genomförandebestämmelserna fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3886/92, ändrad genom förordning (EG) nr 2311/96, särskilt kapitel 5, avsnitt I i denna. Bidragsbeloppet före den 1 december 1996 fastställdes till en enhetlig nivå på 120 ecu per handjur. Efter detta datum kunde även tjurkalvar av köttras berättiga till ett bidrag, fastställt till 150 ecu, medan bidraget för kalvar av mjölkras fortfarande var 120 ecu. C. Statistiska uppgifter (Bilaga VI) Statistiska uppgifter om bidraget inhämtas varje vecka och de medlemsstater som tillämpar bearbetningsbidraget respekterar i allmänhet kraven när det gäller statistik. Inom den ordning som gällde före december tillämpades bidraget endast av Förenade kungariket (sedan slutet av april 1996), Portugal (sedan slutet av maj 1996) och Frankrike (sedan mitten av oktober 1996). Före december 1996 slaktades sammanlagt 445 000 kalvar för att bearbetas och Förenade kungariket svarade för mer 80 % av dessa Efter den 1 december 1996 har Förenade kungariket tillsammans med Portugal och Frankrike valt att fortsätta tillämpa bidraget. Sedan februari 1997 har även Irland valt att tillämpa bidraget. Fram till slutet av mars 1997 har ungefar 330 000 kalvar slaktats inom ramen för det nya systemet och Förenade kungariket svarar för något mer än 50 % av dessa. Med beaktande av att Irland endast tillämpat åtgärden under två månader och om man antar att samma månatliga genomsnitt kommer att gälla under resten av året räknar kommissionen med att den uppställda målsättningen på 1 miljon kalvar kommer att uppnås under 1997. D. Utvärdering De totala kostnaderna för att bevilja detta bidrag för en miljon kalvar beräknas uppgå till 125 miljoner ecu. Besparingarna i form av mindre produktion i framtiden och mindre omfattande interventionsuppköp beräknas dock uppgå till 690 miljoner ecu (se bilaga VII). Det råder ingen tvekan om att bearbetningsbidraget är den mest effektiva åtgärden för att begränsa produktionen inte bara om man ser till direkt kostnadseffektivitet utan även när det gäller att i framtiden nå en bättre balans mellan konsumtion och produktion. C utan även när det gäller att i framtiden nå en bättre balans mellan konsumtion och produktion. Ett antal medlemsstater har valt att inte tillämpa detta bidrag utan uttryckt farhågor för möjliga negativa reaktioner från konsumenterna. I detta avseende är det intressant att notera att det inte kommit några sådana negativa reaktioner enligt de uppgifter som inkommit från de fyra medlemsstater som tillämpar systemet och att konsumtionen av nötkött sakta men säkert fortsätter att öka i alla dessa länder. Bearbetningsbidraget för tjurkalvar kan onekligen under vissa förhållanden utgöra ett minimipris för kalvar avsedda för produktion av kalvkött eftersom huvuddelen av dessa kalvar är handjur. Å andra sidan är det av de fyra medlemsstater som tillämpar bidraget endast Frankrike som har en betydande produktion av kalvkött. Det har rapporterats att kalvar från andra medlemsstater också bearbetas i Frankrike vilket påverkar priserna på mycket unga djur i dessa länder, men inga definitiva uppgifter har kunnat erhållas angående dessa leveranser. Om det verkligen rör sig om ett minimipris är det priset dessutom något lägre än bidraget på 120 ecu på grund av kostnaderna för transport, slakt och bearbetning av kalvarna. Slutligen skall det påpekas att priserna för unga kalvar fortfarande är lägre än de priser som rådde innebär att bearbetningsbidraget (åtminstone hittills) inte verkar ha orsakat en orimlig prisökning på råvaran för produktion av nötkött. för ett år sedan, vilket E. Avslutande kommentarer Mot bakgrund av den fortsatta obalansen på nötköttsmarknaden bör effektiva åtgärder för att anpassa produktionen av nötkött uppmuntras. Kommissionen anser att bidragssystemet för bearbetning av kalvar överlägset är det mest effektiva och tillråder återigen medlemsstaterna att utnyttja detta alternativ. IV. SLUTSATSER A. Denna rapport har utarbetats i enlighet med artikel 4L6 i förordning (EG) nr 805/68 enligt vilken kommissionen är skyldig att kontrollera huruvida de två systemen för kalvar har lett till tillfredsställande resultat i förhållande till de mål som ställts upp. Ursprungligen fastställdes att rapporten skulle vara klar 6 månader efter det att de två systemen börjat tillämpas, men begärdes sedan av rådet till ett tidigare datum. Som ett direkt resultat av detta är tyvärr den erfarenhet som vunnits och de nödvändiga statistiska uppgifterna inte alls fullständiga och de slutsatser som dragits bör betraktas mot bakgrund av detta. En annan olycklig omständighet, åtminstone i förhållande till bidraget för tidig kalvslakt, var den tidpunkt vid vilken åtgärden inleddes som kom att sammanfalla med en krissituation på marknaden vilken föranleddes av oron för B SE tidigare under 1996. De beslut som fattats av kalvköttsproducenter angående rekryteringskalvar har definitivt påverkats på ett negativt sätt av den svaga marknaden inom sektorn. f B. Efter vad som framförts måste kommissionens slutsats bli att bidragssystemet för tidig kalvslakt ännu inte har lett till önskade resultat. För att bidraget skall kunna bli kostnadseffektivt krävs åtminstone att det nuvarande antalet ansökningar fördubblas samtidigt som antalet rekryteringskalvar ökar. Den nuvarande ansökningsnivån och den typ av ansökningar det rör sig om tyder på att det för 3 av 4 kalvar helt enkelt beviljas ett produktionsbidrag oberoende av produktionsinsatsen till vilken bidraget var tänkt att knytas. Bearbetningsbidraget för kalvar verkar å andra sidan vara mycket effektivt för att begränsa den framtida produktionen och om man ser till kostnadseffektiviteten. Kommissionen förstår den oro för negativa reaktioner från konsumenterna som uttryckts av vissa medlemsstater i samband med detta bidrag, men beklagar ändå att endast fyra medlemsstater har beslutat att tillämpa bidraget. Eftersom rådet införde de två bidragen som en del i en integrerad lösning med syfte att leda till en balanserad insats för att minska produktionen bör de två bidragen utvärderas tillsammans. När det gäller den totala kostnadseffektiviteten har tillämpningen av systemen hittills varit positiv, vilket dock endast beror på tillämpningen av bearbetningsbidraget. Detta innebär tyvärr att åtgärderna i själva verket inte har inneburit en jämn fördelning av bördan när det gäller att minska produktionspotentialen. Dessutom skulle obalansen bli än större om ett av de två bidragen avskaffades (till exempel bidraget för tidig kalvslakt). Kommissionen föreslår därför att rådet bedömer bidraget för tidig kalvslakt över en längre period än de senaste fyra månaderna och beaktar den tid som krävs för den tekniska anpassningen av produktionsstrukturen inom nötköttssektorn. Dessutom bör det tas hänsyn till att den senaste ökningen av det tillägg som betalas för lätta slaktkroppar inte trädde i kraft förrän den 14 april 1997 och därför inte har haft någon effekt på tillämpningen av bidraget. Slutligen kan den återhämtning av priserna på kalvkött som börjat synas i mars också innebära att producenterna fattar mer positiva beslut när det gäller att öka antalet rekryteringskalvar. Kommissionen kommer att fortsätta att noggrant övervaka nivån och fördelningen av ansökningarna och förbehåller sig rätten att vidta åtgärder i enlighet med artikel 4i. 5 och/eller 4i. 6 i förordning (EEG) nr 805/68, till både beroende på den kommande utvecklingen kostnadseffektivitet och balanserade ansträngningar i medlemsstaterna. förhållande i î BILAGA I Maximal slaktvikt för bidraget för tidig kalvslakt Medlemsstat där slakten äger rum Maximal slaktvikt Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket 136 110 112 127 124 108 117 120 138 82 110 84 88 32 3 BIDRAG FÖR TIDIG KALVSLAKT: MOTTAGNA ANSÖKNINGAR Förordning (EEG) nr 3866/92 BILAGA II Vecka Be Da De El Es Fr It Lu NI Ös Pt Fi Sv EU 96v. 49 December 96v. 50 96v. 51 96v. 52 1996 TOTALT 97v. 01 Januari 97v. 02 97v. 03 97V. 04*' 97v. 05 97v. 06 Februari 97v. 07 97v. 08 97v. 09 97v. l0 Mars 97v. ll 97v. l2 97v. l3 TOTALT % i EU TOTAL 1000 1047 1604 1615 5266 462 1406 2118 1820 2088 1705 1722 1874 1874 1758 675 5 0 0 0 0 0 132 12 45 76 129 104 125 101 73 79 105 74 275 394 1024 480 2173 1019 1480 4982 1629 2064 1969 1530 1641 1654 1909 1492 1323 11 11 19 7 3 8 9 2 2 5 22773 7,57 1055 0,35 24865 8,26 66 0,02 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2466 3442 4377 3515 13800 3631 5935 5287 5020 4842 4297 4098 4974 6401 3593 1287 1365 5482 3497 4565 2190 2509 2824 2463 3625 3044 0 0 0 0 0 0 10 10 7 9 11 7 12 6 8 9 8 0 783 7422 1422 9627 5181 10403 4417 9414 5936 7266 10352 4331 13790 8943 4737 11495 0 50 1028 1339 2417 2798 3689 4195 2042 2561 2347 1956 2491 2166 2169 2062 2420 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 o: -mm -n-mm 20,99 12,06 0,00 97 0,03 105892 35,20 33313 11,07 0 0,00 0 13 55 50 118 57 122 177 205 325 361 360 326 258 177 174 92 10 2762 0,92 536 771 538 60 1905 69 625 958 926 722 904 874 907 830 857 644 373 4277 6500 16059 9846 40799 13349 23682 22189 21139 22192 23536 23217 19174 29885 21958 14812 18839 10594 3,52 300869 W&& &ku^é&*mm>r!m&ibkSi&* -. ". x\. - < ^ s ^ ftftäsrattarMmin^to^ ' — =cx; *-* * " ^ 'w O - ' imj&&^*äfattikl**s. * l','- ** " r*:h?'?^ BILAGA III ANSÖKNINGAR OM BIDRAG FÖR TIDIG KALVSLAKT (VIKT) ÖSTERRIKE Grupper på 10 kg I TOTALT ANTAL KALVAR (I) I TOTALT ANTAL KALVAR "FRITT" 0 - 42 kg 42-52 kg 52-62 kg 62-72 kg 72-82 kg TOTALT • : Från december 96 till vecka 12 97 [ 121 2082 5186_ 9424 16500 33313 _ _. 1 ÖD 121 2082 _5186 9424 8250 25063(75%) ~ FRANKRIKE» Grupper på 10 kg 0 - 38 kg 38-48kg 48 -58 kg 58 - 68 kg 68 - 78 kg 78 - 88 kg 88 - 98 kg 98 -108 kg I TOTALT ANTAL KALVAR (I) I TOTALT ANTAL KALVAR "FRITT'. ffl ! 13 (+ 7) 35 (+21) 98 (+ 59) 307 (+ 185) 906 (+ 546) 2686 (+ 1615) 8907 (+ 5366) 26469 (+ 15942) I 39421+23744»* «63165 1 13 (+7) 35 (+ 21) 98 (+ 59) 307 (+ 185) 906 (+ 546) 2686 (+ 1615) 8907 (+ 5366) 13235 (+ 7971) T O T A LT •-. Från december 96 till vecka 8 97 ** : Antal kalvar for vilka det mottagits en bidragsansökan, men som inte kan delas upp på vikt ( ) : Beräknad distribution i vikt av de 23 744 kalvarna 26186 (+15773) = 41 959 (66 %) ~ TYSKLAND» GrupperpålOkg TOTALT ANTAL KALVAR (I) I TOTALT ANTAL KALVAR "FRITT ~ 0-72 kg 72- 82 kg 82- 92 kg 92- 102 kg 102-112 kg TOTALT • : Från december 96 ull vecka 12 97 1 NEDERLÄNDERNA» 3031 2475 3729 6281 9349 24865 , | ÖD 3031 2475 3729 6281 4675 18941(76%) Grupper på 10 kg I TOTALT ANTAL KALVAR (I) 0-28 kg 28-38 kg 38-48 kg 48 - 58 kg 58 • 68 kg 68-78 kg 78 - 88 kg 88 - 98 kg 98 - 108 kg 108 -118 kg 118-128 kg 128 - 138 kg T O T A LT ••: Från december 96 till vecka 12 97 I 2 32 79 143 399 841 1706 3490 7425 16629 32291 42855 105892 | 11 ; - TOTALT ANTAL KALVAR "FRITT' ® 2 32 79 143 399 841 1706 3490 7425 16629 32291 21428 84464 (80%) • BILAGA IV Bidrag för tidig kalvslakt / Kostnadseffektivitet 1997 Antal kalvar som beviljas bidrag (antal djur) Beräknade kostnader (miljoner ecu) Kalvar med faktisk minskad vikt (antal djur) Ökning av antalet rekryterings kalvar2 (antal djur) (4) 37,500 67,500 97,500 (3) 250,000 450,000 650,000 850,000 127,500 1,050,000 157,500 1,250,000 187,500 Inteventions- besparingar3 (miljoner ecu) (5) 25,9 46,6 67,3 88,0 108,7 129,4 0) 1,000,000 1,200,000 1,400,000 1,600,000 1,800,000 2,000,000 (2) 64 77 90 103 115 128 2 15% av (3). 3 (4) x 0,3 ton x 2 300 ecu. ft KALVKÖTT Genomsnittligt pris i gemenskapen BILAGA V BILAGA VI Ansökningar om bidrag för bearbetning av kalvar Ansökningar mottagna före den 1. 12. 96 Ansökningar mottagna efter den 1. 12. 96 Totalt antal ansökningar mottagna per den 21. 3. 97 Kalvar av mjölkras Kalvar av mjölkras Kalvar av köttras 370 339 140 291 23 535 534 165 12 406 17 904 89 30 399 62 269 94 005 20 832 177 106 0 8 346 175 8 521 Förenade kungariket Portugal Frankrike1 Irland ' T O T A LT 445 014 260 546 44 631 750 191 Ansökningar per den 15. 3. 1997 14 PILAGAVH Bearbetningsbidrag / Kostnadseffektivitet 1997 Antal kalvar av mjölkras som beviljas bidrag (antal djur) Kostnader för kalvar av mjölkras (miljoner ecu) Antal kalvar av köttras som beviljas bidrag (antal djur) Kostnader för kalvar av köttras (miljoner ecu) Totala kostnader Intervention sbesparingar (miljoner ecu) (miljoner ecu) (D (2) (3) 850,000 102,0» 150,000 (4) 22,5 2 (5) 124,5 (6) 6903 1 850,000 head x 120 ECU. 2 150,000 head x 150 ECU. 3 1,000,000 head x 0,3 t x 2,300 ECU. 15 ISSN 1024-4506 KOM(97) 165 slutlig DOKUMENT SV 03 10 Katalognummer : CB-CO-97-153-SV-C ISBN 92-78-18666-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg &