title: REGLAMENTO (CE) N° 653/97 DE LA COMISIÓN de 16 de abril de 1997 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
molasses
representative price


title: 98/212/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä huhtikuuta 1997, Italian valtion Enirisorse SpA -nimiselle yritykselle myöntämistä tuista (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
exchange of information
holding company
industrial enterprise
industrial restructuring

formats: html pdf print

text: L 80/32 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 3. 98 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997, Italian valtion Enirisorse SpA -nimiselle yritykselle my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) tuista (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/212/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on edell(cid:132) mainittujen artiklojen mukaisesti antanut niille, joita asia koskee, mahdollisuuden esitt(cid:132)(cid:132) huomautuksensa, sek(cid:132) katsoo seuravaa: I Komissio antoi 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132)(cid:132)n Italian viranomaisille tiedoksi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksens(cid:132) aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely niiden tukien osalta, joita on my(cid:148)n- netty Enirisorse SpA -nimiselle yritykselle ja sen johta- malle yritysyhtym(cid:132)lle (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’Enirisorse’). Kokonaan valtion holdingyhti(cid:148)n ENI:n hallinnassa oleva Enirisorse sai 1 819 miljardin Italian liiran suuruisen p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)yksen vuosina 1992–1996. Komissio p(cid:132)(cid:132)tti aloittaa menettelyn t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)omapanoksen vuoksi. Julkaisemalla p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksens(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132) (1) komissio kehotti muita j(cid:132)senvaltioita ja asianosaisia osapuolia esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n kyseisi(cid:132) toimenpiteit(cid:132) koskevat huomautuksensa. (1) EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 11 Italian hallitus on esitt(cid:132)nyt vastauksensa 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)- kuuta 1996, 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1996 ja 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyiss(cid:132) kirjeiss(cid:132). Toiset j(cid:132)senvaltiot tai muut, esitt(cid:132)neet komissiolle huomautuksia. joita asia koskee, eiv(cid:132)t ole II Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan kirjee- seen Italian hallitus antoi Enirisorsen rakenneuudistusta koskevia yksityiskohtaisia tietoja ja esitti seuraavat yleiset n(cid:132)k(cid:148)kohdat: 1) p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistamista ei suorittanut valtio eik(cid:132) tarkoitukseen k(cid:132)ytetty julkisia varoja, 2) ENI:n suorittama Enirisorsen p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvista- minen tapahtui markkinataloudessa toimivan yksi- tyisen sijoittajan toimintaa s(cid:132)(cid:132)televien periaatteiden mukaisesti, joten kyseess(cid:132) ei ollut valtiontuki, 3) p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistamista voidaan mahdollisesti pit(cid:132)(cid:132) yhteismarkkinoille soveltuvana valtiontukena. Kohdassa 1 esitetyn huomautuksen osalta Italian halli- tuksen k(cid:132)sitys on, ettei p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistamista suorittanut suoraan Italian valtio vaan ENI ja ettei toimia, joihin ENI ryhtyy tyt(cid:132)ryhti(cid:148)ns(cid:132) Enirisorsen suhteen, voida ilman muuta pit(cid:132)(cid:132) Italian valtion toimenpitein(cid:132). Italian hallitus huomauttaa, ett(cid:132) ENI muuttui hein(cid:132)kuussa 1992 julkisoikeudellisesta laitoksesta osakeyhti(cid:148)ksi, jonka osakkeet ovat valtiovarainministeri(cid:148)n hallussa. 18. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 80/33 Lis(cid:132)ksi ENI ei hallituksen mukaan ole en(cid:132)(cid:132) sen toimin- taohjeiden alainen. III 1995 valtiovarainministeri(cid:148) myi 15 Marraskuussa prosenttia ENI:n osakkeista 6 300 miljardin Italian liiran hintaan. ENI noteerataan Milanon, Lontoon ja New Yorkin p(cid:148)rsseiss(cid:132). kaikki toteutti vahvistamiseen ENI t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t jotka ovat per(cid:132)isin yhtym(cid:132)n muilla aloilla toimivista yrityksist(cid:132) eiv(cid:132)tk(cid:132) siis ole valtion varoja. toimet omista varoistaan, p(cid:132)(cid:132)omapohjan Kohdassa 2 esitetyn huomautuksen osalta Italian hallitus vakuuttaa, ett(cid:132) p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistaminen toteutettiin yksinomaan ENI:n omista varoista ja ett(cid:132) tarkoituksena oli rahoittaa perusteellinen rakenneuudistusohjelma, joka muodostui yritysten sulkemisesta, selvitystilaan asettami- sesta ja muiden kuin keskeisten yritysten ja/tai toimin- tojen rakenteen uudistamisesta. Lis(cid:132)ksi p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistaminen oli yritykselle v(cid:132)hemm(cid:132)n kallis vaihtoehto kuin velkasaneeraus. v. komissio, Italian valtio Italian hallituksen mukaan yritys noudatti p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistamisessa perusteluja, jotka Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuin esitti 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1991 asiassa C-303/88 (1), antamansa tuomion yhteydess(cid:132). Siin(cid:132) yhteis(cid:148)jen tuomioistuin vahvis- taa, ett(cid:132) emoyhti(cid:148) voi lyhyen ajan kantaa jonkin tyt(cid:132)ryh- ti(cid:148)ns(cid:132) tappiot antaakseen t(cid:132)lle mahdollisuuden lopettaa toimintansa mahdollisimman hyviss(cid:132) olosuhteissa. Yhtei- s(cid:148)jen tuomioistuin lis(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) t(cid:132)llainen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s voi perustua paitsi mahdollisuuteen saada todenn(cid:132)k(cid:148)isi(cid:132) ep(cid:132)suoria voit- toja my(cid:148)s muihin n(cid:132)k(cid:148)kohtiin, kuten yhtym(cid:132)n julkisen kuvan suojaamiseen tai sen toimintoja koskevaan raken- neuudistukseen. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen Italian hallitus huomauttaa 3 kohdassa, ett(cid:132) p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistamista voidaan pit(cid:132)(cid:132) perusta- missopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuna yhteismarkkinoille soveltuvana valtiontu- kena, koska se tukee pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin kehityst(cid:132) ep(cid:132)edulli- sessa asemassa olevilla, teollisuuden kriisist(cid:132) k(cid:132)rsivill(cid:132) alueilla ja edist(cid:132)(cid:132) merkitt(cid:132)v(cid:132)n taloudellisen toiminnan rakenneuudistusta muuttamatta kaupan- k(cid:132)ynnin edellytyksi(cid:132) yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. kuitenkaan Kun p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistamista tarkastellaan vaikeuk- sissa olevien yritysten rakenneuudistukseen ja pelastami- seen my(cid:148)nnett(cid:132)vist(cid:132) valtiontuista annettujen yhteis(cid:148)n suuntaviivojen (2) kannalta ’asiaa koskevat yhteis(cid:148)n suuntaviivat’), se on Italian hallituksen mukaan yhdenmukainen niiss(cid:132) esitettyjen yleisten edellytysten kanssa. (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) tarkoituksena Enirisorse perustettiin vuonna 1991 ”puhtaaksi” hol- optimoida ENI-yhtym(cid:132)n dingyhti(cid:148)ksi taloudelliset ja rahoitusvarat. Perimm(cid:132)isen(cid:132) tavoitteena oli keskitt(cid:132)(cid:132) yhden yksik(cid:148)n vastuulle niiden omistusten joita yhtym(cid:132)ll(cid:132) on seuraavilla aloilla: hallinta, a) ei-rautametallien louhinta, rikkikiisun louhinta ja jalos- taminen rikkihapoksi jota Carbosulcis hoitaa Agip Minieren alaisuudessa (12 yhti(cid:148)t(cid:132) ja 21 tuotannollista toimipaikkaa), sek(cid:132) hiilikaivostoiminta, b) hiilikaivostoiminta ulkomailla, tuotanto Italiassa sek(cid:132) hiilen ja koksin markkinointi sek(cid:132) Italiassa ett(cid:132) ulkomailla Agipcoalin alaisuudessa (25 yhti(cid:148)t(cid:132) ja 11 tuotannollista toimipaikkaa), koksin c) ei-rautametalleihin liittyv(cid:132) metalliteollisuus Nuova Samimin alaisuudessa (7 yhti(cid:148)t(cid:132) ja 12 tuotannollista toimipaikkaa), d) ep(cid:132)orgaanisen kemian alaan liittyv(cid:132) toiminta bariumin, boorin, kloorin/soodan/kaliumhydroksidin (potaskan) sek(cid:132) hioma-aineiden ja sintrattujen tuotteiden alalla sek(cid:132) kehittyneiden materiaalien tutkimus Samatecin alaisuudessa (5 yhti(cid:148)t(cid:132) ja 9 tuotannollista toimipaik- kaa). ENI ja sen osakkeenomistajat p(cid:132)(cid:132)ttiv(cid:132)t vuonna 1991 hankkiutua eroon muista kuin keskeisist(cid:132) toiminnoista suojatakseen keskeisten toimialojen kannattavuutta erotta- malla ne tappiollisista toimialoista. Lopullisena tavoitteena oli holdingyhti(cid:148)n yksityist(cid:132)minen. laati Enirisorse t(cid:132)t(cid:132) erikoistoimenpiteist(cid:132), seuraavat toimet: tarkoitusta jotka varten suunnitelman k(cid:132)sittiv(cid:132)t muun muassa a) Agipcoalin alaisuuteen jo kuuluva toiminta (hiili ja koksi), jonka taloudellinen tulos oli yleens(cid:132) ottaen tyydytt(cid:132)v(cid:132): t(cid:132)ydellinen yksityist(cid:132)minen sen j(cid:132)lkeen kun yksi koksin tuotantopaikoista olisi jolloin toiminnan arvo nousisi mahdollisimman paljon. suljettu, b) Agip Minieren alaisuuteen kuuluva toiminta: 1) taloudellisesti elinkelpoisten tai yksityisten toimi- joiden kannalta edes mahdollisesti kiinnostavien yhti(cid:148)iden/osuuksien myyminen, 2) kaiken Italiassa sijaitsevan kaivostoiminnan asetta- minen selvitystilaan ja tuotannon lopettaminen huolimatta ymp(cid:132)rist(cid:148)n entist(cid:132)misen ja henkil(cid:148)st(cid:148)n irtisanomisen aiheuttamista suurista menoista, koska tappiollinen toiminta kyseess(cid:132) on rakenteellisesti (ei-rautametallien, rikkikiisun ja hiilen louhinta), 3) rikkihappotuotannon v(cid:132)h(cid:132)isin investoinnein, jolloin sen arvo nousisi ja se voitai- siin myyd(cid:132). rakenneuudistus (1) Kok. 1991, s. I-1443, 21 kohta. (2) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12 c) Samatecin alaisuuteen kuuluva toiminta (ep(cid:132)orgaanisen kemian tuotteet ja hioma-aineet): L 80/34 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 3. 98 1) toiminnan lopettaminen ja rakenteellisesti tappiol- listen tuotantopaikkojen (hioma-aineet) sulkeminen, coal South Africa, Agipcoal Australia, Carbones del Guasare, Nuova Italiana Coke ja muita pienyrityksi(cid:132)), 2) luopuminen sellaisesta toiminnasta, on mahdollista luovuttaa muiden toimijoiden hallin- taan ja jonka lopettaminen olisi aiheuttanut kuluja ymp(cid:132)rist(cid:148)n entist(cid:132)mistoimien vuoksi (barium, boori, kloori/sooda/kaliumhydroksidi (potaska), teollisuus- timantit). joka d) Nuova Samimin alaisuuteen kuuluva toiminta (metalli- teollisuus): 1) sellaisten yhti(cid:148)iden / yhti(cid:148)haarojen myyminen, joita kohtaan muut toimijat ovat osoittaneet selv(cid:132)(cid:132) kiin- nostusta ja joiden selvitystilaan asettaminen tai sulkeminen olisi aiheuttanut suuria kustannuksia. 2) keskeiseen toimintaan kuuluvan metalliteollisuuden rakenneuudistus ja yksityist(cid:132)minen, 3) myyntikelvottomien ep(cid:132)olennaisten toimintojen asettaminen selvitystilaan. Samaan aikaan Enirisorsessa suunniteltiin joukko yhti(cid:148)n rakenneuudistukseen joiden t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)vi(cid:132) yhteydess(cid:132) muita toimialansa tai alueensa johtavia ENI- yhtym(cid:132)n yrityksi(cid:132) oli tarkoitus keskitt(cid:132)(cid:132) yhdeksi vastuu- alueeksi. toimenpiteit(cid:132), T(cid:132)m(cid:132)n ohjelman perusteella toteutettiin seuraavat toimet: a) toteutettiin yrityksen rakenneuudistus muodostamalla yrityskeskittym(cid:132), jossa Enirisorseen yhdistettiin eri toimialojen johtavia yrityksi(cid:132) (Agip Miniere, Agipcoal, Nuova Samim, Terfin, Samatec) ja muita pienempi(cid:132) yrityksi(cid:132) (Temav, Ardisia, Unicoke, ym. ); p(cid:132)(cid:132)kontto- reiden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) v(cid:132)hennettiin nelj(cid:132)st(cid:132)toista kahteen ja ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) 650:st(cid:132) 216:een maalis- kuun 1996 loppuun menness(cid:132), b) suljettiin kaikkiaan 16 kannattamatonta ja saneeraus- kelvotonta metalliteollisuuden sek(cid:132) kaivosteollisuuden alalla ett(cid:132) muilla siihen liittyvill(cid:132) aloilla, ja suljettiin 5 pienemp(cid:132)(cid:132) metalliteollisuuden tuotantolinjaa, toimipaikkaa, c) markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta noudattaen asetettiin selvitystilaan kannatta- mattomia ja saneerauskelvottomia kaivosteollisuus- ja Mineraria Carbosulcis, monialayrityksi(cid:132) Campiano, Attivit(cid:133) Meridionali, Simur sek(cid:132) muita sek(cid:132) tarpeettomiksi k(cid:132)yneit(cid:132) markki- pienyrityksi(cid:132)) nointi- (Nonfermet, Eurobatex, Nuova Samim Metals, Agipcoal International ja muita pienyrityksi(cid:132)), rahoitusyhti(cid:148)it(cid:132) (SIM, ja d) myytiin kaikki hiili- ja koksialan yritykset ja osuudet t(cid:132)ll(cid:132) alalla toimivissa yrityksiss(cid:132) (Agipcoal USA, Agip- e) myytiin tai asetettiin selvitystilaan kaikki ep(cid:132)orgaa- toimivat nisen kemian ja hioma-aineiden alalla yritykset (Societ(cid:133) Chimica di Larderello, Societ(cid:133) Sali di bario, Eurosic, Supradiamant, Karl Hertel), f) myytiin kaikki (yritykset toiminnot ja yrityshaarat) alumiinin alalla (Sacal), kuparin jatkojalostuksen alalla (Moncalierin, Pieve Vergonten ja Sulmonan laitokset), ter(cid:132)steollisuuden p(cid:132)(cid:132)st(cid:148)jen k(cid:132)sittelylaitos (Ponte Nossa) ja (Paderno Dugnanon ja Marcianisen laitokset), sekundaarilyijyn alalla g) myytiin Comerint (suunnittelu- ja koulutuspalvelut) ja Manifatture Cotoniere del Mezzogiorno -yritys. Myym(cid:132)ll(cid:132) yrityksi(cid:132) ja asettamalla niit(cid:132) selvitystilaan sek(cid:132) yhdist(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tarpeettomiksi k(cid:132)yneit(cid:132) yrityksi(cid:132) Enirisor- seen saatiin toiminnassa olevien yritysten lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) putoamaan vuodesta 1992 vuoden 1996 maaliskuuhun menness(cid:132) 60:st(cid:132) kolmeen. J(cid:132)ljelle j(cid:132)iv(cid:132)t Pertusola Sud, Nuova Solmine (molemmat Enirisorsen tyt(cid:132)ryhti(cid:148)it(cid:132)) sek(cid:132) Enirisorse itse. Toiminnassa olevien tuotantopaikkojen lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) v(cid:132)heni maaliskuun 1996 loppuun menness(cid:132) 56:st(cid:132) viiteen, joista kolme kuuluu Enirisorsen alaisuuteen (Portovesme / San Gavinon yhdistetyt tuotantolaitokset — sinkki ja primaa- rilyijy, Porto Marghera — kupari, Paderno Dugnano — pronssin ja messingin erottelulaitos), yksi Pertusola Sudin alaisuuteen (Crotone — sinkki) ja yksi Nuova Solminen alaisuuteen (Scarlino — rikkihappo). Ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on v(cid:132)hentynyt vuoden 1991 lopun 10 200:sta 2 800:aan huhtikuun 1996 loppuun menness(cid:132) (mukaan lukien selvitystilassa olevien tai toimintansa lopettaneiden yritysten ty(cid:148)ntekij(cid:132)t). Edell(cid:132) mainitut yritykset ja 5 tuotantolaitosta muodostavat Enirisorsen keskeisen toiminnan (kupari, lyijy, sinkki ja rikkihappo). Suunnitelman mukaan keskeisen toiminnan taloudellista ja rahoituksellista elinkelpoisuutta paranne- taan myym(cid:132)ll(cid:132) ja sulkemalla osa n(cid:132)ist(cid:132) laitoksista/yrityk- sist(cid:132) niin, ett(cid:132) j(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132) vain kaksi tuotannollista toimi- paikkaa. Nykytilanne on seuraava: a) pronssin ja messingin erottelulaitos Paderno Dugna- nossa on myyty, b) mahdollinen ostaja on allekirjoittanut sitovan aiesopi- muksen Porto Margheran laitoksen ostamisesta, c) Pertusola Sudin laitos suljetaan tai puretaan vuoden 1997 loppuun menness(cid:132) tai myyd(cid:132)(cid:132)n ostajalle, joka muuttaa sen todenn(cid:132)k(cid:148)isesti nikkelin tuotantolaitok- seksi. 18. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 80/35 Enirisorsen viimeisin(cid:132) keskeisin(cid:132) toimintoina j(cid:132)ljell(cid:132) ovat siis en(cid:132)(cid:132) Portovesme / San Gavinon (sinkki ja lyijy) ja Scarlinon (rikkihappo) tuotantopaikat. ii) 160 miljardia Italian liiraa Carbosulcisille, iii) 115 miljardia Italian liiraa Samatecille, Viisivuotiskauden 1992–1996 loppuun menness(cid:132) Eniri- sorse saa osakkeenomistajaltaan p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)yksen(cid:132) 1 819 miljardia Italian liiraa, joka k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n rakenneuudistus- suunnitelman toteuttamiseen. iv) 113 miljardia Italian liiraa monialayrityksille (esim. Terfin), v) 9 miljardia Italian liiraa pienyrityksille. Saman ajanjakson aikana Enirisorsen oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) saada yritysten ja yrityshaarojen myynnist(cid:132) noin 840 miljardia Italian liiraa. Yritysten myynnist(cid:132) saadut jakautuvat seuraavasti (mukaan lukien arvio viel(cid:132) kesken olevien myyntien tuloista): tulot i) 454 miljardia Italian liiraa hiili- ja koksialan yritysten myynnist(cid:132), ii) 220 miljardia Italian liiraa ENI International Holdin- gin, Sofidin ja Padana Assicurazionen osuuksien myynnist(cid:132), iii) 107 miljardia Italian liiraa metalliteollisuuden yritys- haarojen myynnist(cid:132) (esim. Nuova Samim), suorittamalla c) 53 miljardia Italian liiraa vuosina 1992–1993 suoritet- joka tuun Nuova Solminen rakenneuudistukseen, toteutettiin luopumalla rikkikiisun louhinnasta, sulke- malla kaivokset, aloittamalla ymp(cid:132)rist(cid:148)n entist(cid:132)mistoi- met, tuottavien rikkikiisua laitosten rakenneuudistus (samalla tuotantokapasiteettia sek(cid:132) ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen henkil(cid:148)st(cid:148)n irtisano- v(cid:132)hent(cid:132)en) minen tai siirto muihin teht(cid:132)viin; t(cid:132)m(cid:132)n rakenneuudis- tuksen j(cid:132)lkeen Nuova Solmine on tuottanut voittoa seuraavasti: vuonna 1995 10 046 miljoonaa Italian liiraa, vuonna 1996 5 312 miljoonaa Italian liiraa, vuonna 1997 (arvio) 7 057 miljoonaa Italian liiraa ja vuonna 1998 (arvio) 10 590 miljoonaa Italian liiraa, rikist(cid:132) d) 973 miljardia Italian liiraa sittemmin Enirisorseen yhdistetyn Nuova Samimin alaisuuteen kuuluneen metalliteollisuuden (kauden tappiot mukaan lukien). T(cid:132)m(cid:132)n rakenneuudistuksen kulut jakautuvat seuraavasti: rakenneuudistukseen iv) 58 miljardia Italian liiraa muiden alojen pienyritysten myynnist(cid:132). 1) 93 miljardia Italian liiraa selvitystilaan asetetuille tai myydyille yrityksille, Osakkeenomistajilta saadaan yhteens(cid:132) 2 658 miljardia Italian liiraa, mik(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kyseisen viisivuotiskauden aikana seuraavasti: yritysten myynnist(cid:132) ja a) 448 miljardia Italian liiraa Enirisorsen ja siihen liitetyn Nuova Samimin alkuper(cid:132)isten velkojen lyhent(cid:132)miseen l(cid:132)hinn(cid:132) ENI-ryhm(cid:132)(cid:132)n kuuluville rahoitusyhti(cid:148)ille, b) 822 miljardia Italian liiraa selvitystilaan asetettujen tai toimintansa lopettaneiden kaivos- ja monialayritysten alij(cid:132)(cid:132)man ja kasaantuneiden tappioiden kattamiseen. Selvitystilassta olevien yritysten aiheuttamat kulut liit- tyv(cid:132)t l(cid:132)hinn(cid:132) selvitystilan julistamiseen asti palveluk- sessa olleeseen henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:148)n, heid(cid:132)n siirtoihinsa ja irti- sanomiskorvauksiinsa sek(cid:132) ymp(cid:132)rist(cid:148)n entist(cid:132)miseen (tuotantopaikkojen puhdistaminen ja kuonan sulatta- minen). Toimet selvitystilan aiheuttamien tarpeiden kattami- seksi ovat seuraavat: i) 425 miljardia Italian liiraa entisen Agip Minieren alaisuuteen kuuluville yrityksille (SIM, SIMUR, Mineraria Campiano, Agip Australia), 2) 280 miljardia Italian liiraa Pertusola Sudille (Croto- ne), josta 123 miljardia yll(cid:132)pitoinvestointeihin ja varainhoitovuoden tappioihin (77 miljardia Italian liiraa kaksivuotiskaudella 1992–1993, 33 miljardia Italian liiraa kaksivuotiskaudella 1994–1995, 13 miljardia Italian liiraa vuonna 1996); j(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)v(cid:132) 157 miljardia muodostuu kauden 1992–1996 erityismenoista varatuista menoista (henkil(cid:148)st(cid:148)n irtisanominen 26 miljardia, kuonan sulattaminen ja ymp(cid:132)rist(cid:148)n entist(cid:132)minen 95 miljardia, omaisuuden arvon aleneminen 36 miljar- dia), ja kuluvalle vuodelle 3) 600 miljardia Italian liiraa entisen Nuova Samimin toimintaan metalliteollisuuden alalla; t(cid:132)st(cid:132) 200 miljardia kauden erityismenoihin (100 miljardia irti- sanomiseen ja 100 miljardia ymp(cid:132)rist(cid:148)n entist(cid:132)mi- seen) ja 400 miljardia Italian liiraa toimintatap- pioihin (243 miljardia) ja kauden 1992–1996 inves- tointeihin (157 miljardia), e) 362 miljardia Italian liiraa Enirisorse holdingin yleisiin sek(cid:132) rahoitus- ja erityismenoihin. T(cid:132)st(cid:132) summasta 117 miljardia on varattu erityismenoihin (l(cid:132)hinn(cid:132) henki- l(cid:148)st(cid:148)n irtisanomiseen) ja 245 miljardia yleisiin ja rahoi- tusmenoihin. L 80/36 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 3. 98 Yhteenvetona voidaan todeta, ett(cid:132) Enirisorsen rakenneuu- distus muodostui p(cid:132)(cid:132)asiallisesti siit(cid:132), ett(cid:132) yritys luopui suuresta osasta toimintaansa joko sulkemalla tyt(cid:132)ryhti(cid:148)ns(cid:132) ja tuotannolliset toimipaikkansa tai asettamalla ne selvi- luovuttamalla ne kolmansille osapuolille. tystilaan tai Rakenneuudistuksen j(cid:132)lkeen (maaliskuusta 1996 l(cid:132)htien) Enirisorsen muodostavat Pertusola Sud ja Nuova Solmine (molemmat Enirisorsen tyt(cid:132)ryhti(cid:148)it(cid:132)) sek(cid:132) itse Enirisorse. Tuotantopaikkojen lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 56:sta viiteen. Portovesme / San Gavinon yhtyneet tuotantolai- tokset, Porto Margheran tuotantolaitos ja Paderno Dugnanon pronssin ja messingin erottelulaitos kuuluvat suoraan Enirisorsen alaisuuteen, Crotone kuuluu Pertusola Sudin alaisuuteen ja Scarlino taas Nuova Solminen alai- suuteen. on v(cid:132)hentynyt Rakenneuudistuksen j(cid:132)lkeen Enirisorsen ydin muodostuu n(cid:132)ist(cid:132) tuotantoyksik(cid:148)ist(cid:132) ja keskushallinnosta. Taloudellisen lis(cid:132)(cid:132)miseksi keskeist(cid:132) toimintaa on kuitenkin edelleen supistettava. T(cid:132)t(cid:132) varten yhti(cid:148)n on tarkoitus myyd(cid:132) Marghera, Paderno rahoitustehokkuuden ja ja Dugnano ja Pertusola Sud. N(cid:132)m(cid:132) tuotantolaitokset yritykset on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) myyd(cid:132) tai sulkea vuonna 1997. Toiminnassa s(cid:132)ilyv(cid:132)t n(cid:132)ill(cid:132) n(cid:132)kymin ainoastaan Enirisor- selle kuuluva Portovesme / San Gavino (lyijy ja sinkki) ja Nuova Solminen rikkihapontuotantolaitos, vaikka my(cid:148)s n(cid:132)m(cid:132) tuotannonhaarat on ilmeisesti tarkoitus yksityist(cid:132)(cid:132) my(cid:148)hemmin. Kokonaisuutena n(cid:132)m(cid:132) toimet ovat v(cid:132)hent(cid:132)neet Eniri- sorsen toimintaa tuntuvasti, mist(cid:132) on osoituksena ryhm(cid:132)n liikevaihdon alaneminen vuoden 1992 1 867 miljardista Italian liirasta 810 miljardiin Italian liiraan (arvio) vuonna 1997. My(cid:148)s keskeisen toiminnan tuotantokapasiteetti on alen- tunut ja alenee edelleen, mik(cid:132) k(cid:132)y ilmi seuraavista taulu- koista, jotka kuvaavat lyijyn, sinkin, kuparin ja rikkihapon tuotantokapasiteetin sek(cid:132) henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n kehityst(cid:132) n(cid:132)ill(cid:132) aloilla: Tuotantokapasiteetin kehitys 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (*) (1) (*) (2) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) — (*) — (*) Lyijy Sinkki Kupari (3) Rikkihappo (*) Liiketoimintaa koskevia luottamuksellisia tietoja (teksti poistettu Italian hallituksen pyynn(cid:148)st(cid:132)). (1) Primaarilyijy. (2) Sekundaarilyijy. (3) Kuparilevyt, -seokset ja putket. Henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n kehityst 1992 1993 1994 1995 1996 618 564 513 442 297 1 636 1 542 1 398 1 310 1 284 518 346 558 274 345 252 318 209 202 187 Lyijy Sinkki Kupari Rikkihappo Yhteens(cid:132) 3 118 2 938 2 508 2 279 1 970 Edell(cid:132) kuvattujen rakenneuudistustoimien avulla Enirisorsen tappioita on onnistuttu v(cid:132)hent(cid:132)- m(cid:132)(cid:132)n huomattavasti. Seuraavassa taulukossa esitet(cid:132)(cid:132)n tappioiden kehitys: 18. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 80/37 Tavanomaiset hallintomenot Rakenneuudistuksesta aiheutuvat erityismenot Yhteens(cid:132) (miljardia Italian liiraa) (*) (*) (*) (*) (*) (*) 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) Liiketoimintaa koskevia luottamuksellisia tietoja (teksti poistettu Italian hallituksen pyynn(cid:148)st(cid:132)). Vuoden 1997 tappiot, 48 miljardia Italian liiraa, aiheutti Pertusola Sud, joka tuottaa sinkki(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) yritys suljetaan tai myyd(cid:132)(cid:132)n kyseisen vuoden aikana. Jos yritys myyd(cid:132)(cid:132)n, tuleva omistaja sinkin tuotannosta nikkeliin. My(cid:148)s Portovesmest(cid:132) on tehty sitova ostotarjous. Nuova Solminen osalta neuvottelut todenn(cid:132)k(cid:148)isen ostajan kanssa ovat k(cid:132)ynniss(cid:132). siirtyy luultavasti Portovesme / San Gavinon (lyijy ja sinkki) ja Nuova Solminen (rikkihappo) osalta ennuste on hyv(cid:132). Nuova ja suun- Solmine on viime vuosina tuottanut voittoa, tauksen arvioidaan jatkuvan. Ennusteet ovat tyydytt(cid:132)v(cid:132)t my(cid:148)s Enirisorsen lyijy- ja sinkkituotannon osalta. N(cid:132)iden tuotteiden maailmanmarkkinan(cid:132)kym(cid:132)t (hinnat, kulutus ja varastojen v(cid:132)heneminen) ovat kolmen seuraavan vuoden aikana suotuisat. Sen j(cid:132)lkeen on odotettavissa aleneva suuntaus. Nelj(cid:132)n seuraavan vuoden ajalta ennustetaan saatavan voittoa seuraavasti: vuonna 1997 11 288 miljardia Italian liiraa, vuonna 1998 49 675 miljardia Italian liiraa, vuonna 1999 80 710 miljardia Italian liiraa ja vuonna 2000 47 046 miljardia Italian liiraa. IV tustoimenpide on valtion tukea, jos tavanomaisissa mark- kinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi sit(cid:132) toteuttanut. Komission k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen mukaan Italian valtio viisivuotiskaudella Enirisorseen 1992–1996 holdingyhti(cid:148)ns(cid:132) ENI:n v(cid:132)lityksell(cid:132) 1 819 miljardia Italian liiraa. investoi Aivan viime aikoihin asti kaikki ENI:n osakkeet olivat Italian valtiovarainministeri(cid:148)n hallussa. ENI:n hallinto- neuvoston nimitti Italian siviililains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti osakkaiden kokous eli valtiovarainministeri(cid:148). Er(cid:132)s hallin- toneuvoston j(cid:132)sen on nyky(cid:132)(cid:132)n valtiovarainministeri(cid:148)n virkamies. T(cid:132)llainen oli tilanne vuonna 1991/1992, kun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s Enirisorsen rakenneuudistuksesta tehtiin. P(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)ykseen k(cid:132)ytettyjen varojen oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) palautua ENI:n osakkeenomistajalle eli Italian valtiolle. Varoja, jotka ENI antoi Enirisorsen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, on siis pidett(cid:132)v(cid:132) perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtion tukena. Voidakseen arvioida, onko p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)ys ollut valtion tukea, komissio tutkii Enirisorsen ja sen viimeisen osak- keenomistajan, p(cid:132)(cid:132)omavirrat valtion, noudattaen markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoit- jonka se on esitt(cid:132)nyt julkisia yrityksi(cid:132) tajan periaatetta, tiedonannossaan tehdasteollisuuden alalla j(cid:132)senvaltioille (1). T(cid:132)m(cid:132)n periaatteen mukaan tietty rahoi- koskevassa Italian v(cid:132)liset (1) EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3 ett(cid:132) ottaen huomioon, ENI:n suorittama p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)ys Enirisorsen rakenneuu- distuksen rahoittamiseksi ei ollut taloudellisesti riitt(cid:132)v(cid:132)n rakenneuudistus tuottavaa, muodostui l(cid:132)hes yksinomaan tavanomaisista yksityist(cid:132)mis- toimenpiteist(cid:132), selvitystilaan asettamisesta ja sijoitusten j(cid:132)lkeen tapahtuneesta yksityist(cid:132)misist(cid:132). Ei voitu odottaa saatavan p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)ykseen verrattavaa voittoa, joten ENI:n ei voida katsoa toimineen yksityisen sijoit- tajan tavoin. Lis(cid:132)ksi Enirisorse on tuottanut suuria tappioita jo viiden vuoden ajan, mik(cid:132) on liian pitk(cid:132) aika suhteessa yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen tuomiossa mainit- siis L 80/38 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 3. 98 tuun ”lyhyeen aikaan” (1). Yksityinen sijoittaja olisi toteut- tanut rakenneuudistuksen tai asettanut Enirisorsen selvi- tystilaan jo aikaisemmin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132)kseen jatkuvan tappioiden kertymisen. Enirisorse toimi useilla eri aloilla, mm. ei-rautametallien, hiilen, koksin, lyijyn ja sinkin tuotannossa sek(cid:132) ei-rauta- metalliteollisuuden ja ep(cid:132)orgaanisen kemian alalla. N(cid:132)ill(cid:132) tuotteilla k(cid:132)yd(cid:132)(cid:132)n kauppaa sek(cid:132) yhteis(cid:148)n sis(cid:132)ll(cid:132) ett(cid:132) maailmanlaajuisesti. Enirisorsen saama 1 819 miljardin Italian liiran tuki uhkaa v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua ja h(cid:132)iritsee kauppaa yhteis(cid:148)n sis(cid:132)ll(cid:132). Siksi on todettava, ett(cid:132) kaudella 1992–1996 toteutettu p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)ys on kokonaisuudessaan perustamissopi- muksen 92 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua valtion tukea. Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa m(cid:132)(cid:132)ri- tell(cid:132)(cid:132)n joitakin luonteeltaan yhteismarkkinoille soveltuvia valtion tukia. ollut aluepoliittisia Ottaen huomioon toimenpiteen luonteen, yritysryhm(cid:132)n sen tuotannollisten toiminnan monimuotoisuuden ja toimipaikkojen suuren lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n sek(cid:132) sen, ettei rahoi- tustoimilla kyseiseen valtion tukeen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan tai 3 kohdan b alakohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132), vaan ainoana poikkeuksena voidaan ottaa huomioon 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset, jotka koskevat tietyn taloudellisen toiminnan edist(cid:132)miseen tarkoitettua tukea. tavoitteita, Enirisorselle annettu p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)ys toteutettiin raken- neuudistuksen rahoittamista varten, mutta lopullisena tavoitteena oli koko yrityksen asettaminen selvitystilaan. Rakenneuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtion tukea koskeva komission politiikka on m(cid:132)(cid:132)ritelty asiaa koskevissa yhteis(cid:148)n suuntaviivoissa (2). Komisio korostaa n(cid:132)iss(cid:132) suuntaviivoissa, ett(cid:132) arvioidessaan t(cid:132)llaisten valtion tukien soveltuvuutta se noudattaa ankaria kriteerej(cid:132), koska tuet saattavat muutoin johtaa sosiaalisten tai teollisuuteen liittyvien ongelmien siirtymiseen perus- teettomasti j(cid:132)senvaltiosta toiseen. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komissio voi hyv(cid:132)ksy(cid:132) yrityksen raken- neuudistukseen tarkoitetun valtion tuen vain, jos sit(cid:132) koskeva suunnitelma t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) seuraavat yleisedellytykset: 1) yrityksen pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin taloudellinen ja rahoituksel- linen tehokkuus on palautettava kohtuullisessa ajassa, (1) Kok. 1991, s. I-1433, 21 kohta. (2) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12 2) kohtuutonta kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymist(cid:132) on v(cid:132)ltett(cid:132)v(cid:132), 3) tuen on oltava suhteessa rakenneuudistuksen kustan- nuksiin ja siit(cid:132) saatavaan hy(cid:148)tyyn, 4) rakenneuudistussuunnitelma on toteutettava kokonai- suudessaan, 5) suunnitelman toteuttamista on valvottava ja siit(cid:132) on laadittava asianmukaiset kertomukset. Vain jos n(cid:132)m(cid:132) edellytykset tuen vaikutuksia voidaan pit(cid:132)(cid:132) yhteensopivina yleisen edun kanssa perusta- missopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan tarkoit- tamassa merkityksess(cid:132). t(cid:132)yttyv(cid:132)t, 1. Kannattavuuden palauttaminen ja yksityist(cid:132)- minen tahansa rakenneuudistussuunnitelma voidaan Mik(cid:132) hyv(cid:132)ksy(cid:132) p(cid:132)(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)isesti vain siin(cid:132) tapauksessa, ett(cid:132) sen avulla on mahdollista ja palauttaa sen elinkelpoisuus pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132). saneerata kyseinen yritys Enirisorsen tarkoituksena oli sulkemisten, rakenneuudistusten avulla. tapauksessa rakenneuudistussunnitelman yritysten saattaminen selvitystilaan luovutusten ja yksityist(cid:132)miseen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)vien Kuten edell(cid:132) on todettu, Enirisorsen tappioita onnistuttiin n(cid:132)iden toimien avulla v(cid:132)hent(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomattavasti suun- nitelman t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanovuosina: tavanomaisista hallinto- menoista aiheutuvat tappiot v(cid:132)heniv(cid:132)t vuoden 1992 551,2 miljardista Italian liirasta 98,6 miljardiin Italian liiraan vuonna 1996. Vuodelle 1997 arvioitu 48 miljardin Italian liiran tappio johtuu sinkki(cid:132) tuottavasta Pertusola Sud -yri- joka suljetaan ja puretaan vuoden aikana tai tyksest(cid:132), myyd(cid:132)(cid:132)n siit(cid:132) kiinnostuneelle sijoittajalle. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen yritys ei kuitenkaan tuota en(cid:132)(cid:132) sinkki(cid:132). Yksi perustelu 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn k(cid:132)ynnist(cid:132)miseen oli komission v(cid:132)liaikainen p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132), jonka mukaan yritysten selvitystilaan saattaminen ja niist(cid:132) luopuminen ei ollut tervehdytt(cid:132)nyt Enirisorsen rahoitustilannetta. T(cid:132)m(cid:132) piti paikkansa menettely(cid:132) aloitettaessa, kun rakenneuu- distus oli viel(cid:132) kesken eiv(cid:132)tk(cid:132) kaikki sen vaikutukset olleet viel(cid:132) n(cid:132)kyviss(cid:132). Kuten on jo todettu, Enirisorsen rahoitustilanne on sittemmin muuttunut huomattavasti sik(cid:132)li, ett(cid:132) velkaantuminen on v(cid:132)hentynyt ja ett(cid:132) t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) ainoa tappiollinen toiminta (sinkin tuotantolaitos Pertusola Sud) yksityistet(cid:132)(cid:132)n vuoden 1997 aikana. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen Enirisorsen muodostavat vain Portovesme ja Nuova Solmine, jotka ovat molemmat kannattavia. Enirisorse on t(cid:132)ll(cid:132) tavoin onnistunut luopumaan kaikesta ep(cid:132)olennaisesta toiminnastaan ja pyrkii nyt supistamaan my(cid:148)s keskeisi(cid:132) toimintojaan. N(cid:132)in menetellen se on onnistunut v(cid:132)hent(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n velkojaan, ja Pertusola Sudin myynnin tai sulkemisen my(cid:148)t(cid:132) se vapautuu viimeisest(cid:132)kin tappiollisesta yrityksest(cid:132)(cid:132)n. 18. 3. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 80/39 aloitettaessa Italian viranomaiset ovat lis(cid:132)ksi osoittaneet, ettei Eniri- sorsen keskeist(cid:132) toimintaa j(cid:132)tetty rakenneuudistuksen ulkopuolelle, kuten menettely(cid:132) arveltiin. Karsittuaan rakenneuudistuksen ensimm(cid:132)isess(cid:132) vaiheessa suuren osan toiminnoistaan Enirisorse on muuttunut entist(cid:132) paljon pienemm(cid:132)ksi yhti(cid:148)ksi: siihen kuuluu nykyi- sell(cid:132)(cid:132)n vain kolme yrityst(cid:132), joita voidaan pit(cid:132)(cid:132) sen keskei- sen(cid:132) toimialana. Porto Margheran ja Padreno Dugnanon olevat tuotantolaitoksista toiminnat ovat kannattavia lukuun ottamatta Pertusola Sudia. Keskeiseen toimintaan ei siis en(cid:132)(cid:132) tarvita ENI:n varoja. N(cid:132)iden toimintojen rakenteen uudistaminen on alentanut tuotantokapasiteettia ja henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132). lupumisen j(cid:132)lkeen j(cid:132)ljell(cid:132) ja kiinnostuneilta ostajilta, velvollisuutensa kahden viel(cid:132) luvanneet komissiolle Lis(cid:132)ksi Italian viranomaiset ovat t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)ljell(cid:132) olevan yrityksen yksityist(cid:132)miseksi. Itse asiassa yksityist(cid:132)minen on jo k(cid:132)ynniss(cid:132), jotka ovat yksi- tyisi(cid:132) yrityksi(cid:132), on jo saatu sitovat ostosopimukset. Yksi- tyist(cid:132)misen tapahduttua Enirisorse asetetaan selvitystilaan, jolloin ei toisin kuin arveltiin menettely(cid:132) aloitettaessa, ollut selv(cid:132)(cid:132), jatkaisiko Enirisorse toimintaansa rakenneuu- distuksen j(cid:132)lkeen vai ei. Kun enirisorse on kokonaisuu- dessaan yksityistetty tai asetettu selvitystilaan, on uusien omistajien teht(cid:132)v(cid:132) varmistaa n(cid:132)iden yritysten lopullinen kannattavuus ilman valtion tukea. Yksityist(cid:132)minen lopettaa Enirisorsen ja Italian valtion v(cid:132)lisen suoran rahoitussuhteen, eiv(cid:132)tk(cid:132) yritykset en(cid:132)(cid:132) saa pysyv(cid:132)(cid:132) julkista rahoitusta. 2. Kilpailun kohtuuttoman v(cid:132)(cid:132)ristymisen est(cid:132)- minen Rakenneuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n tuen toinen edellytys on, ett(cid:132) kilpailijoihin kohdistuvat h(cid:132)iri(cid:148)t pyrit(cid:132)(cid:132)n mahdol- lisuuksien mukaan korjaamaan. Ellei n(cid:132)in tehd(cid:132), tuen katsotaan olevan ristiriidassa yleisen edun kanssa, eik(cid:132) perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakoh- dassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty(cid:132) poikkeusta voida soveltaa. oli mittava rakenneuudistus Enirisorsen ponnistus yrityksen koko tuotantokapasiteetin supistamiseksi kaik- kien tuotteiden osalta. Yrityksen liikevaihdon aleneminen vuoden 1992 1 867 miljardista Italian liirasta 810 miljar- diin Italian liiraan vuonna 1997 osoittaa selv(cid:132)sti tuotanto- kapasiteetin supistuneen. Menettely(cid:132) k(cid:132)ynnistett(cid:132)ess(cid:132) komissio ei tiennyt Enirisorsen keskeist(cid:132) toimintaa koske- vista laajoista supistamissuunnitelmista ja arveli tuolloin k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132)(cid:132)n olleiden tietojen perusteella, ettei raken- jotka neuudistus vaikuttaisi n(cid:132)ihin toimintoihin. Tiedot, Italian hallitus on toimittanut vastauksena menettelyn aloittamiseen, osoittavat, ett(cid:132) rakenneuudistus supistaa huomattavasti my(cid:148)s keskeisi(cid:132) toimialoja: lyijyn tuotanto on v(cid:132)hentynyt 45 prosenttia, sinkin 40 prosenttia, kuparin 100 prosenttia ja rikkihapon 38 prosenttia. N(cid:132)iden alojen henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132) on niin ik(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)hennetty huomattavasti: henkil(cid:148)st(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on v(cid:132)hentynyt vuosina 1992-1996 lyijyn tuotannossa 618:sta 297:(cid:132)(cid:132)n, sinkin tuotannossa 1 636:sta 1 284:(cid:132)(cid:132)n, kuparin tuotannossa 518:sta 202:een ja vuonna 1997 rikkihapon tuotannossa 346:sta 187:(cid:132)(cid:132)n. T(cid:132)m(cid:132)n perusteella voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) Enirisorsen rakenneuudistus ja sen nykyinen markkina-asema eiv(cid:132)t muuta kilpailun edellytyksi(cid:132) yhteisen edun kanssa ristirii- taisella tavalla. 3. Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) suhteessa rakenneuudistukseen Kuten edell(cid:132) on todettu, menneiden vuosien p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)ys k(cid:132)ytettiin Enirisorsen velkojen lyhent(cid:132)miseen, yritysten ja tuotantolaitosten selvitystilaan asettamiseen ja sulkemiseen sek(cid:132) er(cid:132)iden muiden yritysten ja tuotantolai- tosten rakenneuudistukseen. Todettakoon, ett(cid:132) edunsaaja on osallistunut huomattavalta selvitystilaan asettamista ja osin rakkenneuudistusta koskevan suunnitelman rahoitukseen omaisuuden ja ty- t(cid:132)ryhti(cid:148)iden myynnist(cid:132) saamillaan varoilla. Menettely(cid:132) aloitettaessa oli ep(cid:132)selv(cid:132)(cid:132), osallistuiko edunsaaja rahoituk- seen vai ei. Komissio on sittemmin saanut Italian halli- tukselta t(cid:132)yden varmuuden siit(cid:132), ett(cid:132) myyntitoimista saadut tulot on k(cid:132)ytetty rakenneuudistuksen muiden osien yhteisrahoitukseen. Kuten edell(cid:132) on todettu, rakenneuu- distuksen kokonaiskustannukset ovat t(cid:132)h(cid:132)n menness(cid:132) josta Enirisorse on rahoit- 2 658 miljardia Italian liiraa, tanut p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)yksen avulla 1 819 miljardia Italian liiraa ja 840 miljardia Italian liiraa myynnist(cid:132) saatujen tulojen avulla. T(cid:132)llaisia kustannuksia ei olisi saatu kate- tuksi, ellei Enirisorse olisi k(cid:132)ytt(cid:132)nyt rakenneuudistuksen rahoittamiseen omaisuuden myynnist(cid:132) saamiaan tuloja. Enirisorsen uudistettujen toimintojen lopullinen yksityis- t(cid:132)misvaihe edist(cid:132)(cid:132) edelleen n(cid:132)iden menojen rahoitusta. Suurempaa rahoitusosuutta ei edunsaajalta voida edellyt- t(cid:132)(cid:132). Enirisorselle my(cid:148)nnetty tuki ei tuo yritykselle tai sen ty- t(cid:132)ryhti(cid:148)ille tai viel(cid:132) toiminnassa oleville tuotantolaitoksille jota voitaisiin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) markkinoita liiallista maksukyky(cid:132), v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)viin aggressiivisiin toimiin, jotka eiv(cid:132)t liity raken- neuudistukseen eiv(cid:132)tk(cid:132) muiden uusien investointien rahoitukseen. L 80/40 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 3. 98 4. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen kokonaisuudessaan tussa merkityksess(cid:132), mik(cid:132)li artiklan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) noudatetaan. t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 ja 3 hyv(cid:132)ksym(cid:132) Asiaa koskevissa yhteis(cid:148)n suuntaviivoissa s(cid:132)(cid:132)detyn edelly- ehdotettu, tyksen mukaan yrityksen on toteutettava komission rakennusuudistussuunnitelma kokonaisuudessaan. Kuten sanottua, kyseisen suunni- telman sis(cid:132)lt(cid:148)n(cid:132) oli Enirisorsen omistukseen kuuluvien yritysten myynti ja selvitystilaan asettaminen, keskeisten toimintojen rakenneuudistus n(cid:132)iden yritysten yksityist(cid:132)- mist(cid:132) varten, niiden yksityist(cid:132)minen ja lopulta itse Eniri- sorsen asettaminen selvitystilaan. Koska italia on sitou- tunut toteuttamaan koko suunnitelman, voidaan todeta, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)kin edellytys t(cid:132)yttyy. 5. Valvonta ja kertomukset K(cid:132)ynniss(cid:132) olevan yksityist(cid:132)misen loppuunsaattamisen (Pertusola Sud) ja Portovesme/San Gavino ja Nuova Solmine yksityist(cid:132)misen on tapahduttava komission valvonnassa. t(cid:132)t(cid:132) varten Italian viranomaisten on esitett(cid:132)v(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajoin kertomus yksityist(cid:132)mistoimien etenemisest(cid:132), Enirisorsen rahoitustilanteesta ja yksityist(cid:132)misen my(cid:148)t(cid:132) saatavista tuloista, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Italian vuosina 1992-1996 Enirisorse SpA -nimiselle yritykselle p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)yksen(cid:132) my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) valtion tuki, 1 819 miljardia Italian liiraa, joka k(cid:132)ytettiin yrityksen rakenneuudistukseen sit(cid:132) koskevan suunnitelman mukai- sesti, on yhteensopiva yhteismarkkinoiden ja Euroopan tehdyn sopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten kanssa talousalueesta Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoite- 2 artikla ja tuotannolliset Italia t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) velvollisuutensa yksityist(cid:132)(cid:132) Enirisorse SpA:n j(cid:132)ljell(cid:132) olevat yritykset ja asettaa yrityksen lopullisesti selvitystilaan. Yksityist(cid:132)mis- toimet on toteutettava viimeist(cid:132)(cid:132)n 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998. ENI ei saa sijoittaa yksityist(cid:132)mistoimista saamiaan tuloja muihin omistamiinsa yrityksiin, vaan niill(cid:132) on katettava muut Enirisorse SpA:n selvitystilaan saattami- sesta mahdollisesti aiheutuvat kustannukset. toimipaikat 3 artikla Italia 1. avustaa komissiota kaikin tavoin t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen toteuttamisen valvonnassa ja esitt(cid:132)(cid:132) sille puoli- vuosittain kertomuksen erityisesti seuraavista seikoista: a) viel(cid:132) toteuttamatta olevien yksityist(cid:132)misten eteneminen ja niist(cid:132) saatavat tulot, b) Enirisorse SpA:n lopulliseen selvitystilaan saattamisen eteneminen ja siit(cid:132) aiheutuvat mahdolliset lis(cid:132)kustan- nukset, c) tuoreet tiedot Enirisorse SpA:n rahoitustilanteesta. 2. Enimm(cid:132)isen kertomuksen on oltava komissiolla viimeist(cid:132)(cid:132)n 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997, mink(cid:132) j(cid:132)lkeen kertomukset esitet(cid:132)(cid:132)n kuuden kuukauden v(cid:132)lein. 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Italian tasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1431/97 do Deputado Allan MACARTNEY à Comissão. Encerramento das unidades Crosse e Blackwell em Peterhead, Escócia

eurovoc_concepts:
EU Member State
Scotland
approximation of laws
cessation of trading
job cuts
labour law
social policy
worker consultation
worker information
works council

formats: html print


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 667/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 16ης Απριλίου 1997 για την τροποποίηση των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα των σιτηρών

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 668/97 DER KOMMISSION vom 16. April 1997 zur Festsetzung der im Sektor Reis geltenden Einfuhrzölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality
rice
third country


title: Regolamento (CE) n. 661/97 della Commissione del 16 aprile 1997 recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 2201/96 del Consiglio per quanto riguarda il regime delle quote nel settore dei prodotti trasformati a base di pomodori

eurovoc_concepts:
agricultural quota
agro-industry
common organisation of markets
fruit vegetable

formats: html pdfa1b print


title: Uredba Komisije (ES) št. 659/97 z dne 16. aprila 1997 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 o intervencijah na področju sadja in zelenjave

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
fruit
market intervention
marketing standard
producer organisation
vegetable

text: 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 405 31997R0659 L 100/22 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 17. 4. 1997 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 659/97 z dne 16. aprila 1997 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 o intervencijah na področju sadja in zelenjave KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni tržni ureditvi za sadje in zelenjavo (1) in zlasti členov 30(6), 48 in 57 Uredbe, ker naslov IV Uredbe (ES) št. 2200/96 določa intervencije za proizvode iz člena 1(2) omenjene uredbe; ker je zato treba določiti podrobna pravila uporabe; ker morajo organizacije proizvajalcev vnaprej obvestiti pooblaš- čene nadzorne organe o vsakem umiku, da se preprečijo nepra- vilnosti pri uporabi sistema in zagotovi njegova transparent- nost; ker je brez tega obvestila proizvod mogoče razdeliti šele po odobritvi države članice; ker naj se nadalje vzpostavi sistem komunikacije za organizacije proizvajalcev in države članice; ker naj se za izvajanje člena 25 Uredbe (ES) št. 2200/96 dolo- čijo roki za predstavitev ukrepov, ki jih je država članica spre- jela za zagotovitev okolju prijaznih običajev pri postopkih umika; ker naj se izraza „niso dani v prodajo“ in „umaknjeni s trga“ v zvezi s proizvodi obravnavata kot enakovredna in se vključita v enotno opredelitev; ker naj se tudi razjasni, da se predpisi o zahtevah glede embaliranja ne uporabljajo za proizvode, umak- njene s trga; ker prva, druga in tretja alinea točke (a) člena 30(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določajo, da se sadje in zelenjava, ki je bila umak- njena s trga v skladu s členom 23(1) in ni bila prodana, lahko prek dobrodelnih organizacij brezplačno razdeli v Skupnosti in zunaj nje kot človekoljubna pomoč nekaterim pomoči potrebnim kategorijam prebivalstva; ker naj se dobrodelne organizacije odobrijo vnaprej; ker je treba opredeliti tržna leta za proizvode, naštete v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 2200/96; ker je treba, z namenom uporabe omejitev, določenih v členih 23 in 24 Uredbe (ES) št. 2200/96, opredeliti „trženo količino“ določenega proizvoda, ki ga je tržila organizacija proizvajalcev, upoštevajoč proizvedene količine, ki jih je dejansko prodala obravnavana organizacija proizvajalcev, proizvedene količine drugih organizacij proizvajalcev ter proizvedene količine proiz- vajalcev, ki niso vključeni v nobeno organizacijo proizvajalcev; ker člen 28 Uredbe (ES) št. 2200/96 od držav članic zahteva, da uradno obvestijo Komisijo o cenah, ki so bile zabeležene na reprezentativnih trgih proizvajalcev za določene proizvode in za določena obdobja; ker naj se zato sestavi seznam teh trgov in obravnavanih proizvodov; ker mora v primeru brezplačne razdelitve sadja in zelenjave, umaknjenega s trga, stroške prevoza prevzeti Skupnost na podlagi člena 30(6) Uredbe (ES) št. 2200/96; ker je treba dolo- čiti, da je treba te stroške plačati pošiljatelju, ki je nosil stroške prevoza; ker je treba določiti pavšale za kritje takih stroškov; ker lahko v primeru brezplačne razdelitve jabolk in citrusov, umaknjenih s trga, dejanske stroške sortiranja in embaliranja do določene omejitve krije Skupnost na podlagi člena 30(6) Uredbe (ES) št. 2200/96; ker morajo, da bi izpolnile pogoje za ta ukrep, dobrodelne organizacije in organizacije proizvajalcev skleniti pogodbene dogovore; ker je treba predvideti določbe, ki urejajo takšne dogovore; ker člen 26 Uredbe (ES) št. 2200/96 uvaja nadomestilo Skup- nosti za umik proizvodov, naštetih v Prilogi II k omenjeni uredbi; ker naj se uveljavi sistem za izplačila teh nadomestil, tako da se zagotovi, da se vedno upoštevajo omejitve, določene v členu 23 Uredbe (ES) št. 2200/96; (1) UL L 297, 21. 11. 1996, str. 1. ker je treba določiti postopke za fizično in dokumentacijsko spremljanje postopkov intervencij in brezplačne razdelitve; ker naj se, v primerih kršitve, predpišejo svarilne kazni, ki so sora- zmerne resnosti prestopka; ker morajo postopki spremljanja stanja obsegati udeležene organizacije proizvajalcev in dobro- delne organizacije; 406 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 ker naj se, za tržno leto 1997 in kot prehodni ukrep, organiza- cijam proizvajalcev, ki so predložile operativni program v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 411/97 (1), dovoli dodatek k nadomestilu Skupnosti za umik; ker je treba razveljaviti Uredbo Komisije (EGS) št. 3587/86 (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1363/ 95 (3), Uredbo Komisije (EGS) št. 827/90 (4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 771/95 (5), Uredbo Komisije (EGS) št. 2103/90 (6), kakor je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo (ES) št. 1363/95, Uredbo (EGS) št. 2276/92 (7), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1363/95, in Uredbo Komisije (ES) št. 113/97 (8), katerih določbe so postale neveljavne ali jih bo nadomestila ta uredba; Člen 3 Za vsak proizvod je „tržena količina“ organizacije proiz- 1. vajalcev iz člena 23(3) Uredbe (ES) št. 2200/96, vsota: (a) proizvedenih količin članov, ki so bile dejansko prodane jih je ta organizacija prek organizacije proizvajalcev ali predelala; (b) proizvedenih količin članov organizacije proizvajalcev, ki so jih člani prodali neposredno, kot je predvideno v prvi in četrti alinei člena 11(1)(c)(3) Uredbe (ES) št. 2200/96; ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo ter Odbora za Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, (c) proizvedenih količin članov drugih organizacij proizva- jalcev, trženih prek zadevne organizacije proizvajalcev v skladu z drugo in tretjo alineo člena 11(1)(c)(3) navedene uredbe. SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I Intervencije Člen 1 Tržena količina iz prvega pododstavka ne vključuje tržene proizvodnje članov organizacije proizvajalcev, ki jim je dovo- ljena prodaja v skladu z drugo in tretjo alineo člena 11(1)(c)(3). Tržene proizvedene količine iz člena 23(4) Uredbe (ES) trženi količini, določeni v 2. št. 2200/96 so enakovredne odstavku 1. Člen 4 Ta uredba določa podrobna pravila za uporabo intervencij, predvidenih v Naslovu IV Uredbe (ES) št. 2200/96 ter se uporablja za proizvode iz člena 1(2) navedene uredbe. Tržna leta za proizvode, ki izpolnjujejo pogoje za nadomestilo Skupnosti za umik v skladu s členom 23(3) Uredbe (ES) št. 2200/96, so našteta v Prilogi I k tej uredbi. Člen 2 Tržna leta za proizvode, navedene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96, ki niso določena v prvem odstavku, trajajo od 1. januarja do 31. decembra. V tej uredbi proizvodi „umaknjeni s trga“ in „niso dani v 1. prodajo“ pomenijo proizvode, ki se ne prodajajo prek organiza- cije proizvajalcev, v skladu z intervencijami iz Uredbe (ES) št. 2200/96. 2. Proizvodi, umaknjeni s trga, morajo ustrezati veljavnim standardom, če so bili ti standardi sprejeti na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 2200/96. Vendar pa se v tem primeru standardi za embaliranje in zavijanje ne uporabljajo. (1) UL L 62, 4. 3. 1997, str. 9. (2) UL L 334, 27. 11. 1986, str. 1. (3) UL L 132, 16. 6. 1995, str. 8. (4) UL L 86, 31. 3. 1990, str. 13. (5) UL L 77, 6. 4. 1995, str. 9. (6) UL L 191, 24. 7. 1990, str. 19. (7) UL L 220, 5. 8. 1992, str. 22. (8) UL L 20, 23. 1. 1997, str. 26. Člen 5 1. Za proizvode, navedene v Prilogi II Uredbe (ES) št. 2200/ 96, morajo organizacije proizvajalcev iz členov 11 in 13 nave- dene uredbe ali združenja organizacij proizvajalcev za plačilo nadomestila Skupnosti za umik iz člena 26 navedene uredbe, vložiti zahtevek pri pristojnem organu države članice. se uporablja člen 13(3) Uredbe (ES) Kadar št. 2200/96, zadevna organizacija proizvajalcev preneha imeti koristi od določb, predpisanih v navedeni uredbi. 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 407 2. Zahtevek iz odstavka 1 obsega najmanj obdobje enega meseca. Priloži se mu dodatna dokumentacija, ki potrjuje koli- čino vsakega trženega proizvoda ter količino vsakega proiz- in voda, ki ga organizacija proizvajalcev ni dala v prodajo, navaja: Če pa vnaprejšnje obvestilo o postopku umika ni bilo mogoče, umaknjenih proizvodov ni mogoče razdeliti, dokler država članica tega ne odobri. (a) proizvedene količine članov, ki so se dejansko prodale prek organizacije proizvajalcev ali jih je ta organizacija predelala; Organizacije proizvajalcev pisno potrdijo, da umaknjeni proiz- vodi ustrezajo veljavnim standardom, če so bili ti standardi sprejeti na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 2200/96. (b) proizvedene količine članov drugih organizacij proizva- jalcev, ki so bile tržene prek zadevne organizacije proizva- jalcev v skladu z drugo in tretjo alineo člena 11(1)(c)(3) uredbe (ES) št. 2200/96; (c) proizvedene količine, ki jih je prispeval vsak proizvajalec, ki ni član nobene organizacije proizvajalcev, v skladu s členom 24 navedene uredbe. 3. Pri obravnavi vsakega zahtevka države članice zagotovijo, da je količina, ki ni bila dana v prodajo od začetka obravnava- nega tržnega leta, v skladu z omejitvami, določenimi v členih 23 in 24 Uredbe (ES) št. 2200/96. Če so bile te omejitve prese- žene, se nadomestilo Skupnosti za umik izplača le ob primernem upoštevanju teh omejitev in že izplačanega nado- mestila. Presežne količine se vključijo pri obravnavi naslednjega zahtevka. Organizacije proizvajalcev obvestijo pristojne nacionalne organe o sprejetih ukrepih za zagotovitev postopkov umika, ki so okolju prijazni. Organizacije proizvajalcev ali njihova združenja državam 2. članicam zagotovijo naslednje informacije, ki jih te sporočijo Komisiji: (a) zaloge jabolk in hrušk, ki so na voljo prvi dan vsakega meseca; (b) na začetku tržnega leta izjavo o obdelanih površinah po proizvodih in, kjer je to ustrezno, po sortah. Člen 6 Brez vpliva na člen 22 te uredbe se za plačilo nadomestila za umik proizvodov, ki niso navedeni v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 2200/96 in za odobritev dodatka k nadomestilu Skupnosti za umik, kot je določen v točkah (a) in (b) člena 15(3) Uredbe (ES) št. 2200/96, uporablja Uredba (ES) št. 411/97. Člen 9 1. Pred 10. dnem vsakega meseca države članice Komisiji po elektronski pošti sporočijo oceno proizvedenih količin, ki niso bile dane v prodajo v prejšnjem mesecu, ločeno po proizvodih. Člen 7 2. Ob koncu vsakega tržnega leta države članice pošljejo Komisiji za vsak zadevni proizvod podrobne podatke, določene v Prilogi IV. Ti podrobni podatki se pošljejo: Reprezentativni trgi iz člena 28(1) Uredbe (ES) št. 2200/ 1. 96 so navedeni v Prilogi II te uredbe. 2. Države članice za vsak tržni dan po elektronski pošti tedensko uradno obveščajo Komisijo o cenah proizvodov, zabe- leženih na reprezentativnih trgih za proizvode ter v obdobjih, navedenih v Prilogi III. Komisija te podatke posreduje državam članicam. Člen 8 1. Organizacije proizvajalcev ali njihova združenja o vsakem postopku umika obvestijo pristojne nacionalne organe najmanj 24 ur vnaprej, pri čemer naštejejo proizvode, ki so namenjeni za intervencije, skupaj s predvideno količino vsakega zadevnega proizvoda. (a) najpozneje do 30. junija po vsakem tržnem letu za para- dižnik, cvetačo, marelice, breskve, nektarine, grozdje, melone, lubenice in proizvode, ki niso navedeni v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 2200/96; jajčevce, (b) najpozneje do 30. novembra po vsakem tržnem letu za limone, hruške, jabolka, satsuma mandarine, klementine in sladke pomaranče. 3. Če države članice ne pošljejo podrobnih podatkov iz odstavka 2, ali če se ti podatki izkažejo za napačne glede na objektivna dejstva, s katerimi razpolaga Komisija, lahko Komi- sija odloži izplačilo predplačil za kritje stroškov iz člena 5(2)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 729/70 (1), dokler ji ne pošljejo zahte- vanih podrobnih podatkov. (1) UL L 94, 28. 4. 1970, str. 13. 408 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 Člen 10 Najpozneje do 15. septembra 1997 države članice obvestijo Komisijo o nacionalnem okviru, predvidenem v tretjem odstavku člena 25 Uredbe (ES) št. 2200/96. Ob koncu vsakega tržnega leta države članice pošljejo Komisiji informacije, določene v Prilogi VI, o postopkih brezplačne razdelitve. Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah zgoraj omenjenega okvira. Člen 14 POGLAVJE II Brezplačna razdelitev Člen 11 1. Brezplačno razdelitev kot del človekoljubne pomoči zunaj Skupnosti izvajajo dobrodelne organizacije iz člena 11(3)(c) v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena. 2. Odpremljeni proizvodi ne pridejo v poštev za izvozna nadomestila. Izvozni carinski dokument, tranzitni dokument in vsak izdani dokument T5, se opremijo z oznako „brez nadome- stila“. 1. V skladu s prvo in tretjo alineo člena 30(1)(a) Uredbe (ES) št. 2200/96 se lahko proizvodi, umaknjeni s trga v določenem tržnem letu, dajo na njihovo pobudo na voljo dobrodelnim organizacijam, ki so jih države članice odobrile za brezplačno razdelitev. Da bi izpolnile pogoje za odobritev, se dobrodelne orga- 2. nizacije obvežejo, da bodo: (a) upoštevale to uredbo; (b) imele ločene knjigovodske račune za zadevne postopke; (c) sprejele kontrolne preglede, predvidene v predpisih Skup- nosti. Države članice odobrijo dobrodelne organizacije v vsaj 3. eni od naslednjih kategorij: (a) dobrodelne organizacije, ki so pooblaščene za razdelitev proizvodov na ozemlju države članice, kjer so bili ti proiz- vodi umaknjeni; (b) dobrodelne organizacije, ki so pooblaščene za razdelitev na ozemlju Skupnosti; (c) dobrodelne organizacije, ki so pooblaščene za razdelitev proizvodov Skupnosti v tretjih državah. članice Komisijo uradno obvestijo o seznamih Države odobrenih dobrodelnih organizacij in (c) prvega pododstavka, ta pa jih objavi v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti. iz točk (b) Člen 12 Države članice predložijo Komisiji načrte 3. za vsak postopek brezplačne razdelitve ter ji pošljejo kopijo obvestila za Posvetovalni pododbor za oddajo presežkov pri FAO, potem ko je Komisija odobrila postopek. Za vsak posamezni primer se Komisija odloči, ali bo odobrila te postopke glede na zagotovila za uspešno izvedbo ter stanje na trgu. Ob koncu vsakega postopka države članice pošljejo Komisiji informacije, navedene v Prilogi VI. Člen 15 Stroške prevoza, povezane z brezplačno razdelitvijo vseh 1. proizvodov, umaknjenih s trga, prevzame Jamstveni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) na podlagi pavšalnih zneskov, določenih glede na razdaljo med krajem umika in krajem dostave, določenima v Prilogi V. V primeru brezplačne razdelitve zunaj Skupnosti pavšalni zneski, določeni v Prilogi V, vključujejo razdaljo med krajem umika in krajem prehoda meje Skupnosti. Stroški prevoza se izplačajo dobavitelju, ki 2. nosil finančne stroške obravnavanega prevoza. je dejansko Ustanove iz druge alinee člena 30(1)(a) Uredbe (ES) št. 2200/ 96, ki jih imenujejo države članice, morajo izpolnjevati pogoje iz člena 11(2) te uredbe. Za izplačilo omenjenih zneskov je treba predložiti dodatno dokumentacijo, ki potrjuje zlasti: Člen 13 — imena upravičenih organov, — količino zadevnih proizvodov, Države članice sprejmejo ukrepe, da olajšajo stike in postopke med zadevnimi organizacijami proizvajalcev in dobrodelnimi organizacijami, odobrenimi v skladu s členom 11(2). — sprejem s strani dobrodelne organizacije, — uporabljena prevozna sredstva. 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 409 Člen 16 Pri jabolkih in citrusih, umaknjenih s trga, stroške sorti- 1. ranja in embaliranja, povezane z brezplačno razdelitvijo, nosi Jamstveni oddelek EKUJS do zneska, določenega v odstavku 2 Priloge V, kadar se brezplačna razdelitev izvaja po pogodbi med organizacijami proizvajalcev in zadevnimi dobrodelnimi organizacijami. 2. Za namene odstavka 1 organizacije proizvajalcev na začetku tržnega leta sklenejo pogodbene dogovore z dobrodel- nimi organizacijami, odobrenimi v skladu s členom 11(2) in teh dogovorov, o njih obvestijo (3), pristojne nacionalne organe. Zadevni organi lahko določijo končni rok za sklenitev takšnih pogodbenih dogovorov. ter takoj po sklenitvi Dogovori se sklenejo pod pogojem, da obstajajo proiz- 3. vodi, ki so bili umaknjeni s trga. Količine, določene v dogo- vorih, se med tržnim letom lahko povečajo, odvisno od stanja na trgu. Dogovori se sklenejo za posamezno tržno leto v smislu 4. Uredbe (ES) št. 2200/96, ter navajajo: — verjetno količino vsakega proizvoda, — predvidena prevozna sredstva, — načrtovano stopnjo dobav, — dogovorjeno mesto, kjer bo proizvod na voljo, — obveznost organizacije proizvajalcev, da pripravijo že sorti- rane proizvode, pakirane v pakete manjše od 25 kg, 2. Države članice najmanj enkrat v tržnem letu izvedejo fizične in dokumentacijske kontrolne preglede umikov, ki so jih izvedle vse organizacije proizvajalcev. Za vsak proizvod ti kon- trolni pregledi zajamejo najmanj 20 % celotne umaknjene koli- čine. Poleg tega zagotovijo, da proizvodi, ki niso bili dani v prodajo, ustrezajo veljavnim standardom, če so bili takšni standardi spre- jeti na podlagi člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2200/96. V primerih, kjer se uporablja člen 30(2) Uredbe (ES) št. 2200/ 96, države članice nadzorujejo vse umaknjene količine. članice Države izvedejo dokumentacijske 3. kontrolne preglede intervencij, da zagotovijo, da so poročila pravilna ter da obstaja učinkovito preverjanje skladnosti s pogoji za plačilo nadomestila Skupnosti za umik ali za financiranje iz operativ- nega sklada iz člena 15(1) Uredbe (ES) št. 2200/96. Kontrolni pregledi se izvedejo pri vsaki organizaciji proizva- jalcev najmanj enkrat na vsako tržno leto ter morajo za vsak proizvod zajeti najmanj 10 % zahtevkov za izplačilo. Kadar kontrolni pregled razkrije pomembne nepravilnosti, 4. pristojni organi izvedejo dodatne kontrolne preglede med tekočim tržnim letom in povečajo pogostnost kontrolnih pregledov v naslednjem tržnem letu. — oceno števila upravičencev na upravno enoto. Člen 18 Najpozneje en mesec po sklenitvi dogovora države članice 5. pošljejo Komisiji informacije, določene v odstavku 4. 6. Stroški sortiranja in embaliranja se plačajo organizaciji proizvajalcev, ki je sortirala in embalirala proizvode, za to pa je potrebna predložitev dodatne dokumentacije, ki potrjuje zlasti: — imena upravičenih organov, — količino zadevnih proizvodov, — dejanske stroške sortiranja in embaliranja, — sprejem s strani dobrodelne organizacije. POGLAVJE III Kontrolni pregledi in kazni Člen 17 1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagoto- vijo izpolnjevanje določb Naslova IV Uredbe (ES) št. 2200/96 in zlasti določb, opredeljenih v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena. 1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagoto- vijo, da so postopki brezplačne razdelitve v skladu z veljavnimi predpisi tako v Skupnosti kot zunaj nje. Še zlasti: (a) zagotovijo, da so obravnavani postopki ustrezno izpeljani; (b) preverijo, kako dobrodelne organizacije na koncu uporabijo tako, da od njih zahtevajo potrdilo o proizvode, zlasti prevzemu, ki potrjuje uporabo proizvodov; (c) nadzorujejo končni namen uporabe proizvodov. 2. Kontrolni pregledi so dokumentacijski in fizični in zade- vajo tako organizacije proizvajalcev kot zadevna dobrodelna telesa. Lahko so naključni in vsako leto zajamejo najmanj 10 % razdeljenih količin. 3. V zvezi z razdelitvijo v Skupnosti in brez vpliva na člen 39 Uredbe (ES) št. 2200/96 pristojni organi države članice, na katere ozemlju poteka brezplačna razdelitev, izvajajo kontrolne preglede uporabe proizvodov in njihovega končnega namena uporabe. 410 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 Komisija državi članici na njeno zahtevo pomaga pri 4. spremljanju brezplačne razdelitve zunaj Skupnosti. Ustanove iz člena 12 ne pridejo v poštev za upravičenost 3. do postopkov brezplačne razdelitve v naslednjem tržnem letu. Člen 19 1. Upravičenec do nadomestila Skupnosti za umik ali finan- ciranje iz operativnega sklada je obvezan dvakratno povrniti zneske, ki so mu bili neupravičeno izplačani, skupaj z obrestmi, izračunanimi glede na čas, ki je pretekel od izplačila do povra- čila upravičenca, kadar kontrolni pregledi, izvedeni v skladu s členom 17, pokažejo, da: (a) proizvodi, ki niso bili dani v prodajo, niso v skladu z določ- bami o standardih, določenih v členu 2 Uredbe (ES) št. 2200/96; (b) proizvodi, ki niso bili dani v prodajo, niso bili razdeljeni, kot je določeno v členu 30 navedene uredbe; (c) razdelitev proizvodov, ki niso bili dani v prodajo, resno škoduje okolju. Vendar pa se kazen iz prvega pododstavka ne uporablja, kadar upravičenec zadovoljivo dokaže pristojnemu nacionalnemu organu, da nepravilnosti z njegove strani niso bile namerne ali niso bile posledica hude malomarnosti. V takih primerih upra- vičenec povrne samo neupravičeno izplačani znesek, skupaj z obrestmi. Obrestna mera je takšna, kot jo uporablja Evropski monetarni inštitut za transakcije v ekujih in je bila objavljena v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti, ter je veljala na dan, ko je bilo izvršeno neupravičeno izplačilo, povečana za tri odstotne točke. Povrnjeni zneski ter obresti, se izplačajo pristojni plačilni 2. agenciji ter se odštejejo od izdatkov, ki jih je financiral EKUJS. 3. V primeru lažne izjave, storjene namerno ali zaradi hude malomarnosti, se zadevne organizacije proizvajalcev izključijo iz prejemanja nadomestila Skupnosti za umik za tržno leto, ki sledi letu, ko je bila lažna izjava odkrita. Člen 20 Kadar se na podlagi kontrolnih pregledov, 1. izvedenih skladno s členom 18, pri brezplačni razdelitvi odkrijejo nepra- vilnosti, ki jih je mogoče pripisati organizacijam proizvajalcev ali odobrenim dobrodelnim telesom ali ustanovam iz členov 11 in 12, se uporabijo odstavki 2 do 7 tega člena. Dobrodelna organizacija 4. je prejela proizvod, umaknjen s trga, je dolžna povrniti vrednost proiz- vodov, ki jih je prejela, skupaj z obrestmi, izračunanimi glede na čas, ki je pretekel od prejema proizvodov do povračila upra- vičenca. ali ustanova, ki Člen 19(3) se uporablja za zadevne organizacije proizva- 5. jalcev. Poleg tega je organizacija proizvajalcev dolžna povrniti dvakratni znesek, ki ga je prejela v zvezi s stroški sortiranja in embaliranja, skupaj z obrestmi, izračunanimi glede na čas, ki je pretekel od izplačila do povračila upravičenca. Dobavitelj, ki je prejel stroške prevoza iz člena 15, je dolžan povrniti dvakratni znesek, ki ga je prejel za prevoz, skupaj z obrestmi, izračunanimi glede na čas, ki je pretekel od izplačila do povračila upravičenca. 6. Obrestna mera je takšna, kot jo uporablja Evropski mone- tarni inštitut za poslovanje v ekujih in je bila objavljena v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti ter je veljala na dan, ko je bilo izvršeno neupravičeno izplačilo, povečana za tri odstotne točke. Povrnjeni zneski, skupaj z obrestmi, se izplačajo pristojni jih financira in se odštejejo od izdatkov, ki 7. plačilni agenciji EKUJS. Člen 21 Člena 19 in 20 te uredbe se uporabljata brez vpliva na druge kazni, ki se sprejmejo v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 2200/96. POGLAVJE IV Prehodne in končne določbe Člen 22 Dobrodelni organizaciji se prekliče odobritev iz člena 2. 11(2). Preklic prične veljati nemudoma in traja najmanj eno tržno leto ter ga je mogoče podaljšati glede na resnost nepravil- nosti. Za leto 1997 se organizacije proizvajalcev, ki so predložile osnutek operativnega programa za odobritev v skladu s členoma 3 ali 15 Uredbe (ES) št. 411/97, pooblastijo, da na lastno odgovornost odobrijo dodatke k nadomestilu Skupnosti za umik v skladu s členom 15(3)(b) Uredbe (ES) št. 2200/96. 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 411 Člen 23 Člen 24 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Razveljavijo se Uredbe (EGS) št. 3587/86, (EGS) št. 827/90, (EGS) št. 2103/90, (EGS) št. 2276/92 in (ES) št. 113/97. Vendar pa se za vse proizvode, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2200/96, uporablja od začetka tržnega leta 1997/98. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 16. aprila 1997 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 412 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 PRILOGA 1 TRŽNA LETA ZA PROIZVODE, NAVEDENE V PRILOGI II K UREDBI (ES) ŠŠT. 2200/96 Proizvod Datum Paradižnik Jajčevci Melone Lubenice Cvetača Marelice Nektarine Breskve Namizno grozdje Limone Hruške Jabolka Satsuma mandarine Mandarine Klementine Sladke pomaranče Od 1. januarja do 31. decembra Od 1. januarja do 31. decembra Od 1. aprila do 31. marca Od 1. aprila do 31. marca Od 1. maja do 30. aprila Od 1. maja do 30. aprila Od 1. maja do 30. aprila Od 1. maja do 30. aprila Od 1. maja do 30. aprila Od 1. junija do 31. maja Od 1. junija do 31. maja Od 1. julija do 30. junija Od 1. oktobra do 30. septembra Od 1. oktobra do 30. septembra Od 1. oktobra do 30. septembra Od 1. oktobra do 30. septembra PRILOGA II SEZNAM REPREZENTATIVNIH TRGOV Marelice Grčija Francija Italija Španija Portugalska Argos Korinthos Moudania Chteaurenard Perpignan Valence Salerno Forli Murcia Valencia Zaragoza Jajčevci Alenquer Algarve Grčija Francija Italija Nizozemska Španija Portugalska Skala (Lakonias) Solun Chteaurenard Latina Catanzaro Coöperatie V, T, N, Den Bosch Almería Valencia Algarve Cvetača Belgija/Luksemburg Nizozemska Nemčija Grčija Francija Irska Sint-Katelijne Waver Coööperatie V, T, N, Den BoschCoööperatieve Veiling ZON, Grubbenvorst Hamburg Erfurt Kitzingen Maxdorf Reichenau Straelen Atene Chalkida Solun Dublin Châteaurenard Saint-Malo Saint-Omer Saint-Pol-de Lééon Italija Avstrija Združeno kraljestvo Španija Portugalska Danska Ascoli Piceno Pesaro Taranto Dunaj Birmingham Liverpool London Bristol Barcelona La Rioja Granada Murcia Navarra Sevilla Valencia Oeste Odense 0 3 / Z v. 2 0 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 4 1 3 Finska Švedska Helsinki Helsingborg Grčija Italija Španija Portugalska Limone Egio Xylokastro Catania Palermo Siracusa Murcia Alicante Málaga Murcia Algarve Oeste Grčija Francija Italija Španija Portugalska Argos Korzika Cosenza Taranto Castellón Valencia Alcácer do Sal Algarve Klementine Italija Portugalska Španija Algarve Barcelona Barcelona Huelva Valencia Jagode Mandarine Grčija Italija Španija Portugalska Catania Siracusa Taranto Alicante Castellón Valencia Algarve Salerno Bologna Argos Chios 4 1 4 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 0 3 / Z v. 2 0 Salerno Ferrara Bologna Argos Arta Sparti Latina Bologna Ferrara Skydra Veria Italija Španija Grčija Portugalska Melone Almería Badajoz Ciudad Real Murcia Kyparissia Amaliada Patra Larissa Trikala Ribatejo Sladke pomaranče Grčija Italija Španija Portugalska Catania Siracusa Catanzaro Alicante Castellón Sevilla Valencia Algarve Santiago do Cacém Lubenice Italija Španija Grčija Portugalska Almería Murcia Valencia Kyparissia Amaliada Patra Larissa Trikala Ribatejo Breskve in nektarine Grčija Francija Španija Italija (breskve) Italija (nektarine) Portugalska Montauban Nîmes Perpignan Valence Huesca La Rioja Lérida Murcia Sevilla Valencia Zaragoza Bologna Ferrara Ravenna Forli Salerno Salerno Ravena Forli Verona Ferrara Cova da Beira Montargil Ribatejo Oeste 0 3 / Z v. 2 0 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 4 1 5 Belgija/Luksemburg Danska Nemčija Grčija Francija Irska Sint-Truiden Odense Bonn-Roidorf Hamburg Bodenseemarkt Stade Naoussa Skydra Tripolis Volos Angers Montauban Nîmes Dublin Jabolka Italija Nizozemska Združeno kraljestvo Španija Portugalska Bolzano Ferrara Ravenna Verona Coöpertie V, N, T, Den Bosch Birmingham London Finska Švedska Avstrija Helsinki Helsingborg Wollsdorf Gerona Huesca La Rioja Lérida Zaragoza Hruške Oeste Cova da Beira Guarda Viseu Belgija/Luksemburg Danska Nemčija Grčija Irska Italija Sint-Truiden Odense Bonn-Roidorf Ingelheim Stade Veria Volos Dublin Ravenna Bolzano Verona Ferrara Rovigo Francija Nizozemska Združeno kraljestvo Španija Portugalska Angers Avignon Valence Coöpertie V, N, T, Den Bosch Birmingham London Badajoz Huesca La Rioja Lérida Zaragoza Oeste Cova da Beira 4 1 6 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 0 3 / Z v. 2 0 Grčija Italija Francija Španija Portugalska Naminzno grozdje Iraklio Kavala Korinthos Ascoli Piceno Bari Chieti Agrigento Avignon Nîmes Alicante Almería Valencia Murcia Paradižnik Alenquer Moura Ferreira do Alentejo Algarve Belgija in Luksemburg Nizozemska Nemčija Grčija Španija Italija Sint-Katelijne-Waver Coöperatie V, T, N, Den Bosch Coööperatieve Veiling ZON, Ierapetra Pyrgos Heidelberg Kitzingen Maxdorf Reichenau Straelen Erfurt Alicante Almería Barcelona Las Palmas Máálaga Murcia Valencia Ascoli Piceno Bari Ragusa Pescara Danska Združeno kraljestvo Francija Irska Portugalska Odense Birmingham Glasgow Liverpool London Châteaurenard Marmande Perpignan Dublin Algarve Oeste Finska Švedska Avstrija Helsinki Helsingborg Wollsdorf Dunaj Grčija Španija Portugalska Argos Castellón Valencia Algarve Satsuma mandarine 0 3 / Z v. 2 0 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 4 1 7 418 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 Kot je predvideno v členu 7(2) te uredbe, države članice sporočijo dnevne proizvodne cene, zabeležene za naslednje proizvode in obdobja: PRILOGA III I. A Proizvodi Predstavitev in tip Obdobje Paradižnik „okrogel“ in „rebrasti“ tip, kakovostna razreda I in II, velikosti 57/77 mm, pakiran Od 1. januarja do 31. decembra Jajčevci — podolgovati tip, kakovostni razred I, velikost nad 40 mm Od 1. januarja do 31. decembra — okroglasti tip, kakovostni razred I, velikost nad 70 mm Melone — sorte Glob Galia, Piel de Sapo, Jaune et lise, Supermarket, Charentais, Honeydew, Tamaris, Cantaloup in Tendral, kako- vostna razreda I in II Od 1. aprila do 31. marca Lubenice — sorte s koščicami Od 1. aprila do 31. marca — sorte brez koščic kakovostni razred I Cvetača „cvetovi“, kakovostni razred I, pakirana Od 1. maja do 30. aprila Marelice kakovostni razred I, velikost nad 40 mm Od 1. maja do 30. aprila Nektarine Breskve sorte Armking, Crimsongold, Early sun grand, Fairlane, Fantasia, Independence, May Fire Brite, May Fire, Flavor Geant, Early Grand, Flavor Nectared, Snow Queen, Queen Rubi, Caldesi, Venus, Sweet Red, Nettaros, Sweet Lady, Autumn Free, Caldesi, Tasty Free, Albared in Stark red gold, kakovostni razred I, veli- kost od 56/73 mm Od 1. maja do 30. aprila sorte Amsden, Cardinal, Dixired, Merryl Germfree, Catherina Maria Serena, Federica, Vesubio, Baby Gold, Red Globe, Carson, Andros, San Lorenzo, Sudanel, Miraflores, Campiel, Calanda, Rojo rito, Rojo Gallur, Jeronimo, Flavorcrest, Iris rosso, Maria Bianca, Rosa del West, Maria Delizia, K2, Duchessa d'Este, Merril Gemfree, Michelimi, Red Haven, Springcrest in Springtime, kako- vostni razred I, velikost od 56/73 mm Od 1. maja do 30. aprila Namizno grozdje sorte Regina dei Vignetti, Sultanine, Regina (Mennavacca bianca, Rosaki, Dattier de Beyrouth), Italia, Aledo, Ohanes (Almería), D. Maria, Napoleon, Dominga, Alfonso Lavallée, Cardinal, Italia, Moscatel Romano, Apirena in Aledo, kakovostni razred I Od 1. maja do 30. aprila Limone kakovostni razred I, velikost od 53/65 mm Od 1. junija do 31. maja 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 419 Proizvodi Predstavitev in tip Obdobje Hruške — sorte Beurréé Hardy, Coscia (Ercolini), Crystallis (Beurréé Napolééon, Ercolini, Blanquilla, Tsakonika), Dr. Jules Guyot (Limonera) in Rocha, kakovostni razred I, velikost 55 mm ali več — sorte Limonera, Conféérence, Bon Chréétien, Williams, Buena Lisa, Max Red Bartlett, kakovostni razred I, velikost 60 mm ali večc — sorte Empereur Alexandre (Kaiser Alexandre Bosc), Abate Fetel, Decana del Cimmizio, Passacrassana, kakovostni razred I, velikost 70 mm ali večc Od 1. junija do 31. maja Jabolka — sorte Reine des Reinettes in Verde Doncella, kakovostni Od 1. julija do 30. junija razred I, velikost 65 mm ali večc — sorte Delicious Pilafa, Golden Delicious, Jonagold, Jonagored, Elstar, Gloster, Boskoop, Cox Orange, Iraded, Golden Supreme, James Grieve, Red Chief, Top Redy, Red Delicious, Reinette grise du Canada, Starking Delicious, Granny Smith, Belleza de Roma, Summered, Royal Gala in Orzak Gold, kakovostni razred I, velikost 70 mm ali večc Satsuma mandarine kakovostni razred I, velikost od 54/69 mm Od 1. oktobra do 30. septembra Mandarine kakovostni razred I, velikost od 54/69 mm Od 1. oktobra do 30. septembra Klementine kakovostni razred I, velikost od 43/60 mm Od 1. oktobra do 30. septembra Sladke pomaranče sorte Moro, Navel, Navellina, Navellate, Tarroco Salustiana, Sanguinelli in Valencia late, kakovostni razred I, velikost od 67/80 mm Od 1. oktobra do 30. septembra I. B Drugi proizvodi: Proizvodi Predstavitev in tip Obdobje Jagode kakovostni razred I, pakirane Od 1. oktobra do 30. septembra 420 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 20 PRILOGA IV 1. Stroški prevoza v okviru brezplačne razdelitve (prva, druga in tretja alinea člena 30(1)(a) Uredbe (ES) št. 2200/96) (EKU za 100 kg) PRILOGA V Razdalja manjša od 25 km Razdalja 25 km ali več, a manj od 200 km Razdalja 200 km ali več, a manj od 350 km Razdalja 350 km ali več, a manj od 500 km Razdalja 500 km ali več Dodatni stroški prevoza za vagone ali druga hladilna vozila 1, 20 2, 50 3, 50 5, 00 6, 50 0, 60 2. Stroške sortiranja in embaliranja jabolk in citrusov nosi Skupnost do največ 11 EKU za 100 kg neto. 03/Zv. 20 SL Uradni list Evropske unije 421 Podrobnosti v zvezi s postopki brezplačne razdelitve: (a) glede brezplačne razdelitve v Skupnosti: PRILOGA VI — razdeljeni proizvod (sorta, tržna kategorija), — razdeljena količina — ime in sedež organizacije proizvajalcev, ki izvaja umike, — ime in sedež odobrene dobrodelne organizacije ali ustanove, ki jo je država članica določila za prejem proizvoda, — končna uporaba proizvoda, — vrsta uporabljene embalaže, z navedbo, ali je reciklirana ali ne, — uporabljena prevozna sredstva ter ime prevoznika, — datum dobave in datum prejema, — ocena števila upravičencev na upravno enoto, — datum sklenitve dogovora med organizacijo proizvajalcev in odobrenim dobrodelnim telesom; (b) glede brezplačne razdelitve zunaj Skupnosti: — razdeljeni proizvod (sorta, tržna kategorija), — razdeljena količina, — ime in sedež organizacije proizvajalcev, ki izvaja umike, — ime in sedež odobrene dobrodelne organizacije, ki izvaja razdelitev, — ime in naslov odobrene dobrodelne organizacije, ki prejme proizvod, — država in kraj končnega cilja, — opis končcne uporabe proizvoda (skupina prebivalstva, ki ji je namenjen), — uporabljena prevozna sredstva ter ime prevoznika, — datum dobave in datum prejema, — ocena števila upravičencev na upravno enoto, — datum sklenitve dogovora med organizacijo proizvajalcev in odobrenim dobrodelnim telesom


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1432/97 dell'on. Olivier DUPUIS alla Commissione. Taiwan

eurovoc_concepts:
Taiwan
World Trade Organisation
cooperation agreement (EU)
information centre
trade policy


title: Directiva 97/17/CE de la Comisión de 16 de abril de 1997 por la que se establecen disposiciones de aplicación de la Directiva 92/75/CEE del Consejo en lo que respecta al etiquetado energético de los lavavajillas domésticos (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
consumer information
energy consumption
harmonisation of standards
household electrical appliance
labelling
noise level