title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
cotton
import
natural fibre
third country

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 21. 04. 1997 KOM(97) 160 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa (komission esittämä) Perustelut (1) Komissio otti 20 päivänä marraskuuta 1996 asetuksella (EY) N:o 2208/96 (1) käyttöön Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit. (2) Väliaikaisten tullien käyttöönoton jälkeen asiasta kiinnostuneille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa ja rulla kuulluiksi, jos ne olivat sitä pyytäneet. (3) Viejiltä ja tuojilta saatujen lukuisien pyyntöjen jälkeen tutkimuksen laajuutta muutettiin jättämällä sen ulkopuolelle lääkintäkäyttöön tarkoitettu sideharso tämän materiaalin erityisten fyysisten ominaisuuksien ja sille aivan ominaisen lopullisen käyttötarkoituksen vuoksi. (4) Jotkut viejien esittämät polkumyyntimarginaalien määrittämistä koskevat väitteet hyväksyttiin ja polkumyyntiä koskevia laskelmia muutettiin vastaavasti, jos se oli asianmukaista. Tästä seurasi kaikkien polkumyyntimarginaalien aleneminen. Lopulliset keskimääräiset marginaalit vaihtelevat 13 ja 15 prosentin välillä. Suurin polkumyyntimarginaalin aleneminen tapahtui Pakistanin osalta, kun keskiarvo laski 27,9 prosentista 14,3 prosenttiin. (5) Viejien esitettyä näkökantansa alihinnoittelun ja alihintaan myynnin laskemismenetelmää muutettiin olemassa olevien eri tuotetyyppien huomioon ottamiseksi. Uusi menetelmä vahvisti kuitenkin huomattavan alihinnoittelun olemassaolon. (1) EYVLN:oL295,20. 11. 1996,s. 3. (6) Tuotteen arkuus ja sen strateginen asema tuotantoketjussa sekä asiasta kiinnostuneilta osapuolilta saadut huomautukset huomioon ottaen menettelyn yhteisön etua koskevat näkökohdat tutkittiin laajasti. Tarkastelu vahvisti, että toimenpiteillä olisi myönteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalalle sikäli, että niiden avulla sille tulisi mahdolliseksi lisätä tuotantoaan, alentaa kulujaan ja palauttaa kannattavuutensa, mutta eivät liian vaikuttaisi jalostusketjun loppupäässä toimivaan teollisuuteen. Siksi alustavat päätelmät siitä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät kokonaisuutena ole yhteisön edun vastaisia, vahvistettiin. (7) Siksi komissio ehdottaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan mukaisesti, että neuvosto ottaisi käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa. Aiheutuneen vahingon laajuuden vuoksi suositellaan myös, että väliaikaiset polkumyyntitullit olisi kannettava lopullisesti sen määräisinä, kuin lopulliset tullit otetaan käyttöön. -2 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o /97, annettu , lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961 ja erityisesti sen 9 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan edellä mainitussa asetuksessa säädettyä neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo, että A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET (1) Komissio on asetuksella (EY) N:o 2208/962 (jäljempänä 'väliaikainen asetus') ottanut käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin CN-koodeihin 5208 11-5208 19 ja 5209 11-5209 19 kuuluvien Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, 1 EYVL N:o L 56,6. 3. 1996, s. 1, jäljempänä perusasetus 2 EYVL N:oL 295, 20. 11. 1996, s. 3 Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden yhteisöön tuonnissa. B. MYÖHEMPI MENETTELY (2) Komissio jatkoi kaikkien lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista ja suoritti tutkimuksia asianomaisista maista olevien tuottajien/viejien kanssa yhteydessä olevien yhteisöön tuojien toimitiloissa: - Eurotex Trading Corp. GmbH, Hampuri, Saksa - Mafatlal Limited, Romaga AG (UK and Switzerland), Lancashire, Yhdistynyt kuningaskunta (3) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa on todettu, komissio tutki edelleen harsokankaan mahdollista jättämistä menettelyn ulkopuolelle ja suoritti tutkimuksia seuraavien yhteisön yritysten toimitiloissa: - Torval, Torras Valenti S. A. , Navarcles, Barcelona, Espanja - Texpol, Textil Planas Oliveras S. A. , Manresa, Barcelona, Espanja. (4) Väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tietyt asiasta kiinnostuneet osapuolet esittivät huomautuksiaan kirjallisesti. (5) Komissio antoi kuulluksi tulemista pyytäneille osapuolille siihen mahdollisuuden. - 4- (6) Osapuolille ilmoitettiin pyynnöstä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa ja väliaikaisten tullien muodossa varmistettujen maksujen lopullista kantamista. Niille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa oli mahdollista tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. (7) Asiasta kiinnostuneiden osapuolien suullisesti ja kirjallisesti esittämiä huomautuksia harkittiin ja jos sen katsottiin olevan asianmukaista, ne otettiin lopullisten päätelmien tekemistä varten huomioon. C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (8) On syytä muistaa, että kyseinen menettely koskee kaikkia litteäksi kudottuja valkaisemattomia (harmaita) puuvillakankaita, joissa on vähintään 85 prosenttia puuvillaa. Harmaita puuvillakankaita valmistetaan tyypiltään ja rakenteeltaan monessa eri muodossa, ja ne määritellään seuraavien tekijöiden yhdistelmänä: valmistuksessa käytetyn langan numero (paino), sekä loimen että kuteen säikeiden lukumäärä ja tapa, jolla langat on punottu. Lisäksi monet tuottajat pystyvät yleensä tilauksesta tuottamaan rakenteeltaan missä tahansa muodossa olevia harmaita puuvillakankaita. (9) Väliaikaisessa vaiheessa käytettävissä olleiden tietojen perusteella komissio katsoi, että asianomaisista maista peräisin olevat kotimaan markkinoille ja vientiin tarkoitetut tyypit olivat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 12 kappaleessa on osoitettu. Komissio katsoi myös, että Intian kotimaan markkinoilla myydyt ja kiinalaisten yritysten viemät tyypit olivat samankaltaisia tuotteita samoin kuin kaikista asianomaisista maista viedyt tyypit ja yhteisön tuottajien tuottamat tyypit. 5- (10) Väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen esitettiin useita pyyntöjä tietyntyyppisten harmaiden puuvillakankaiden jättämiseksi menettelyn ulkopuolelle. Kyseisiin tyyppeihin kuului rakenteeltaan erilaisia ja määriteltyihin eri käyttötarkoituksiin valmistettuja kankaita. Niihin kuuluivat muun muassa tietyt kirjontaan käyttäväksi tarkoitetut, kiilloituslaikoissa käytettäväksi tarkoitetut ja siteiden, kääreiden ja sideharson valmistukseen tarkoitetut kankaat (jäljempänä 'harsokangas'). (11) Harsokankaan osalta komissio katsoo, että - harsokankaiden fyysiset ominaisuudet ovat erilaiset, koska niiden rakenne on erityisen kevyt ja tekee ne tavallisesti sopimattomiksi käytettäväksi mihinkään muuhun tarkoitukseen, eivätkä ne sen vuoksi ole vaihdettavissa rakenteeltaan sellaisten kankaiden kanssa, joita käytetään esimerkiksi vaatteita ja kotitalouksien kalusteita valmistavilla aloilla; - harsokankaat on tarkoitettu erityiseen terveydenhoito-/lääkintäkäyttöön, joka eroaa muiden tekstiiliteollisuuden käyttämien kankaiden käyttötarkoituksesta, sillä kyseistä tuotetta voidaan käyttää vain sideharson tuottamiseen, joka on määritelty Euroopan neuvoston laatimassa 'Euroopan farmakopeassa' (CN- koodi 3005 90 31), ja sen on täytettävä ankarat hygieniaan liittyvät vaatimukset; - erilliseen CN-koodiin 5208 11 10 luokiteltu lääkintäkäyttöön tarkoitetun sideharson valmistukseen käytettävä kangas on selvästi erotettavissa erityiseksi tuotteeksi ja se voidaan jättää menettelyn ulkopuolelle vaarantamatta käyttöön otettujen toimenpiteiden tehokkuutta. Toimenpiteiden kiertäminen antamalla tuotteista petollisesti väärä kuvaus olisi vaikeaa ja helposti havaittavissa. -6 CN-koodiin 5208 11 10 kuuluvat, siteiden, kääreiden ja lääkintäkäyttöön tarkoitettujen sideharsojen valmistukseen tarkoitetut kankaat jätetään tarkasteltavana olevan menettelyn ulkopuolelle. Kyseisestä tuotteesta mahdollisesti kannetut väliaikaiset polkumyyntitullit olisi sen vuoksi vapautettava tai palautettava. (12) Kaikkien muiden kangastyyppien osalta, joista vastaanotettiin tämän menettelyn ulkopuolelle jättämistä koskevia pyyntöjä, olisi korostettava, että ne kuuluvat selvästi edellä määriteltyihin samankaltaisiin tuotteisiin. Tämän vuoksi ne kuuluvat menettelyn soveltamisalaan. 7- D. VIEJÄT JA TUOTTAJAT ALKUPERÄMAISSA 1. Yksilöllinen tarkastelu otannan yhteydessä (13) Useat turkkilaiset osapuolet väittivät olevan ristiriitaista toisaalta katsoa, että otos, johon kuului vain kaksi yritystä, olisi vielä Turkin tuotannon ja kyseisen tuotteen viennin osalta edustava, mutta toisaalta kieltäytyä myöntämästä yksilöllistä tarkastelua yrityksille, jotka pyysivät sellaisen suorittamista. Esitetyssä väitteessä sekoitetaan kysymys Turkin otoksen edustavuudesta kysymykseen siitä, voitiinko yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt hyväksyä, mikä riippuu kaikista tutkimuksen kohteena olevista maista saatujen yksilöllistä tarkastelua koskevien pyyntöjen määrän edustamasta työtaakasta. Olisi muistettava, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 26-28 kappaleessa oli jo tehty perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla päätelmä, jonka mukaan yksilöllisiä tarkasteluja ei voitu myöntää tuottajien/viejien suuren lukumäärän vuoksi asiassa, jossa oli mukana useita satoja viejiä kuudessa maassa, niin että yksilöllinen tarkastelu olisi aiheuttanut kohtuuttomasti työtä ja estänyt tutkimuksen saattamisen ajoissa päätökseen. -8 E. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo (a) Markkinatalousmaat (i) Menetelmät normaaliarvon määrittämiseksi laskennallisesti (14) Kaksi egyptiläistä tuottajaa/viejää asetti kyseenalaiseksi laskennallisesti muodostetun normaaliarvon käyttämisen tapauksissa, joissa toisen otokseen kuuluvan tuottajan/viejän kotimaan hintoja olisi voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseksi rakenteeltaan samanlaisille kankaille. Olisi huomattava, että vaikka joidenkin tuotteiden rakenne on sama, Egyptissä käytetyt eri kudontamenetelmät, kutomakoneiden tehokkuus ja eri puuvillalaadut aiheuttivat niin suuria lopullisen tuotteen kustannusten vaihteluja, että toisen tuottajan/viejän hinnan käyttäminen normaaliarvon perustana ei olisi ollut asianmukaista. (15) Kaksi intialaista tuottajaa/viejää väitti, että normaaliarvo oli määritetty väärin, koska alempaan laatuluokkaan kuuluvien tuotteiden myyntiä kotimaan markkinoilla ei oltu otettu normaaliarvoa laskettaessa huomioon. Ottaen huomioon, että yhteisöön vietävät tuotteet olivat laadultaan ensiluokkaisia, normaaliarvon laskemisen oli perusasetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustuttava vertailukelpoiseen tuotteeseen, toisin sanoen vientimaassa kotimaan markkinoilla myytyihin ensiluokkaisiin tuotteisiin. (16) Useat osapuolet asettivat kyseenalaiseksi kahden eri raja-arvon eli viiden prosentin ja kymmenen prosentin raja-arvojen käyttämisen arvioitaessa samassa järjestyksessä kotimaan myynnin ja kannattavuuden riittävää edustavuutta. Eräs osapuoli väitti, että jos kotimaan myynnin edustavuus katsottiin kannattavuuden osalta riittämättömäksi, se olisi samalla katsottava riittämättömäksi myös myynti-, hallinto- ja muiden kustannusten osalta. Esitetyssä väitteessä näytetään sekoittavan komission käyttämät eri raja-arvot sen toteamiseksi, (i) olisiko kotimaan hintoja käytettävä normaaliarvon perusteena ja (ii) oliko kotimaan myynti kannattavaa. Tässä yhteydessä viitataan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 29-36 kappaleeseen, jossa komission käyttämät perusasetuksen 2 artiklan mukaiset menetelmät ja sen noudattama yhtenäinen käytäntö on selitetty yksityiskohtaisesti. Selvyyden vuoksi olisi huomattava, että vaikka osa myynnistä tai jopa koko myynti on ilmeisesti ollut tappiollista, myynti-, hallinto- ja muut kustannukset eivät ole sen vuoksi epäluotettavia käytettäväksi asianmukaisen normaaliarvon muodostamisessa laskennallisesti. Toisaalta on komission käytännön mukaista katsoa, että kotimaan myynti ei ole kokonaisuudessaan tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, jos alle kymmenen prosenttia kyseisestä myynnistä on kannattavaa (katso väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 33 kappale). Tätä raja-arvoa käytetään myös sen toteamisessa, voiko kotimaan markkinoilta saatua voittoa käyttää asianmukaisena perustana laskennallisen normaaliarvon muodostamisessa. (ii) Tuotantokustannukset (17) Kaksi egyptiläistä tuottajaa/viejää asetti kyseenalaiseksi komission päätöksen lisätä ilmoitettuja raakapuuvillan ostosta aiheutuneita kustannuksia. -10 Yhdessä tapauksessa tehtiin näin, koska tuottaja/viejä ei ollut ottanut huomioon todellisuudessa maksettuja hintoja, jotka vastasivat raakapuuvillan markkinahintojen poikkeuksellisen suurta nousua kaudella 1994/1995 (joka kattoi suurimman osan tutkimusajanjaksosta). Toisessa tapauksessa hintoja oikaistiin, koska raakapuuvillasta aiheutuneet kulut oli ilmoitettu perustuen tilivuoteen eikä tutkimusajanjaksoon. Sen vuoksi alustavat päätelmät vahvistetaan. (iii) Myynti-, hallinto-ja muut kustannukset (18) Monet osapuolet asettivat kyseenalaiseksi rahoituskulujen ottamisen huomioon muodostettaessa normaaliarvoa laskennallisesti. Tässä suhteessa olisi huomattava, että komission käytännön mukaan on ollut tavanomaista ottaa normaaliarvoa laskettaessa huomioon kaikki kyseisen tuotteen tuottamisesta ja myymisestä kotimaan markkinoilla aiheutuneet kulut, rahoituskulut mukaan lukien. Rahoituskulut otettiin näin ollen normaaliarvoa laskennallisesti muodostettaessa huomioon sellaisina, kuin ne oli ilmoitettu. (19) Kaksi indonesialaista tuottajaa/viejää, joilla oli kanssaan etuyhteydessä olevat kotimaan markkinoilla toimivat jakelijat, väitti, että komissio oli ottanut laskelmissaan näiden jakelijoiden kului virheellisesti huomioon ja pyysi, että myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia vähennettäisiin näiden etuyhteydessä olevien yritysten rajallista toimintaa vastaavasti. -11 Tässä yhteydessä olisi huomattava, että katsotaan olevan tavanomaista kohdella myyntiyrityksiä ja niiden kanssa etuyhteydessä olevaa tuottajaa/viejää yhtenä taloudellisena yksikkönä sikäli, kun tässä kyseessä olevat myyntiyritykset suorittavat kotimaan markkinoilla tehtäviä, jotka ovat olennaisilta osiltaan samanlaisia tytäryhtiön tai myyntiosaston suorittamien tehtävien kanssa. Ottaen huomioon, että komissio katsoi edellä mainittujen ehtojen täyttyvän tässä tapauksessa asianomaisten etuyhteydessä olevien yritysten suhteen, niiden kulut laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja otettiin huomioon asianomaisten kahden tuottajan/viejän normaaliarvoja laskennallisesti muodostettaessa. (iv) Kotimaan markkinoiden voittomarginaali (20) Jotkut tuottajat väittivät normaaliarvon muodostamisessa laskennallisesti käytetyn voittomarginaalin suhteen, että kannattavuus kotimaan markkinoilla olisi pitänyt arvioida vain rakenteeltaan sellaisten kankaiden osalta, joita myytiin sekä kotimaassa että yhteisön markkinoilla. Olisi kuitenkin muistettava, että perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan "normaaliarvon määritykseen käytetään tavallisesti kotimarkkinoiden kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myyntiä". Siksi kotimaan voittomarginaalin määritykseen käytettiin kaikkea kotimarkkinoiden kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myyntiä, riippumatta siitä, vietiinkö tiettyä rakenteeltaan erityistä kangasta myös yhteisöön. -12- (21) Pakistanilaiset tuottajat/viejät väittivät, että ainoan kotimaan myyntiä harjoittavan tuottajan/viejän tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimaan markkinoilla saamia voittoja laskiessaan komissio jätti virheellisesti ottamatta huomioon tiettyjä kauppoja, mikä aiheutti keinotekoista voittomarginaalin kasvua. Lisäksi ne väittivät, että tämä voittomarginaali ei ollut Pakistanin markkinoita edustava eikä sitä olisi pitänyt käyttää normaaliarvon muodostamiseen laskennallisesti muille kolmelle otokseen kuuluvalle yritykselle, koska yksikään niistä ei saanut voittoja kyseisen tuotteen myynnistä kotimaan markkinoilla. Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kannattavassa myynnissä tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla saatua voittoa olisi käytettävä normaaliarvon muodostamisessa laskennallisesti niiden yritysten osalta, joiden kyseisen tuotteen myynti tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimaan markkinoilla on riittämätöntä. Näiltä osin alustavien päätelmien tekemisessä käytetyt menetelmät vahvistetaan. Tarkistaessaan laskelmiaan komissio havaitsi kuitenkin, että tietyt kaupat, jotka oli jätetty alustavia päätelmiä tehtäessä huomioon ottamatta, olisi tosiasiallisesti sisällytettävä asianomaisen yrityksen liikevaihtoon. Siksi laskettiin tarkistettu voittomarginaali ja sitä sovellettiin muodostettaessa laskennallisesti normaaliarvoa asianomaiselle tuottajalle/viejälle ja muille kolmelle tuottajalle/viejälle, joiden myynti kotimaan markkinoilla oli riittämätöntä. -13 (b) Muu kuin markkinatalousmaa: Kiinan kansantasavalta (22) Kiinalaisten tuottajien/viejien edustajat väittivät, että Kiinan kansantasavalta oli nyt markkinatalousmaa ja sen vuoksi vertailumaan käyttäminen normaaliarvon määrittämiseksi ei ollut asianmukaista, kun Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja/tai tuotantokuluja olisi pidettävä luotettavina. Komissio myöntää, että taloudelliset uudistukset ovat käynnissä Kiinassa, ja että Kiinan kansatasavallan talous on siirtymävaiheessa täydellisesti valtiojohtoisesta suunnitelmataloudesta osittain markkinoiden ohjaamaan talouteen. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan, joka koskee Kiinaa, pyyntöä ei kuitenkaan voitu hyväksyä, ja siksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 47 kappaleen päätelmät vahvistetaan. 2. Vientihinta (23) Ainoan kiinalaisten yritysten kanssa etuyhteydessä olevan yhteisöön asettautuneen tuojan osalta väitettiin, että polkumyyntiä koskevat laskelmat olivat virheellisiä, koska niihin sisältyivät kaikki etuyhteydessä olevan tuojan yhteisön markkinoilla myymät kiinalaiset tuotteet eivätkä vain ne tuotteet, jotka se oli ostanut kanssaan etuyhteydessä olevalta otokseen kuuluvalta tuottajalta/viejältä. Tässä suhteessa olisi huomattava, että koska kaikki otokseen kuuluvat kolme kiinalaista tuottajaa/viejää olivat suoraan tai epäsuorasti keskenään etuyhteydessä Kiinan valtion kautta, kaikkea niiden kyseisen tuotteen vientiä kohdeltiin ikäänkuin se olisi ollut peräisin samalta viejältä. Näin ollen kaikkien kolmen tuottajan/viejän katsottiin olevan etuyhteydessä kyseisen tuojan kanssa, ja kaikkien niiden vientihinnat muodostettiin vastaavalla tavalla. - 1 4- (24) Väitettiin myös, että koska edellä mainittu etuyhteydessä oleva yhteisön tuoja toimi vain edustajana, komission alustavia päätelmiään varten käyttämä viiden prosentin voittomarginaali oli liian korkea. Etuyhteydessä olevan yrityksen suorittamien tehtävien todettiin olevan tuojan tyypillisesti suorittamia tehtäviä. Lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin kahdelle riippumattomalle yhteisön tuojalle laskettua keskimääräistä 4,4 prosentin voittomarginaalia. (25) Kaksi intialaista tuottajaa/viejää, jotka olivat saman ryhmittymän osia ja myivät yhteisöön osan tuotannostaan kolmen kanssaan etuyhteydessä olevan kauppayrityksen välityksellä, väitti, että komissio oli muodostanut laskennallisesti vientihinnat käyttäen virheellisesti voittomarginaalia ja myynti-, hallinto-ja muita kustannuksia, jotka olivat etuyhteydessä olevien tuojien harjoittama pelkkä kauppatoiminta huomioon ottaen suhteettomia. Kolmen etuyhteydessä olevan yrityksen toimittamat tiedot tarkistettuaan komissio muodosti vientihinnat laskennallisesti uudelleen laskettujen tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kulujen perusteella. Tämä uudelleenlaskenta oli tarpeen, koska asianomaiset kolme etuyhteydessä olevaa yritystä eivät kyenneet osoittamaan, että komissiolle toimitettua kulujen jakautumista oli noudatettu jatkuvasti tai että se vastasi asianmukaisesti kyseiseen tuotteeseen liittyviä kuluja. Näin ollen komissio jakoi kulut uudelleen perustuen liikevaihtoon ja kohtuulliseen arvioon kuluista, jotka kohdistuivat yhteisöön myytyihin jalostettuihin ja jalostamattomiin tekstiilitavaroihin. Alustavasti viideksi prosentiksi arvioitu voittomarginaali muutettiin 4,4 prosentiksi riippumattomilta yhteisön tuojilta saatujen tietojen mukaisesti (katso johdanto-osan 24 kappale). 15 (26) Yksi intialainen tuottaja/viejä väitti, että komission olisi käsiteltävä 'puitesopimuksia' eikä laskuja yksittäisinä kauppoina, koska sen mukaan vientihinta määrättiin puitesopimuksissa ja niissä sovitut hinnat riippuivat Intiassa käytetystä niin kutsutusta 'valmiskiintiöjärjestelmästä'. Asiaa tarkistettaessa todettiin, että tutkimusajanjakson aikana oli voimassa 94 puitesopimusta. Puitesopimuksissa olevat samanlaisten harmaiden puuvillakangastyyppien samaa asiakasta koskevat hinnat vaihtelivat niin paljon eri puitesopimusten välillä niin paljon, että ne olivat täysin epäluotettavia. Summittaisessa tarkistuksessa kävi lisäksi ilmi, että laskujen ja puitesopimusten väliset hintojen poikkeamat olivat huomattavia. Siksi pääteltiin, että puitesopimuksia ei voitu käyttää luotettavana vientihintojen määrittämisperusteena, ja sen vuoksi nämä määritettiin tutkimusajanjakson aikana myynnissä yhteisöön vietäväksi laskujen mukaan maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 3. Vertailu (27) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 54 kohdan mukaan normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tarvittavat hyvitykset suoritettiin vain niissä tapauksissa, joissa niitä koskevat vaatimukset oli tehty tarkoitusta varten asetettujen määräaikojen puitteissa ja milloin asianomainen osapuoli pystyi osoittamaan mahdollisen väitetyn eroavuuden vaikutuksen hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. (28) Useat tuottajat/viejät asettivat kyseenalaiseksi komission kieltäytymisen tehdä oikaisua kaupan portaan eron mukaisesti. 16 Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdassa säädetään, että kaupan portaan eron on osoitettava vaikuttaneen hintojen vertailukelpoisuuteen, mikä näkyy viejämaan kotimarkkinoilla kaupan eri portaita vastaavien myyjien toiminta- ja hintatasojen jatkuvista ja selvistä eroista. Tätä seikkaa koskevien perusteltujen todisteiden puuttuessa kyseiset vaatimukset hylättiin. (29) Kaikki egyptiläiset tuottaja-/viejäyritykset asettivat kyseenalaiseksi komission kieltäytymisen tehdä normaaliarvoon oikaisua niille luotosta aiheutuneiden kustannusten mukaisesti. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa on mainittu, ei ollut esitetty todisteita siitä, että maksuehdoista olisi sovittu kaupan tapahtuessa, eikä ollut esitetty näyttöä siitä, että luottokustannukset olivat tekijä, joka oli otettu huomioon perittyjä hintoja määritettäessä. Itse asiassa kaikki kolme tuottajaa/viejää myönsivät, että hinnat eivät vaihdelleet maksuehtoja vastaavasti. Lisäksi vaatimukset olivat virheellisiä päivien lukumäärän ja korkoprosenttien osalta, joten alustavat päätelmät vahvistetaan. (30) Kolme indonesialaista tuottajaa/viejää väitti, että niille olisi pitänyt myöntää oikaisu yhteisöön myytyjen alempaan laatuluokkaan kuuluvien tuotteiden perusteella. Näistä yhden yrityksen osalta vaatimus otettiin huomioon laskemalla mukautettu normaaliarvo, joka oli vertailukelpoinen alempaan laatuluokkaan kuuluvien tuotteiden yhteisöön myynnissä sovellettujen vientihintojen kanssa. - 1 7- Toisen tuottajan/viejän osalta tutkimus osoitti, että painokelpoista laatua olevien tuotteiden vientihinnat eivät osoittautuneet erilaisiksi verrattuna ensiluokkaisten tuotteiden hintoihin, ja näin ollen oikaisun tekeminen ei ollut tarpeen. Kolmas tuottaja/viejä pyysi joko alempaan laatuluokkaan kuuluvan tuotteen vientimyyntinsä jättämistä polkumyyntiä koskevan laskelman ulkopuolelle tai mukautusta fyysisissä ominaisuuksissa olevien erojen perusteella. Ottaen huomioon, että nämä alempaan laatuluokkaan kuuluvat tuotteet täyttivät samankaltaisen tuotteen määritelmän, kyseiset myynnit päätettiin olla jättämättä polkumyyntiä koskevan laskelman ulkopuolelle, ja sen sijaan päätettiin tehdä normaaliarvon oikaisu. (31) Useat tuottajat/viejät väittivät, että muita päivämääriä, kuten tilauspäivää, sopimuspäivää tai maksupäivää olisi käytettävä polkumyyntiä koskevissa laskelmissa pikemmin kuin laskupäivää, koska niiden väitettiin paremmin vastaavan olennaisia myyntiehtoja. Olisi huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdassa säädetään myyntipäivän olevan tavallisesti laskun päivämäärä, jos sopimuksen, tilauksen tai tilausvahvistuksen päivämäärä ei ole aiheellisempi olennaisten kauppaehtojen määrittämiseksi. Asianomaiset tuottajat/viejät eivät osoittaneet, että niiden ehdottama vaihtoehtoinen päivämäärä määrittäisi asianmukaisemmalla tavalla olennaiset kauppaehdot. Siksi ei ollut syytä poiketa yhtenäisestä käytännöstä, jonka mukaan laskun päivämäärää käytetään myyntipäivänä, ja alustavat päätelmät vahvistetaan näin ollen. - 1 8- 4. Polkumyyntimarginaalit (a) Yleiset menettelyt (32) Useat osapuolet väittivät, että komission alustavien polkumyyntimarginaalien määrittämiseksi käyttämä menettely, toisin sanoen normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja kaikkien yhteisöön suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien hintojen välinen vertailu poikkesi tavanomaisesta käytännöstä eikä ollut asianmukainen. Ne esittivät, että komissio ei osoittanut vientihintojen rakenteessa olevan eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä huomattavia eroja, tai että harjoitetun polkumyynnin tosiasiallinen laajuus ei käynyt ilmi painotetun keskiarvon ja painotetun keskiarvon välisestä vertailusta. (33) Perusasetuksena artiklan 11 kohdan mukaisesti polkumyynti olisi tavallisesti määritettävä normaaliarvon painotetun keskiarvon ja kaiken yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla. Jos kuitenkin vientihintojen rakenteessa on eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä huomattavia eroja ja jos harjoitetun polkumyynnin tosiasiallinen laajuus ei edellä mainittujen menetelmien avulla käy ilmi, polkumyyntimarginaali olisi laskettava perustuen normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja kaikkien yhteisöön suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien hintojen väliseen vertailuun. 19- (34) Useiden tuottajien/viejien esitettyä huomautuksensa komissio tarkisti kaikki polkumyyntilaskelmat kaikkien tutkimuksen kohteena olleiden tuottajien/viejien osalta ja teki päätelmän, että polkumyyntimarginaalin määrittäminen normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla osoitti kaikkien Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Pakistanista ja Turkista olevien tuottajien/viejien ja joidenkin Intiasta ja Indonesiasta olevien tuottajien/viejien harjoittaman polkumyynnin tosiasiallisen laajuuden. Alustavia päätelmiä muutettiin vastaavasti. (35) Kaikkien muiden Intiasta ja Indonesiasta olevien tuottajien/viejien osalta vahvistettiin, että yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen rakenteessa oli eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä huomattavia eroja. Vahvistettiin myös, että polkumyyntimarginaalien laskeminen normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla ei osoittanut harjoitetun polkumyynnin tosiasiallista laajuutta. Niiden tuottajien/viejien osalta vahvistetaan alustavat päätelmät, joiden mukaan polkumyyntimarginaalit olisi määritettävä perustuen normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja kaikkien yhteisöön suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien hintojen väliseen vertailuun. (b) Polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineille tuottajille/viejille, joita ei tutkittu (36) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 67 kappaleen säännökset vahvistetaan. Polkumyyntimarginaalien perusteena niiden yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien osalta, joita ei oltu tutkittu, on käytetty otokseen kuuluneille tuottajille/viejille laskettujen yksilöllisten polkumyyntimarginaalien keskiarvoa yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdolla painotettuna. - 2 0- (c) Jäännöspolkumyyntimarginaali (37) Tämän menettelyn yhteydessä vallinneen yhteistyön korkea taso huomioon ottaen katsottiin asianmukaiseksi muuttaa alustavia päätelmiä jäännöspolkumyyntimarginaalin laskemisen osalta ja käyttää otokseen kuuluneille yhteistyöstä kieltäytyneille tuottajille/viejille vahvistettua korkeinta polkumyyntimarginaalia. (d) Yritysryhmittymiä koskevat menettelyt (38) Kaikki kolme egyptiläistä tuottajaa/viejää asettivat kyseenalaisiksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 72 kappaleen säännökset, joiden mukaan niitä kohdeltiin yhtenä ryhmittymänä ja niihin sovellettiin yritysten ryhmittymää koskevaa yleissääntöä - mutta eivät vastustaneet kyseisiä säännöksiä. Koska kuitenkin kaikilla tutkituilla tuottajilla/viejillä oli yhteinen omistaja, valtio, alustavat päätelmät vahvistettiin ja näitä kolmea egyptiläistä tuottajaa/viejää kohdeltiin yhtenä ryhmittymänä jotta estettäisiin egyptiläisiä tuottajia/viejiä kiertämästä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ohjaamalla yhteisöön suuntautuva vientinsä sen tuottajan/viejän kautta, jonka polkumyyntitulli oli alhaisin. (39) Yksi intialainen tuottaja/viejä asetti kyseenalaiseksi yleissäännön käyttämisen, jonka mukaan samaan ryhmittymään kuuluville yrityksille lasketaan yhtenäinen polkumyyntimarginaali. Se esitti, että vaikka yritykset olivat teknisesti etuyhteydessä keskenään (yhteinen osakkeenomistaja), ryhmittymään kuuluvat yritykset olivat erillisiä taloudellisia ja oikeudellisia yksiköitä. Estääkseen ryhmittymään kuuluvia tuottajia/viejiä kiertämästä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ohjaamalla yhteisöön suuntautuva vientinsä sen tuottajan/viejän kautta, jonka polkumyyntitulli oli alhaisin, komissio sovelsi intialaiseen ryhmittymään yritysryhmittymiä koskevaa yleissääntöä. 21 (40) Yksi indonesialainen tuottaja/viejä pyysi, että polkumyyntiä koskeva arvio tehtäisiin koko ryhmittymää koskevana eikä tuottajia/viejiä erikseen koskevana, kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa on säädetty. Ottaen kuitenkin huomioon, että komission yhtenäisen käytännön mukaan polkumyyntimarginaali on ensin laskettu kullekin tutkittuun ryhmittymään kuuluvalle tuottajalle/viejälle ja vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja on sen jälkeen käytetty yhtenäisen polkumyyntimarginaalin laskemiseen ryhmittymälle kokonaisuutena, pyyntö hylättiin. (41) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa säädetty menettely vahvistetaan. (e) Lopulliset polkumyyntimarginaalit (i) Kiinan kansantasavalta (42) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 70 kappaleessa säädetty menettely vahvistetaan. (43) Lopullinen polkumyyntimarginaali Kiinan kansantasavallan osalta ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 18,9 prosenttia. (ii) Egypti (44) Lopullinen polkumyyntimarginaali Egyptin osalta ilmaistuna prosentteina cif- tuontihinnasta yhteisön rajalla on 13,0 prosenttia. 22 (iii) Intia (45) Otokseen kuuluneiden yritysryhmittymien osalta lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: Century Textiles & Industries Limited Coats Viyella India Limited Vardhman Spinning & General Mills Limited Mafatlal Industries Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing Producer/exporter Limited 17. 2 prosenttia 12. 3 prosenttia 5,1 prosenttia 12,6 prosenttia 12,6 prosenttia (46) Lopullinen polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien osalta, joita ei tutkittu, ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 15,3 prosenttia. (47) Jäännöspolkumyyntimarginaali Intian osalta ilmaistuna prosentteina cif- tuontihinnasta yhteisön rajalla on 17,2 prosenttia. (iv) Indonesia (48) Otokseen kuuluneiden tuottajien/viejien tai yritysryhmittymien osalta lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: - 2 3- P. T. Apac Inti Corpora / P. T. Kanindo Prima Perkasa 3,5 prosenttia P. T. Argo Pantes P. T. Daya Manunggal P. T. Grand Textile Industries P. T. Eratex Djaja 14,5 prosenttia 14,5 prosenttia 14,5 prosenttia 12,8 prosenttia (49) Lopullinen polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien osalta, joita ei tutkittu, ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 13,5 prosenttia. (50) Jäännöspolkumyyntimarginaali Indonesian osalta ilmaistuna prosentteina cif- tuontihinnasta yhteisön rajalla on 14,5 prosenttia. (v) Pakistan (51) Otokseen kuuluneiden tuottajien/viejien tai yritysryhmittymien osalta lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: Diamond Fabrics Ltd Amer Fabrics Ltd Kohinoor Raiwind Mills Ltd Kohinoor Weaving Mills Ltd Lucky Textile Mills Nishat Mills Ltd Nishät Fabrics Ltd 9,0 prosenttia 9,0 prosenttia 22,9 prosenttia 22,9 prosenttia 15,5 prosenttia 9,2 prosenttia 9,2 prosenttia - 2 4- (52) Lopullinen polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien osalta, joita ei tutkittu, ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 14,2 prosenttia. (53) Jäännöspolkumyyntimarginaali Pakistanin osalta ilmaistuna prosentteina cif- tuontihinnasta yhteisön rajalla on 22,9 prosenttia. (vi) Turkki (54) Otokseen kuuluneiden yritysten osalta lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi A. S. 13,6 prosenttia Söktas Pamuk ve Tarim Ûrunlerini Degerlendirme Ticaret ve Sanayi A. S. 17,5 prosenttia (55) Lopullinen polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien osalta, joita ei tutkittu, ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 15,2 prosenttia. (56) Jäännöspolkumyyntimarginaali Turkin osalta ilmaistuna prosentteina cif- tuontihinnasta yhteisön rajalla on 17,5 prosenttia. 25 F. YHTEISÖN TUOTANNONALA (57) Kiinalaiset viejät asettivat kyseenalaiseksi komission menettelyn yhteisön tuotannonalan laajuuden määrittämiseksi sillä perusteella, että valituksen tehneiden yhteisön tuottajien edustavuuden arviointiperusteena oli käytetty samankaltaisen tuotteen myyntiä pelkästään vapailla markkinoilla, vaikka EU:ssa tapahtuva, tuottajaan kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettu tuotanto olisi myös pitänyt ottaa huomioon. Tuottajaan kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettuun tuotantoon kuuluisi esimerkiksi samankaltaisen tuotteen tuotanto kokonaisvaltaisissa yrityksissä, joiden toimivat kudontayksiköt vastaavat suoraan yrityksen sisällä tapahtuvan jalostustoiminnan tarpeista. Komissio tutki tämän eriävän mielipiteen, mutta ei voi hyväksyä sitä. Yhteisön toimielinten noudattaman, yhteisön tuomioistuimen vahvistaman käytännön mukaista on, että tuottajaan kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettu tuotanto jätetään ottamatta huomioon koko yhteisön tuotannon määrää laskettaessa, jos 'kytköksissä olevien' ja 'vapaiden' markkinoiden välillä on selvä ero. Koska kiinalaisten viejien edustajan tarkoittamaa kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettua kangasta ei myydä avoimilla markkinoilla eikä se kilpaile suoraan samankaltaisen tuotteen tuonnin kanssa, komissio päätti, että tuottajaan kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettua EU:ssa tuotettua kangasta ei olisi otettava huomioon laskettaessa yhteisön tuotannon määrää edustavuuden määrittämistä varten. - 2 6- (58) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio vastaanotti tiedon, että eräs valituksen tehneistä tuottajista ei enää tukenut valitusta. Tämän vuoksi asianomainen tuottaja jätettiin yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, ja näin valituksen tekijän edustavuus yhteisön tuotannosta aleni 56 prosenttiin. Lopullisten päätelmien julkistamisen jälkeen asianomainen tuottaja kuitenkin lähetti komissiolle kirjeen, jossa se ilmoitti edelleen tukevansa valitusta. Tutkittuaan käytettävissä olevat todisteet ja oltuaan tuottajan kanssa suoraan yhteydessä komissio päätti uudelleen sisällyttää tämän tuottajan yhteisön tuotannonalan määritelmään. Näin ollen vahvistettiin, että valituksen tekijä edustaa pääosaa eli noin 70 prosenttia kyseisen tuotteen yhteisön tuotannosta. (59) Lisäksi, koska lääkintäkäyttöön tarkoitettu sideharso oli johdanto-osan 12 kappaleessa päätetty jättää menettelyn ulkopuolelle ja menettelyn lopullisessa vaiheessa oli tehty lisätutkimuksia, kaikki vahinkoa koskevat asianmukaiset tiedot on mukautettu tämän päätöksen huomioon ottamiseksi. G. VAHINKO 5. Alustava huomautus (60) Edellä olevien samankaltaisen tuotteen määritelmään tehtyjen muutosten jälkeen osa väliaikaisen asetuksen vahinkoa koskevista tiedoista muuttui jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa esitetyllä tavalla. Kaikki tiedot, joita ei erityisesti palauteta mieleen väliaikaisesta asetuksesta, on katsottava komission vahvistamiksi. 27 6. Yhteisön kulutus (61) Yhteisön nähtävissä oleva kulutus kasvoi 265 984 tonnista vuonna 1992 266 158 tonniin vuonna 1993 ja 304 660 tonniin vuonna 1994, mutta laski kymmenen prosenttia 274 282 tonniin vuonna 1995, tutkimusajanjakson aikana. Ajanjaksona 1992-1995 yhteisön kulutus kasvoi kolme prosenttia. 7. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus (62) Tutkimuksen kohteena olevista maista yhteisöön polkumyynnillä tapahtuneen kyseisen tuotteen tuonnin yhteenlaskettu määrä kasvoi 16 prosenttia vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana 104 330 tonnista vuonna 1992 110 741 tonniin vuonna 1993 ja 121 501 tonniin vuonna 1994. Määrä väheni 14 prosenttia vuonna 1995 104 987 tonniin suunnilleen yhteisön kysynnän kehitystä vastaavasti. Tuonnin määrien kehitys arvioituna suhteessa yhteisön kulutukseen johti siihen, että asianomaiset maat säilyttivät yhteisön markkinoilla huomattavan markkinaosuuden eli 39,2 prosenttia vuonna 1992, 41,6 prosenttia vuonna 1993, 39,9 prosenttia vuonna 1994 ja 38,3 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. -28 8. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat (63) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa alihinnoittelun määrä laskettiin vertaamalla yhteisön tuottajien myyntihintojen painotettua keskiarvoa kunkin asianomaisen tuottajan/viejän kaikkien vientitapahtumien hintojen painotettuun keskiarvoon. Asianomaiset viejät asettivat tämän menetelmän kyseenalaiseksi koska se oli niiden mielestä epätarkka. Paremman tarkkuuden saavuttamiseksi komissio käytti seuraavaa luokittelua alihinnoittelun määrää arvioidessaan: erittäin karkea (lankanumero 0-10 Ne), karkea (lankanumero 11- 20 Ne), keskitaso (lankanumero 21-30 Ne), ylempi keskitaso (lankanumero 31- 40 Ne), hieno (lankanumero 41-60 Ne) ja erittäin hieno (lankanumero vähintään 61 Ne). Vertailun tulokset osoittivat alihinnoittelumarginaalien olemassaolon kaikkien tutkimuksen kohteena olleiden Vientiä harjoittavien tuottajien osalta, ja kunkin maan viejien marginaalien painotetut keskiarvot kaikki luokat huomioon ottaen olivat: Kiina Egypti Intia 34 prosenttia 37 prosenttia 42 prosenttia Indonesia 49 prosenttia Pakistan Turkki 30 prosenttia 21 prosenttia. - 2 9- 9. Yhteisön tuotannonalan tila (a) Yhteisön koko tuotannonalaa koskevat tiedot (i) Yhteisön koko tuotannonalan myynti ja markkinaosuus (64) Yhteisön tuottajien koko myynti laski tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana noin kymmenen prosenttia, 90 348 tonnista vuonna 1992 80 692 tonniin vuonna 1993, 81 913 tonniin vuonna 1994 ja 81 873 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Tämän laskun mukaisesti vastaava markkinaosuus aleni 34 prosentista vuonna 1992 30,3 prosenttiin vuonna 1993, 26,9 prosenttiin vuonna 1994 ja 29,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, ja suhteellinen lasku koko ajanjakson aikana oli 12 prosenttia. (ii) Tuotantolaitosten sulkeminen ja työllisyyden aleneminen (65) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 106 kappale koski kyseisen tuotteen valmistajien tuotantolaitosten sulkemisia ja työpaikkojen menetyksiä. Kuitenkin esitettiin huomautuksia, joissa korostettiin sitä, että mainittuihin työpaikkojen menetyksiin sisältyivät myös kokonaisvaltaisiin yrityksiin kuuluvien tuottajien työpaikkojen menetykset, ja näitä tuottajia ei otettu huomioon vahinkoa koskevassa tutkimuksessa, kuten edellä johdanto-osan 57 kappaleessa on selitetty. Käytettävissä ei kuitenkaan ole tarkkoja tietoja, joiden perusteella komissiolla olisi mahdollisuus arvioida, minkä osuuden tästä luvusta voitaisiin katsoa edustavan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa määriteltyä yhteisön tuotannonalaa. 30 (b) Otokseen kuuluvia yhteisön tuottajia koskevat tiedot (66) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 89 kappaleesta palautetaan mieleen, että otosta käytettiin vahinkoa koskevien tutkimusten suorittamiseksi. (i) Tuotevalikoiman muuttaminen (67) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 112 kappaleessa on mainittu, komissio tutki tiedot koskien viittä kankaan viiterakennetta, joita oli käytetty tuotevalikoiman muutoksista johtuvien hintavertailun vääristymien estämiseksi. Näiden viiden viiterakenteen käyttämisen jatkamisesta yhdessä edellä johdanto- osan 63 kappaleessa kuvattujen kuuden tuoteluokan kanssa koituvana etuna on se, että ensin mainittuja koskevat tiedot ovat käytettävissä ajalta 1992-1995. Kolme näistä viidestä viiterakenteesta ovat yhteneviä kankaan laatuluokkien 'karkea', 'keskitaso' ja 'ylempi keskitaso' kanssa, ja niitä voidaan pitää perusrakenteina, joiden jalostusarvo on alhainen mutta joiden tuotantomäärät ovat suuria. Yksinomaan nämä kolme luokkaa kattavat 80 prosenttia asianomaisista maista tulevasta tuonnista. Ajan mittaan näiden kolmen viiterakenteen myynnissä tapahtunut kehitys osoittaa huomattavaa laskua, joka on merkittävästi suurempi kuin otokseen kuuluvien tuottajien kokonaismyynnin lasku. Näiden kolmen viiterakenteen myynti, joka edustaa noin 21 prosenttia vuoden 1992 myynnistä, laski 43 prosenttia vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana. - 3 1- Otokseen kuuluvat yhteisön tuottajat olivat väittäneet, että ne olivat joutuneet vähentämään perusrakenteiden tuotantoaan ja siirtymään erikoistuotteiden tuotantoon, koska vientiä harjoittavilta tuottajilta polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli huomattavasti alihinnoiteltua. Erikoistuotteiden pienemmät tuotantoerät merkitsevät alhaisempia määriä, pitempiä koneiden seisonta-aikoja erien välillä ja näin ollen korkeampia yksikkökustannuksia. 10. Vahinkoa koskevat päätelmät (68) Edellä ja väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 116 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan. H. SYY-YHTEYS 11. Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin vaikutus (69) Viejät väittivät, että vahingon aiheutumiseksi sekä tuonnin määrässä että sen markkinaosuudessa on oltava nähtävissä huomattavia muutoksia, ja myös kyseisen tuotteen vientihintojen pitäisi olla laskenut. Koska kyseiseen tuotteeseen sovelletaan kiintiöitä ja vapaaehtoisia vientirajoituksia, jotkut edellä mainituista tekijöistä eivät muuttuneet merkittävästi. Siksi esitettiin, että vahinkoa ei ollut voinut aiheutua. - 3 2- Tässä suhteessa olisi muistettava, että polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti yksikään kyseisessä säädöksessä luetelluista tuontimääriä, markkinaosuuksia tai hintoja koskevista tekijöistä ei välttämättä ole vahinkoa koskevan tarkastelun kannalta ratkaiseva. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa todetaan tuonnin määrien ja markkinaosuuksien osalta, että ne eivät itse asiassa lisääntyneet merkittävästi. Kyseistä tilannetta on tarkasteltava ottaen huomioon tuontia rajoittava kiintiöjärjestelmä, jota on todettu käytetyn johdonmukaisesti ja suuressa määrin (käyttöasteen painotettu keskiarvo asianomaisten maiden osalta oli 95 prosenttia vuonna 1995) tarkastelun kohteena olevana ajanjaksona. Tilastot osoittavat, että jotkut vientimaat ovat jopa lainanneet muiden tekstiililuokkien kiintiömääriä kyseisen tuotteen vientiä varten. Kyseisen tuotteen tuonnin absoluuttinen määrä ja tuontihintojen taso huomioon ottaen vahinko on kuitenkin tarkasteltavana olevassa tapauksessa ja polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti ollut riittämätöntä kannattavuutta, joka johtuu hintojen alenemisesta ja hinnankorotusten estymisestä (katso väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 116 kappale ja edellä johdanto-osan 67 kappale). Tällaiset hintatasot johtuvat voimassa olevan kiintiöjärjestelmän ominaispiirteistä, joka kannustaa vientimaista olevia yrityksiä kilpailemaan kiintiöistä j a samalla vientiasiakkaista. 33 Lisäksi katsotaan, että vahinkoa voi aiheutua myös vientihintojen noustessa, koska näitä hintoja on tarkasteltava suhteessa yhteisön tuottajien hintoihin. Merkittävän alihinnoittelun tapahtuessa, kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa, ja asianomaisten viejien noin 40 prosentin markkinaosuus yhteisön markkinoilla huomioon ottaen on selvää, että nousivatpa polkumyynnillä tapahtuvan viennin hinnat tai ei, ne pakottavat joka tapauksessa olemaan nostamatta hintoja tai alentamaan niitä taikka noudattamaan molempia menettelytapoja, ja tästä voi aiheutua vahinkoa. (70) Perusrakenteisiin kohdistuvasta komission tutkimuksesta, kuten edellä johdanto- osan 66 kappaleessa on kuvattu, saadaan lisätodisteita polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksesta. Tiedoista on selvästi nähtävissä, että rakenteeltaan sellaisten kankaiden myynti, jotka ovat yleisesti tuotuja kangastyyppejä lähimpänä, laski kokonaismyyntiä paljon jyrkemmin, ja osoitti siten näiden tuotetyyppien osalta vahvistetun huomattavan alihinnoittelun suoran vaikutuksen. 12. Muiden tekijöiden vaikutukset (71) Monet viejät ja jalostusketjun loppupäähän sijoittuvat kyseisen tuotteen käyttäjät ovat vastustaneet väliaikaisen asetuksen syy-yhteyttä koskevia päätelmiä ja maininneet muita tekijöitä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syinä. 34- (i) Nähtävissä olevan kulutuksen lasku (72) Jotkut viejämaat esittivät käsityksensä, että samankaltaisen tuotteen kulutuksen lasku vuodesta 1994 vuoteen 1995 oli yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävä vahingon tärkein yksittäinen syy. Komissio on tutkinut tämän väitteen. Kyseisen tuotteen kulutus laski kymmenen prosenttia vuodesta 1994 vuoteen 1995, ja myös tuonti laski. Ajanjaksona 1992— 1995 tämän menettelyn kohteena olevista maista polkumyynnillä tapahtuva tuonti kuitenkin pysyi suhteellisen vakaana markkinaosuuden ollessa korkea (noin 40 prosenttia) vuonna 1995 ja tuontituotteita myytiin yhteisön tuottajien hintoihin verrattuna huomattavasti alihinnoiteltuina. Samalla kun on näin ollen selvää, että samankaltaisen tuotteen kysynnän lasku ei ollut vaikuttamatta yhteisön tuotannonalaan, polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yhteisön tuottajille merkittävää vahinkoa. (ii) Muista kolmansista maista tapahtuva tuonti (73) Tietyt asiasta kiinnostuneet osapuolet viittasivat kolmansista maista tapahtuvan tuonnin vaikutukseen merkittävän vahingon aiheuttajana, mutta sellaisia tietoja ei toimitettu, joiden perusteella väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 120-123 kappaleessa olevia päätelmiä olisi syytä muuttaa. Siksi kyseiset päätelmät vahvistetaan. 35 (iii) Raakapuuvillan hintojen nousu (74) Tietyt viejät asettivat kyseenalaisiksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 124 kappaleessa olevat komission päätelmät perustellen kantaansa sillä, että raakapuuvillan hinnannousun vaikutus ei kohdistunut samalla tavalla yhteisön koko tuotannonalaan, ja väittivät vaikutuksen joihinkin tuottajiin olevan vähäisempi kuin toisiin. Lisäksi väitettiin, että yhteisön tuotannonalalle puuvillalankaa toimittava kehräämöala näytti ottaneen kantaakseen osan raakapuuvillan hinnannoususta. (Katso kehräämöalan kuvaus johdanto-osan 80 kappaleessa). Komissio on tutkinut nämä väitteet. Vaikka yhteisön alueen yksittäiset tuottajat ovat voineet kokea raakapuuvillan hinnannousun vaikutuksen yhteisön tuotannonalaan eri tavalla, vaikutuksen katsottiin olleen kaikkialla merkittävä. Tätä päätelmää tukee tutkimustulos, jonka mukaan tietyille otokseen kuuluville yhteisön tuottajille langasta aiheutuvat kustannukset ovat nousseet noin 50 prosenttia vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana. Siitä, että kehräämöala olisi ottanut raakapuuvillan hinnannousun osittain kantaakseen, ei komissiolle esitetty tässä yhteydessä todisteita. 13. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (75) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 125 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan. 36 I. YHTEISÖN ETU 14. Yhteisön etua koskeva tutkimus (76) Käytettävissä olevien tietojen perusteella ja ottaen huomioon lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeiset polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintaa ja laatua koskevat mahdolliset muutokset komissio tutki polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta yhteisön puuvillatekstiiliteollisuuden eri aloihin. Tätä tarkoitusta varten ja saadakseen mahdollisimman selvän yleiskuvan komission toimielimet lähettivät kyselylomakkeen sekä kaikille osapuolille (käyttäjille, toimittajille, tuojille), jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn kuluessa, eri kauppayhdistyksille, jotka lähettivät ne edelleen jäsenilleen, että muille asiaa koskevan pyynnön esittäneille osapuolille. (77) Olisi huomattava, että vähintään 50 prosenttia puuvillaa sisältäviä puuvillatekstiilejä koskevia tilastoja käytettiin silloin, kun se oli asianmukaista ja kyseistä, yli 85 prosenttia puuvillaa sisältävää tuotetta koskevia tarkempia tilastoja ei ollut käytettävissä. Yli 50 prosenttia puuvillaa sisältäviä kankaita nimitetään jäljempänä 'pääasiassa puuvillaa sisältäviksi kankaiksi'. Taloudelliset toimijat, joita tämä tarkastelu koskee (78) Yhteisön puuvillatekstiilien tuotantoketjun eri osat on lueteltu kuuluviksi jäljempänä mainittuihin neljään pääluokkaan. (79) Merkittävä osa tuotannonalasta on kytkeytynyt vaakasuoraan ainakin kahden seuraaviin neljään luokkaan kuuluvan toiminnon osalta. -37 (i) Toimittajat (80) Kehräämöt: perusraaka-aine, raakapuuviUa, tuodaan tuottajamaista ja kehrätään langaksi. Kehruu on pitkälle automatisoitu toiminto, ja EU:n langantuottajat ovat saavuttaneet korkean tehokkuustason, joka on suureksi osaksi laajalti yleistyneen avopääkehruutekniikan ansiota. (ii) Yhteisön tuotannonala (81) Kutomot: harmaa (eli valkaisematon) lanka kudotaan kankaaksi. Tämän harmaan kankaan on lisäksi sen jälkeen käytävä läpi erillinen jälkikäsittely vaihe, jossa se valkaistaan tai painetaan tai värjätään. (iii) Käyttäjät (82) Jälkikäsittelijät: jälkikäsittelijät suorittavat valkaisemattomien puuvillakankaiden valkaisun, painannan ja värjäyksen. Ensin harmaa kangas pestään ja valkaistaan sen valmistelemiseksi väriaineen tai painovärien imeyttämistä varten, minkä jälkeen se painetaan tai värjätään. Nämä toiminnot suorittaa yleensä mutta ei aina sama yritys. (83) Työstäjät: työstäjät leikkaavat ja ompelevat jälkikäsitellyn kankaan vaatteiksi tai kotitalouksissa tai teollisuudessa käytettäviksi tuotteiksi. Tämä vaihe on kaikkein työvaltaisin, erityisesti vaatetusteollisuudessa, missä tuotantomenetelmiä ei tavallisesti ole automatisoitu. -38 (iv) Tuojat/jalostajat (84) Tuojat/jalostajat: toimijat, jotka toimittavat kangasta yhteisön työstäjille, ovat jalostajia, jotka ostavat harmaata kangasta, usein tuontitavarana, ja käyttävät jälkikäsittelijöiden palveluja kankaan jalostamiseksi työstäjien vaatimusten mukaiseksi. 15. Yhteisön tuotannonala (a) Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne (85) Kyseisen tuotteen koko tuotanto yhteisössä oli noin 94 000 tonnia vuonna 1995. Johdanto-osan 58 kappaleesta palautetaan mieleen, että yhteisön tuotannonala edustaa noin 70 prosenttia tästä luvusta. (86) Yhteisön tuotannonala koostuu pääasiassa pienistä ja keskisuurista yrityksistä. Tuotanto on pääomavaltaista ja pitkälle automatisoitua. Olisi huomattava, että harmaa puuvillakangas on välivaiheen tuote, joka on suuressa määrin standardisoituja erittäin hintaherkkä yleisimpien perusrakenteidensa osalta, mutta johon muodin muutokset vaikuttavat varsinkin markkinoiden pienillä erityisalueilla. (87) Puuvillankudonta-ala kokonaisuudessaan, yhteisön tuotannonala siihen kytköksissä olevat tuottajat mukaan lukien (aihetta käsitellään jäljempänä), työllistää 115 000 henkilöä. Kyseisen tuotteen työllistämiä työntekijöitä ei ole mahdollista tarkastella erikseen, koska sitä tuotetaan samoissa yrityksissä ja samoja koneita käyttäen kuin tuotetaan suurinta osaa puuvillakankaista. 39 (b) Yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuus (88) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 108 kappaleesta palautetaan mieleen, että vahinkoa koskevassa tarkastelussa huomioon otettuna ajanjaksona yhteisön tuotannonala järkeisti tuotantomenetelmiään ja uusi huomattavassa määrin koneitaan. (89) Vaikka yhteisön tuotannonala on pääasiassa suuntautunut yhteisön markkinoille (alle 15 prosenttia kyseisen tuotteen koko myynnistä viedään yhteisön ulkopuolelle), niiden vientitoiminta lisääntyi 12 prosenttia vuosina 1992-1995, 10 904 tonnista 12 247 tonniin. Komissio katsoo, että tämä on tärkeä osoitus yhteisön kutomoteollisuuden elinkelpoisuudesta ja kansainvälisestä kilpailukyvystä. (e) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton odotetut vaikutukset yhteisön tuotannonalaan (90) Komissio käytti polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan koskevan tarkastelunsa perustana otokseen kuuluvien yhteisön tuottaj ien toimittamia tietoj a. (91) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden yhteisön tuotannonalaan kohdistuvan vaikutuksen arvioimiseksi on tarpeen ensin tutkia asianomaisista maista olevien vientiä harjoittavien tuottajien kaikkia mahdollisia reaktioita. Tämä on suoritettu perustuen oletukseen, että kysyntäolosuhteet säilyvät muuttumattomina. (92) Tullien käyttöönoton jälkeen samankaltaisen tuotteen tuontihintojen voidaan odottaa nousevan. Tämä hintojen nousu aiheuttaisi tuotujen määrien laskua, mikä johtaisi tarjonnan vähenemiseen markkinoilla ja antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden lisätä tuotantoaan, erityisesti niiden perusrakenteiden osalta, joihin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuva paine kohdistuu kaikkein - 4 0- eniten, kuten edellä johdanto-osan 67 ja 70 kappaleessa on selitetty. Yhteisön tuotannonalan hintojen voidaan odottaa kohoavan jossain määrin, mutta ei varmasti läheskään tullin tasoa vastaavasti. Määrän kasvun ansiosta tuotannon yksikkökustannukset kuitenkin alenisivat ja mahdollistaisivat yhteisön tuotannonalalle sen rahoitusaseman palauttamisen ennalleen. (d) Vastaanotetut huomiot (i) Yhteisön tuotannonalalta vastaanotetut huomiot (93) Yhteisön tuotannonala on painottanut yhteisössä toimivan elinkelpoisen puuvillankudonta-alan tärkeyttä yhteisön puuvillatekstiiliteollisuudelle. Tämä säilyttäisi kilpailun ja työllisyyden tason sekä estäisi riippuvuuden tuonnista. Tuotannonala on myös väittänyt, että sen olemassaolon jatkuminen hyödyttäisi jalostusketjun alkupäässä sijaitsevaa kehruualaa siten, että langan kysynnän tärkeä lähde on taattu. On myös väitetty, että tarjonnan monipuolisuudesta koituisi hyötyjä jalostusketjun loppupäähän sijoittuville aloille. (94) Käyttäjät ja tuojat esittivät myös useita väitteitä koskien toimenpiteiden vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan. Yhteenvedonomaisesti väitteet sisälsivät sen, että toimenpiteillä ei olisi merkittävää myönteistä vaikutusta niiden esittäjien tilanteeseen. 41- (ii) Muun tuonnin edustama kilpailu (95) Väitettiin, että jos kysyntä siirtyy polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vuoksi pois polkumyynnillä tuoduista tuotteista, muista kolmansista maista tuotujen harmaiden puuvillakankaiden kysyntä lisääntyy. (96) Muista kolmansista maista tapahtuvan harmaiden puuvillakankaiden tuonnin osalta todettiin, että olemassa olevien kauppajärjestelyjen puitteissa ei voida sulkea pois mahdollisuutta sen lisääntymisestä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen; polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle jäävä tuonti kattaa noin 30 prosenttia markkinoista. Kyseisistä maista olevat viejät pyrkisivät oletettavasti lisäämään markkinaosuuttaan tarkasteltavana olevan menettelyn kohteena olevista maista olevien kilpailijoidensa kustannuksella. Jotkut käyttäjät korostivat, että muut kolmannet maat eivät tällä hetkellä pysty toimittamaan yhteisön tuotannonalan ja asianomaisista maista olevien vientiä harjoittavien tuottajien tuottamien kankaiden kanssa samanlaatuisia kankaita. Vaikka tätä seikkaa koskevia todisteita ei esitetty, vaikuttaisi siltä, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei näin ollen tule estämään yhteisön tuotannonalaa saavuttamasta polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä koituvaa hyötyä. (iii) Yhteisön tuotannonalan tuotantokyky ja puutteellinen toimituskyky (97) Esitettiin väite, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet aiheuttaisivat toimitus vajeita, koska yhteisön tuotannonalan tuotantokyky ei ole riittävä kyseisen tuotteen kysynnän tyydyttämiseksi yhteisössä. 42 (98) Komissio totesi, että yhteisön tuotannonala todellakin työskenteli tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana käyttäen hyväkseen suurta osaa suorituskyvystään. Olisi kuitenkin huomattava, että kyseisen ajanjakson aikana yhteisön tuotannonala myös alensi käyttötunteina vuodessa laskettua suurinta mahdollista suorituskykyään. Tämä johtui muiden syiden ohella työtuntien vähentämisestä, mikä tarkoittaa, että yhteisön kutojat voisivat nostaa suorituskykyään lisäämällä työtuntien määrää kysynnän lisääntyessä. Olisi myös mainittava, että koska harmaiden puuvillakankaiden tuotannossa käytetään samoja laitteita ja samaa työvoimaa kuin muunlaisten kankaiden tuotannossa, yhteisön tuottajat voisivat siirtää tuotantokykyään kyseiseen tuotteeseen, jos kysyntä lisääntyisi toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. (iv) Tuonnin korvaaminen valkaistuilla, värjätyillä ja painetuilla kankailla (99) Jotkut käyttäjät väittivät, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei ole vaikutusta, koska tuojat yksinkertaisesti siirtyvät tuomaan värjättyjä ja jälkikäsiteltyjä kankaita. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään todisteita. Onkin aiheellista muistuttaa mieleen, että kansainväliset kauppajärjestelyt koskevat myös valkaistuja kankaita. Ainoat komission käytettävissä olevat valkaistujen kankaiden tuontia koskevat tiedot ovat Eurostatin lukuja, joiden mukaan valkaistujen kankaiden tuonnin määrä oli vuonna 1995 mitätön (10 610 tonnia) suhteutettuna yhteisön harmaiden 43 puuvillakankaiden markkinoiden koko suuruuteen, joka oli noin 464 000 tonnia. Eurostatin luvut osoittavat lisäksi myös, että keskimääräinen arvo vuonna 1995 oli 6,72 ecua tonnilta, joka oli lähes kaksinkertainen Eurostatin osoittamaan keskimääräiseen valkaisemattoman kankaan arvoon verrattuna. Joka tapauksessa merkit viittaavat siihen, että jälkikäsittelijät pitävät laadunvalvontaan liittyvistä syistä valkaisun mieluummin omassa valvonnassaan. Jälkikäsiteltyjen kankaiden tuontiin siirtymisen osalta aihetta tarkastellaan edelleen jäljempänä johdanto-osan 130 kappaleessa ja seuraavissa. (e) Toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen vaikutus (100) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 127 kappaleessa on todettu, ilman lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa yhteisön tuotannonalan kehitys tulisi jatkumaan kielteisenä ja sen toiminta jouduttaisiin mahdollisesti lopettamaan. Yhteisön tuotannonalan työllistämät 6 200 henkilöä kokisivat kaikkein suoranaisimmat seuraukset. Tässä yhteydessä otetaan huomioon väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 115 kappaleessa mainittu työllisyyden väheneminen otokseen kuuluneiden valituksen tekijöiden keskuudessa. (i) Päätelmät (101) Yhteisön tuotannonalalle odotettavissa oleva kysynnän kasvu antaisi sille mahdollisuuden valita strategian, joka mahdollistaisi elpymisen tällä hetkellä vallitsevasta rahallisten tappioiden tilanteesta. (102) Vaikka yhteisön tuotannonalan hinnat eivät nousisi tullin määrää vastaavalla tavalla, tuotannonalan voisi odottaa kasvattavan myyntinsä määrää ja valtaavan takaisin perusrakenteiden markkinaosuuttaan. Tämä määrällinen kasvu alentaa yksikkökustannuksia ja parantaa kannattavuutta. -44 (103) Yhteisön tuotannonalan tarkastelun voidaan päätellä osoittavan, että se on rakenteeltaan elinkelpoinen ja että toimenpiteet tehoaisivat antaen tuotannonalalle mahdollisuuden toipua sille aiheutuneista vahingoista (katso väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 130 kappale). Siksi toimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön tuotannonalan edun mukaista. 16. Toimittajien tuotannonala (a) Yhteisön kehruualan tila (104) Yhteisön kehräämöt työllistivät vuonna 1994 noin 72 000 henkilöä (luku koskee 12 valtion yhteisöä). Yhteisön koko langantuotanto kaikki kuidut mukaan lukien on 1,2 miljoonaa tonnia. Arviolta 25 prosenttia tästä käytettiin samankaltaisen tuotteen tuotantoon, mikä merkitsee, että kyseisen tuotteen tuottamiseksi valmistettavan langan kehruu työllistää 18 000 henkilöä. (105) Ajanjaksona 1992-1996 tutkittujen yritysten puuvillalangan myyntimäärät kasvoivat 8 prosenttia. Tuotantokyky lisääntyi 8 prosenttia ja tuotantokyvyn käyttöaste, vaikka se oli hienoisessa laskussa, oli vuonna 1996 edelleen noin 81 prosenttia. Toimitetut tiedot olivat riittämättömät tuotantokustannusten kehityssuunnan määrittämiseksi, vaikka muuttuvien kustannusten kasvusta vuonna 1995 on olemassa merkkejä. Tähän oli todennäköisimmin syynä raakapuuvillan hintojen nousu, jota tarkasteltiin jo väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 124 kappaleessa olevan vahinkoa koskevan tutkimuksen yhteydessä ja jonka jotkut osapuolet mainitsivat suurena epävakautta aiheuttavana tekijänä. RaakapuuviUa edustaakin noin 50 prosenttia kehruualan kokonaiskustannuksista. Tämä voisi myös olla selityksenä huonolle tuottavuudelle (keskimääräinen myyntivoitto oli -0,31 prosenttia vuonna 1995, -0,93 prosenttia vuonna 1996). Työllisyys aleni noin 9 prosenttia. 45 (b) Toimenpiteiden käyttöönoton / käyttöönotosta luopumisen vaikutus (106) Yhteisön koko puuvillankudonta-ala huomioon ottaen, toisin sanoen kokonaisvaltaiset tuottajat mukaan lukien, samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetyn langan osuus on yli 25 prosenttia kehräämöjen tuotannosta. Tämä merkitsee sitä, että vaikka kehräämöt voivat löytää tuotannolleen muita käyttäjiä (sekoitekankaat, neulonta-ala ja niin edelleen), yhteisön kyseisen tuotteen tuotannon huomattavalla alenemisella olisi niihin suuri vaikutus. (107) Jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaan käyttöön, yhteisön kutomoalan parantunut tila hyödyttää kehräämöjä siten, että ne säilyttävät merkittävän myyntikanavan, myyntimäärät kasvavat ja kannattavampien hintojen neuvotteleminen tulee mahdolliseksi. Toisaalta, jos toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, kehräämöt joutuisivat vaaraan, että kysyntä alenisi huomattavasti, ei ainoastaan valituksen tekijöiden taholta, vaan myös jäljempänä tarkasteltujen kokonaisvaltaista tuotantoa harjoittavien kutomoiden taholta. 17. Käyttäjät, tuojat ja työstäjät (108) Jäljempänä tarkasteltaviin jalostusketjun loppupään aloihin kuuluvat kokonaisvaltaiset tuottajat, jalostajat/tuojat, jälkikäsittelijät ja työstäjät. Vaikka nämä osapuolet voivat toimia jalostusketjun loppupään eri vaiheissa, kyseisen tuotannonalan kokonaisvaltaisuus huomioon ottaen niiden tarkasteleminen yhdessä on todettu asianmukaiseksi. 46- (a) Kokonaisvaltaiset tuottajat (i) Kuvaus (109) Tässä yhteydessä kokonaisvaltaisilla tuottajilla tarkoitetaan tuottajia, jotka kutovat ja jälkikäsittelevät ja/tai työstävät jälkikäsiteltyjä tuotteita. Ne käyttävät kaiken tai suurimman osan kankaan tuotannostaan omaan sisäiseen jalostusketjun loppupään kulutukseensa tai myyntiin etuyhteydessä oleville yrityksille ja myyvät vain satunnaisesti riippumattomille asiakkaille. Vaikka kokonaisvaltaiset tuottajat eivät kuulu valituksen tehneeseen yhteisön tuotannonalaan, koska ne eivät kilpaile suoraan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa, tarkasteltavana olevan menettelyn voidaan katsoa koskevan niiden etua, koska ne voivat myös kärsiä polkumyyntihintaan hankituista harmaista kankaista valmistettujen jälkikäsiteltyjen kankaiden tai työstettyjen tuotteiden taholta aiheutuvasta kilpailusta. (110) Yhteisön pääasiassa puuvillaa sisältävien kankaiden kokonaistuotanto vuonna 1995 oli 464 000 tonnia, josta kyseisen tuotteen tuotanto oli tuotannonalan arvioiden mukaan 325 000 tonnia. Kokonaisvaltaisten tuottajien arvioitu osuus näistä luvuista oli 72 prosenttia. (ii) Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus (111) Koska polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikuttaa välillisesti kokonaisvaltaisiin tuottajiin, niiden voisi odottaa hyötyvän välillisesti polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. Niiden tuottamien jälkikäsiteltyjen kankaiden ja työstettyjen tuotteiden kilpailukyvyn odotetaan paranevan verrattuna polkumyynnillä tapahtunutta tuontia hyväksi käyttäen tuotettuihin tuotteisiin. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen noustessa omaa tuotantoa olevien harmaiden kankaiden käyttö tulee niille houkuttelevammaksi, millä on niiden kudonta-alan työllisyydelle myönteiset seuraukset. - 4 7- (112) Jotkut jalostusketjun loppupään suuntaan kokonaisvaltaistuneet kutomot, jotka keskittyvät kankaiden jälkikäsittelyyn ja/tai työstämiseen ja hankkivat suurimman osan tarvitsemastaan harmaasta kankaasta tuonnin avulla, vastustavat kuitenkin toimenpiteiden käyttöönottoa. Toimenpiteiden vaikutus tuotannonalan tähän osaan vaihtelee kuitenkin sen mukaan, kuinka riippuvainen kukin yksittäinen yritys on kyseisistä maista tapahtuvasta tuonnista, joten tähän lohkoon kohdistuvasta vaikutuksesta ei ole mahdollista tehdä selvää päätelmää. Yhteisössä kudotuista kankaista sisäiseen käyttöön menevä huomattava osuus (72 prosenttia) huomioon ottaen ja sen merkittävä osuus yhteisön koko jälkikäsittelystä (48 prosenttia, kuten jäljempänä on selitetty), voidaan kuitenkin päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden yleinen vaikutus kokonaisvaltaisiin kutomoihin olisi myönteinen. (iii) Toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen vaikutus (113) Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, kokonaisvaltaiset tuottajat jäisivät kustannustensa suhteen epäedullisempaan asemaan kaikkiin EU:n kilpailijoihinsa verrattuna, jotka käyttävät hyväkseen polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tästä seuraisi, että niiden oman kudonnan elinkelpoisuus lakkaisi ja niiden voisi olla pakko lopettaa kudontatoimintansa. Tässä suhteessa olisi huomattava, että pääasiassa puuvillaa sisältävien kankaiden kudonnan kokonaistuotanto, kytköksissä oleva ja vapaa huomioon ottaen, laski yhteisössä noin 515 600 tonnista vuonna 1992 464 000 tonniin vuonna 1995, ja samana ajanjaksona 88 kutomoa lopetti toimintansa Itävallassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, missä yhteydessä menetettiin 8 625 työpaikkaa. Ilman toimenpiteitä alan yleinen laskusuuntaus jatkuisi sen vuoksi niin, että seurauksena olisi työllisyyden heikkeneminen edelleen. 48 (b) Jalostajat ja jälkikäsittelijät (i) Johdanto (114) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen käyttäjiltä ja tuojilta vastaanotettiin useita huomautuksia, joissa toistuivat väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 128 kappaleessa olevat väitteet. Toimenpiteillä väitettiin olevan vakava vaikutus yhteisön j älkikäsittelij öiden kilpailuasemaan kolmansista maista oleviin viejiin nähden ja liikevaihdon sekä työpaikkojen vähentyvän huomattavasti, kun harmaana tuodut ja EU:ssa jälkikäsitellyt kankaat korvataan jälkikäsiteltyinä tuoduilla kankailla. Esitettiin väite, että seurauksena voi olla jopa yhteisön jälkikäsittely alan häviäminen. (ii) Jalostusketjun loppupään teollisuuden rakenne ja koko (115) Käyttäjiä koskeva tutkimus perustui jälkikäsittelij öiden, joko riippumattomien tai ryhmittymiin kuuluvien, tuojien ja jalostajien toimittamiin tietoihin sekä alaa koskeviin yleisiin tietoihin. (116) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta jalostusketjun loppupäässä toimivalle tuotannonalalle tarkasteltaessa on otettava huomioon sen erityinen rakenne. Harmaata kangasta eivät tavallisesti osta suoraan sen käsittelijät vaan välittäjä (jalostaja), joka voi hankkia tuotteen EU:n kutomoilta tai tuontitavarana. Sitten jalostaja toimittaa kankaan jälkikäsittelij alle, jolle sen omistusoikeus ei tavallisesti siirry, vaan joka tekee työn toimeksiantona. 49 (117) Jälkikäsittelyala on pääomavaltaista ja perustuu hyvin pitkälle hintakilpailuun. Valkaisemattomaan kankaaseen verrattuna jälkikäsitellyssä kankaassa on enemmän muuntelumahdollisuuksia, sen jalostusarvo on suurempi ja sen tuottaminen vaatii korkeampaa osaamistasoa. Vaikka onkin olemassa joitakin yksinkertaisia kuoseja ja värejä, jotka ovat melko standardisoituja, tuote on altis muodin muutoksille ja mallit vaihtelevat tavallisesti vuosi vuodelta. Tämä korostaa sellaisten tekijöiden tärkeyttä kuin toimitusnopeus ja asiakkaan mahdollisuus keskustella lopullisesta tuotteesta sekä muuttaa sitä. Vastaanotettujen huomioiden mukaan mainitut tekijät ovat hinnan ohella jälkikäsittelijän valinnan tärkeimpiä perusteita. Ne selittävät sen, miksi yhteisössä jälkikäsiteltyjen kankaiden voidaan harmaista kankaista poiketen odottaa säilyttävän etulyöntiasemansa tuotuihin jälkikäsiteltyihin kankaisiin verrattuna. (118) Jälkikäsittelyalan tuotanto arvioitiin edellä johdanto-osan 110 kappaleessa mainitun luvun perusteella 464 000 tonniksi EU:ssa tuotettua pääasiassa puuvillaa sisältävää kudottua kangasta. Lisäämällä harmaiden (221 000 tonnia) ja valkaistujen (10 000 tonnia) kankaiden määrä ja vähentämällä harmaiden kankaiden vienti (12 700 tonnia) saadaan EU:ssa painettujen ja värjättyjen pääasiassa puuvillaa sisältävien kankaiden kokonaismääräksi 682 000 tonnia. Yli 85 prosenttia puuvillaa sisältävien kankaiden osuus on 78 prosenttia tästä luvusta. (119) Jälkikäsiteltyjen kankaiden tuonti oli 37 700 tonnia vuonna 1995 kehityksen suunnan oltua kasvava tutkimuksen kohteena olevana ajanjaksona (+17 prosenttia 12 valtion yhteisössä vuodesta 1992 vuoteen 1995) ja edusti viiden prosentin markkinaosuutta valmiiden tuotteiden koko markkinoista. 50- (120) Jälkikäsittelyalan arvioitiin työllistävän kaikkiaan 150 000 henkilöä vuonna 1995. Alan työllisyys on heikentymässä tekstiiliteollisuuden yleisen kehityssuuntauksen mukaisesti (-9 prosenttia vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana). Ottaen huomioon, että kyseinen tuote edustaa vain osaa yhteisön koko jälkikäsittelyalasta, ja että kokonaisvaltaisiin yrityksiin kuuluvan jälkikäsittelyn laajuus on huomattava, kyseisen tuotteen riippumattoman viimeistelyn arvioidaan käsittävän noin 23 000 työpaikkaa. (121) Tuojien ja jalostajien työllistämien henkilöiden määrästä ei ole mahdollista esittää arviota. Ottaen kuitenkin huomioon, että kyseiset yritykset ovat välittäjiä ja palvelujen tarjoajia, joiden pääoman sijoitukset ovat hyvin pieniä, niiden työllistävyys vaikuttaa suhteellisen vähäiseltä. (iii) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus jälkikäsiteltyjen kankaiden hintoihin (122) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden odotetaan nostavan jälkikäsiteltyjen kankaiden myyntihintoja, koska raaka-aineen hinnat nousisivat. (123) Johdanto-osan 92 kappaleessa on sanottu, että yhteisön tuotannonalan hintojen nousu ei todennäköisesti vastaisi tullin koko määrää. Jotkut tuojat ja käyttäjät väittivät, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen toimenpiteiden ulkopuolelle jääneiden harmaiden puuvillakankaiden hinnat nousisivat myös lähes tullin määrää vastaavasti. Tämä väite vaikuttaa kuitenkin perusteettomalta, koska harmaiden kankaiden markkinoiden suuri alttius kilpailulle tekee epätodennäköiseksi sen, että toimenpiteiden piirin ulkopuolelle jäävät tuottajat (joiden osuus markkinoista vuonna 1995 oli 60 prosenttia) voisivat vapaasti nostaa hintojaan. Näin ollen päätellään, että harmaiden puuvillakankaiden keskimääräinen hintojen nousu tulee jäämään keskimääräistä tullin määrää huomattavasti alhaisemmaksi. -51 (124) Arvioidakseen toimenpiteiden vaikutusta jälkikäsiteltyjen tuotteiden hintoihin komissio laski harmaan kankaan keskimääräisen osuuden tuotantokustannuksista ja jälkikäsitellyn kankaan hinnasta. Kyselyyn saatujen vastausten tarkastelu paljasti tämän osuuden vaihtelevan suuresti käytetyn harmaan kankaan painon ja laadun sekä viimeistelyn laadun mukaan. Keskimääräiseksi osuudeksi laskettiin 45 prosenttia vastanneiden yritysten ja kaikkien jälkikäsiteltyjen kankaiden osalta. Yritysten väliset vaihtelut (22-67 prosenttia) ja kyselyn kattamien tuotteiden erilaisuus huomioon ottaen komission päätelmien perustana päätettiin kuitenkin käyttää keskiarvoa 45 prosentin ja Saksan jälkikäsittelij öiden yhdistyksen antaman luvun välillä, kun viimeksi mainittu arvioi harmaan kankaan osuudeksi kaikista kuluista 36 prosenttia. Lukuun lisättiin jalostajien ilmoittamien voittomarginaalien perusteella arvioitu kuuden prosentin voittomarginaali. (125) Näkökantojen tarkastelu osoitti voiton olleen vuonna 1995 keskimäärin 15 prosenttia myynnistä toimeksiantojen perusteella toimivien jälkikäsittelij öiden osalta ja noin kuusi prosenttia jalostajien osalta. Molemmat voittomarginaalit katsotaan alojen luonne huomioon ottaen asianmukaisiksi (pääomavaltainen ala jälkikäsittelij öiden tapauksessa; välittävä, palveluja tarjoava ala jalostajien tapauksessa) ja niillä katsotaan voitavan tarvittaessa kattaa osa lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tapahtuvasta kulujen lisäyksestä. Näin ollen ei vahvistettu väitettä, että sekä jalostajat että jälkikäsittelijät toimivat alhaisilla voittomarginaaleilla eivätkä pysty kattamaan mitään tulleista johtuvia kulujen lisäyksiä. 52 (126) Erilaisia tulevaisuusvaihtoehtoja hahmoteltiin ottaen huomioon markkinoiden reaktioihin liittyvät erilaiset mahdollisuudet. Huomioon otettiin 'enimmäisvaihtoehto', jonka yhteydessä oletettiin, että kaikki toimittajat nostavat hintoja tullin koko määrää vastaavasti, eli keskimäärin 15,7 prosenttia, ja että jalostajat ja jälkikäsittelijät eivät ota kantaakseen hintojen nousua lainkaan. Tässä vaihtoehdossa hintojen nousu arvioidaan 7,1 prosentiksi osuuden tuotantokustannuksista ollessa 45 prosenttia ja 5,6 prosentiksi osuuden tuotantokustannuksista ollessa 36 prosenttia. (127) Myös 'vähimmäisvaihtoehto' arvioitiin. Se perustuu oletukseen, että polkumyyntitullien vaikutuksen ulkopuolelle jäävät toimittajat eivät korota hintojaan, mikä alentaa toimittajien keskimääräisen hintojen nousun 6,3 prosenttiin. Lisäksi siinä oletetaan, että sekä jalostajat että jälkikäsittelijät ottavat kantaakseen osan tullista alentamalla kumpikin voittomarginaaliaan yhdellä prosentilla. Näin laskettu jälkikäsiteltyjen kankaiden hintojen nousu vaihtelee 0,7 prosentista 1,3 prosenttiin laskelmissa käytetyn tuotantokustannusosuuden mukaan. (128) Edellä olevat kaksi laskelmaa katsotaan eri mahdollisuuksien ääritapauksiksi. Komissio arvioi todennäköisimmäksi keskimääräisen vaihtoehdon, joka sisältää maltillisen hinnankorotuksen polkumyyntitullien vaikutuksen ulkopuolelle jäävien harmaiden kankaiden toimittajien osalta ja edellä kuvatun yhden prosentin suuruisen tullintasoituksen. Yhteisön tuottajien keskimääräinen hinnankorotus arvioitiin kahdeksi prosentiksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa tarkoitettujen tappioiden korvaamiseksi vaadittavan vähimmäiskorotuksen perusteella. Muiden kolmansista maista olevien viejien osalta komissio käytti, olettaen, että ne eivät ole markkinajohtajia, 10,2 prosentin hinnankorotusta, keskimääräisen polkumyyntitullin painotettua keskiarvoa 15,7 prosenttia ja yhteisön tuottajien osalta arvioitua kahden prosentin hinnankorotusta. 53- Näin ollen viimeistellyn kankaan hinnankorotuksen arvioidaan vaihtelevan kahdesta kolmeen prosenttiin riippuen sovelletusta kuluosuudesta. (iv) Jalostajiin kohdistuva vaikutus (129) Ne, joihin kulujen kohoaminen kohdistuu suoraan ja joiden on päätettävä, siirtävätkö ne sen suoraan asiakkailleen vai ottavatko ne lisäkulut kokonaan tai osittain kantaakseen, ovat jalostajia. Väitettiin, että jalostajat jäävät loukkuun, koska ne eivät alhaisten voittomarginaaliensa ja alalla vallitsevan hintakilpailun vuoksi voi ottaa lisäkuluja kantaakseen eivätkä pysty siirtämään niitä edelleen asiakkailleen. Lisäkulujen kattamismahdollisuuksien osalta komission kanta on esitetty johdanto-osan 125 kappaleessa. Lisäksi jalostajien aikaisempi käyttäytyminen viittaa niiden huomattavaan kykyyn siirtää kulujen kasvu asiakkailleen. Vuosina 1994-1995 tuotantokulujen yleisen kasvun ja kysynnän laskun vuoksi (raakapuuvillasta aiheutuneet kulut nousivat noin 15 prosenttia ja yhteisön kutomot nostivat hintojaan 8,6 prosenttia) jalostajat pystyivät nostamaan hintojaan 6,66 prosenttia. Ottaen huomioon tässä vaiheessa tapahtunut jalostusarvon lisäys kyseinen korotus oli riittävä kulujen kohoamisen kattamiseksi ja alan kannattavuuden säilyttämiseksi kysynnän laskusta huolimatta. Vaihtoehtoinen jalostajien tapa toimia voisi olla myös siirtyminen käyttämään tuotteita, joihin toimenpiteet eivät vaikuta, kuten yhteisön tuotantoa, muista kolmansista maista olevia tuotteita tai sekoitekankaita. Niillä on myös mahdollisuus tuoda jälkikäsiteltyjä kankaita suoraan, vaikka jäljempänä oleva tarkastelu viittaa siihen, että tämä on epätodennäköistä. Siksi päätellään, että jalostajien osalta polkumyynnin vastaiset toimenpiteet voivat edellyttää jonkin verran sopeutumista, mutta toimenpiteiden ei odoteta vaikuttavan jalostajiin kohtuuttomasti. 54 (v) Jälkikäsittelij öihin kohdistuva vaikutus (130) Jälkikäsittelijät, joihin toimenpiteillä ei ole suoraa rahallista vaikutusta, koska ne eivät osta kyseistä tuotetta, voisivat joutua kärsimään toiminnan vähenemisestä, jos kysyntä siirtyy huomattavassa määrin jälkikäsiteltyjen kankaiden tuontiin (niin kutsutut 'korvausvaikutukset'). (131) Komissio tarkasteli sille toimitettujen tietojen perusteella markkinoiden kysynnässä tapahtuvaa reaktiota yhteisössä jälkikäsiteltyjen kankaiden hinnankorotukseen voidakseen laatia mahdollisia korvausvaikutuksia koskevan arvion. Ajanjaksona 1992-1996 yhteisön jälkikäsittelij öiden käsittelemien kankaiden määrä lisääntyi indeksin avulla ilmaistuna pisteluvusta 100 pistelukuun 108 vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana ja laski sitten pistelukuun 99 vuonna 1995 ja pistelukuun 97 vuonna 1996. Samaan aikaan jalostajien myymien jälkikäsiteltyjen kankaiden hinnat nousivat pisteluvusta 100 vuonna 1992 pistelukuun 115 vuonna 1995 ja laskivat pistelukuun 99 vuonna 1996. Kyseiset luvut osoittavat, että saatujen hintojen ja jälkikäsittelij öiden toiminnan tason välillä ei ole selvää yhteyttä. Vaikka markkinat reagoivatkin voimakkaasti hintojen nousuun vuonna 1995, hintojen lasku ei vuonna 1996 aiheuttanut määrän kasvua. Samalla tavoin maltillinen hintojen nousu vuonna 1994 ei estänyt yli kuuden prosentin määrällistä kasvua. 55- (132) Kolmansista maista peräisin olevan jälkikäsitellyn kankaan tuonnin suhteen ei ole tutkittujen tietojen perusteella havaittavissa selvää yhteyttä kyseisen tuotteen yhteisössä tapahtuvan tuotannon ja mainitun tuonnin välillä. Tuonti osoittaa tasaisesti kasvavaa suuntausta hintojen laskiessa. Toisaalta tuodut määrät edustavat viiden prosentin osuutta yhteisössä viimeistellyistä määristä. Nämä luvut eivät anna tukea väitteille korvausvaikutuksen todennäköisyydestä. Komissio ei vastaanottanutkaan todisteita, jotka olisivat osoittaneet, että missään kolmannessa maassa olisi merkittävää vapaata jälkikäsittelykapasiteettia, eikä ole olemassa merkkejä siitä, että tällaista pääoma- ja osaamisvaltaista teollisuutta voitaisiin rakentaa nähtävissä olevassa tulevaisuudessa. Lisäksi jälkikäsiteltyjen kankaiden tuonti on myös säännelty kiintiö- ja lisenssijärjestelyin, mikä tarkoittaa, että sen kasvu on ilman muuta toistaiseksi rajoitettu. Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen ja suurta korvausvaikutusta ennustavien väitteiden vastaisesti pääteltiin, että jälkikäsiteltyjen kankaiden arvioidun 2-3 prosentin hinnannousun ei odoteta aiheuttavan kysynnän huomattavaa siirtymistä yhteisössä jälkikäsitellyistä kankaista kolmansista maista tapahtuvaan tuontiin. (133) Väitettiin myös, että jälkikäsittelyalan tapaisella pääomavaltaisella alalla vähäinenkin käsiteltyjen määrien lasku voi nostaa yksikkökustannuksia siinä määrin, että tuotannon jatkaminen muuttuu kannattamattomaksi. Tutkitut jälkikäsittelijät pystyivät kuitenkin säilyttämään voittomarginaalinsa korkeina, vaikka käsitellyt määrät pienenivät: vuonna 1995 niiden tuotto oli 15 prosenttia myynnistä, vaikka käsitellyt määrät pienenivät 9,7 prosenttia. 56 (134) Komissio päättelee sen vuoksi, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti johda yhteisössä jälkikäsiteltyjen kankaiden korvaamiseen tuoduilla kankailla. Käyttäjien esittämät väitteet yhteisön jälkikäsittelyalalle aiheutuvista sen toimintaa merkittävällä tavalla häiritsevistä vaikutuksista katsottiin sen vuoksi suuressa määrin liioitelluiksi. (vi) Työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset (135) Edellä esitetty huomioon ottaen ei ole odotettavissa, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä olisi kohtuutonta vaikutusta jalostajien ja jälkikäsittelij öiden toimintaan ja työllisyystilanteeseen. Mahdollisten seurausten vaikutus riippuu kuitenkin myös jalostajien valitsemasta strategiasta: jos ne päättävät merkittävässä määrin siirtyä käymään kauppaa jälkikäsitellyillä kankailla, vaikutus jälkikäsittelyalaan on voimakkaampi. Mutta kuten edellä johdanto-osan 132-134 kappaleessa on selitetty, ei vaikuta uskottavalta vaihtoehdolta, että jalostajat siirtyisivät jälkikäsiteltyjen kankaiden tuontiin. (136) Voidaan kuitenkin odottaa, että jotkut polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin varassa selvemmin olevat tuotannonalan osat tulevat kärsimään toiminnan vähenemisestä, jonka määrää on hyvin vaikea ennustaa. Se tulee olemaan riippuvainen siitä, millaisia mahdollisuuksia tällä tuotannonalan osalla on kattaa tullin määrä ja miten se pystyy siirtymään muiden hankintalähteiden käyttäjäksi. Toisaalta vaikuttaa myös siltä, että näiden j älkikäsittelij öiden kärsimät menetykset voisivat korvautua kokonaisvaltaisiin yrityksiin kuuluvien tai pääasiassa yhteisössä tuotettuja harmaita kankaita käyttävien jälkikäsittelijöiden tilanteen paranemisella, joiden kummankin kilpailukyky paranisi lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. 57 (vii) Toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen vaikutukset (137) Jos lopullisia toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, jotkut käyttäjät voisivat hyötyä edelleen polkumyyntihinnoin tapahtuvasta tuonnista, saaden etua niiden kustannuksella, jotka käyttävät yhteisön tuotantoa tai harjoittavat kudonnan osalta kokonaisvaltaista toimintaa. Jos yhteisön kutomoalalle aiheutuisi huomattavaa vahinkoa, koko jälkikäsittelymarkkinat kärsisivät, koska yhteisön harmaiden kankaiden tuotanto toimittaa edelleen raaka-aineen yli kahdelle kolmasosalle yhteisön koko jälkikäsittelyalasta. (c) Työstäjät (i) Tuotannonalan erityispiirteet (138) Työstöala on puuvillateollisuuden lohko, joka työllistää suurimman määrän ihmisiä. Alan koko suuruuden ja käytettävän puuvillan määrän perusteella arvioitiin, että puuvillatuotteiden työstämisessä on kysymys 390 000 työpaikasta. (139) Työstäminen on myös vaihe, jossa tapahtuva keskimääräinen arvonlisäys on suurin, vaikka tämä vaihtelee suuresti tuotteittain. Jälkikäsitellyn kankaan arvonlisäys esimerkiksi voi olla hyvin alhainen perusvuodevaatesarjassa (vain 25 prosenttia koko hinnasta sisältäen leikkaamisen, saumauksen ja pakkaamisen), mutta paljon korkeampi vaatekappaleessa kuten paidassa, jossa se voi kohota 70 prosenttiin. Tästä syntyy ero vähäisen jalostusarvon sisältävien perustuotteiden, jotka ovat hyvin hintaherkkiä ja joiden tuotanto on suureksi osaksi siirretty alhaisten työvoimakustannusten maihin, ja korkean jalostusarvon sisältävien muotituotteiden välille. 58- (ii) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus (140) Jotkut käyttäjät ovat väittäneet, että toimenpiteiden käyttöönoton kielteiset vaikutukset ulottuisivat työstäjiin, koska kulujen lisääntyminen kohdistuisi niihin aiheuttaen kilpailukyvyn menetyksen kolmansista maista tuotuihin vaatteisiin ja kodintekstiileihin nähden. (141) Toimitettujen tietojen perusteella todettiin vaihtelevan jälkikäsitellyistä kankaista aiheutuneiden kulujen keskimääräisen osuuden myyntihinnoista olevan jopa 50 prosenttia. Edellä johdanto-osan 128 kappaleessa arvioitu jälkikäsiteltyjen kankaiden keskimääräinen 2-3 prosentin hinnankorotus nostaisi niiden hintoja pahimmillaan alle kaksi prosenttia, vaikka mahdollista korotuksen kattamista muulla tavoin ei edes otettaisi huomioon. (142) Edellä esitetty huomioon ottaen ja käytettävissä olevien tietojen perusteella komission toimielimet päättelivät, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät vaikuta kielteisesti yhteisön työstöalan taloudelliseen asemaan. 18. Päätelmä (143) Osapuolilta saatujen tietojen ja muuten käytettävissä olevien tietojen perusteella komissiolla oli mahdollisuus perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioida asiaan liittyvät eri edut ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen kokonaisvaikutus. Tätä tutkimusta suorittaessaan komissio kiinnitti erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin kaupankäyntiä vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. 59 (144) Yhteisön tuotannonalan osalta toimenpiteiden vaikutusten voidaan odottaa antavan sille mahdollisuuden palauttaa kannattavuutensa ja säilyttää toimintansa harmaiden puuvillakankaiden alalla, mistä seuraa myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen ja yhteisön markkinoiden kilpailuolosuhteisiin. (145) Vaikka yhteisön kehräämöt esittivät väitteen, että ne ovat erittäin riippuvaisia yhteisön kutomoista, tutkimuksen tulokset eivät täysin tukeneet kyseistä väitettä. Kuitenkin osoitettiin, että yhteisön kutomoiden tilanteen mahdollisella paranemisella voisi odottaa olevan myönteinen vaikutus kehräämöihin. (146) Olisi syytä lisätä, että toimenpiteiden myönteinen vaikutus ei rajoittuisi yhteisön tuotannonalaan, vaan se ulottuisi yhteisön koko kutomoalaan ja sen kanssa yhteydessä olevaan jalostusketjun loppupään kokonaisvaltaiseen teollisuuteen. (147) Väitteitä jalostusketjun loppupään teollisuuteen kohdistuvista kielteisistä vaikutuksista ei joko oltu perusteltu tai ne todettiin liioitelluiksi, erityisesti väitettyjen korvausvaikutusten osalta, vaikkakaan osalle jälkikäsittelyalaa aiheutuvia joitakin kielteisiä seurauksia ei voida sulkea pois. (148) Kaikkien asiaan liittyvien lohkojen asema huomioon ottaen ei voida kaikkien toimitettujen tietojen perusteella selkeästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltaminen olisi yhteisön yleisen edun vastaista. (149) Edellä oleva huomioon ottaen väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 130 kappaleessa tehdyt yhteisön etua koskevat päätelmät vahvistetaan. 60- J. LOPULLINEN TULLI (150) Polkumyyntiin, vahinkoon, syy-yhteyteen ja yhteisön etuun liittyvien edellä esitettyjen päätelmien perusteella komissio harkitsi käyttöön otettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa ja tasoa. (151) Ottaen huomioon asianomaisista maista peräisin olevien rakennetyyppien laaja kirjon komissio katsoo, että arvotullin muodossa käyttöön otettava polkumyyntitulli on tarkoitukseen parhaiten soveltuva toimenpidemuoto. (152) Lopullisen tullin tason määrittämiseksi on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja tullin määrä, joka on tarpeen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. (153) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 133 kappaleesta muistetaan, että koska vahinko johtuu pääasiassa hinnankorotusten estymisestä, markkinaosuuden menettämisestä ja erityisesti kannattavuuden puuttumisesta tai tappioista, vahingon poistaminen edellyttää tuotannonalan saattamista tilanteeseen, jossa hinnat on mahdollista nostaa kannattavalle tasolle. Tämän saavuttamiseksi nyt tutkimuksen kohteena olevista maista peräisin olevan kyseisen tuonnin hintoja olisi korotettava vastaavasti. (154) Tarvittavan hinnankorotuksen laskemiseksi komissio katsoi, että tämän tuonnin voimassa olevia hintoja olisi verrattava myyntihintaan, joka vastaisi paremmin yhteisön tuottajien tuotantokustannuksia kohtuullisella voitolla lisättynä. 61 (155) Joukko viejiä asetti kyseenalaiseksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 133 kappaleessa mainitun kahdeksan prosentin voittomarginaalin liikevaihdosta laskettuna sillä perusteella, että kyseinen voittomarginaali oli liian korkea suhteessa viime vuosina toteutuneisiin tasoihin verrattuna: otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien paras voittomarginaali on viime aikoina ollut noin kaksi prosenttia. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tätä, koska kaksi prosenttia on riittämätön pääomavaltaisen tuotannonalan rahoituksellisen elinkelpoisuuden takaamiseksi. Menettelyn kuluessa havaittiin hyvin alhaista pääomaa edellyttävillä puuvillatekstiiliteollisuuden lohkoilla viiden prosentin ja sitä korkeampia tuottotasoja. Näin ollen komissio katsoo, että kahdeksan prosenttia on puuvillan kudonta-alalle kohtuullinen marginaali. (156) Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson aikana kussakin edellä johdanto-osan 63 kappaleessa kuvatussa kuudessa luokassa veloittamien myyntihintojen painotettuja keskiarvoja korotettiin yleisen vähimmäisvoittomäärän saavuttamiseksi. Näin määritettyjä hintoja verrattiin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoihin, joita oli käytetty alihinnoittelun laskemiseen edellä kuvatulla tavalla. (157) Näiden kahden hinnan väliset erot painotettuihin keskiarvoihin perustuen ja prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta ilmaistuina olivat: - - Kiina 45 prosenttia Egypti 49 prosenttia Intia 34-73 prosenttia Indonesia 41-81 prosenttia Pakistan 46-54 prosenttia - Turkki 11-25 prosenttia 62 (158) Jos todetut polkumyyntimarginaalit olivat tietyn vientiä harjoittavan tuottajan osalta alhaisemmat kuin vahingon poistamiseksi edellä lasketulla tavalla tarvittavat vastaavat vientihintojen korotukset, käyttöön otettavat lopulliset tullit on rajoitettava määritettyä polkumyyntimarginaalia vastaavalle tasolle. Tilanne oli tällainen kaikkien asianomaisten yritysten osalta yhtä lukuun ottamatta. Yhteistyössä toimineille mutta tutkimatta jätetyille yrityksille ehdotettu polkumyyntitulli on keskimääräinen otoksen polkumyyntimarginaali tai keskimääräinen vahingon poistamiseksi tarvittava marginaali, joista alhaisempi valitaan. Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntitulli vastaa otokseen kuuluneille yrityksille laskettua joko korkeinta polkumyyntimarginaalia tai korkeinta vahingon poistamiseksi tarvittavaa marginaalia, joista alhaisempi valitaan. Kaikkien maiden osalta käytettiin korkeinta polkumyyntimarginaalia. K. LOPPUSÄÄNNÖKSET (159) Useat turkkilaiset osapuolet esittivät vastalauseensa, koska Turkkia oli kohdeltu kuin mitä tahansa kolmatta maata huolimatta siitä, että sillä on tulliliittosopimus yhteisön kanssa. EY-Turkki-assosiointineuvoston päätöksen N:o 1/95 44 artiklan 2 kohdassa sanotaan, että assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan 47 artiklassa määrätyt polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat edelleen voimassa. Assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan 47 artiklassa määrättyä menettelyä sovellettiinkin, ja sekä assosiointineuvostolle että tulliliiton sekakomitealle annettiin säännöllisesti asiaa koskevia tietoja. 63 (160) EY-Turkki-assosiointineuvostolle ilmoitettiin muodollisesti 18 päivänä tammikuuta 1996, että komissio oli vastaanottanut valituksen, jonka mukaan valkaisemattomia puuvillakankaita tuotiin polkumyynnillä muun muassa Turkista, ja tästä tuonnista aiheutui vahinkoa yhteisön asianomaiselle tuotannonalalle. EY-Turkki-assosiointineuvostolle ilmoitettiin edelleen 23 päivänä helmikuuta 1996 menettelyn aloittamisesta, ja sille annettiin jäljennös valituksen versiosta, joka ei ollut luottamuksellinen. Sille ilmoitettiin myös päätöksestä soveltaa otantamenetelmää. Assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan 47 artiklan 1 kohdan määräysten mukainen pyyntö esitettiin muodollisesti assosiointineuvostolle 8 päivänä elokuuta 1996 sen jälkeen, kun tutkimukset olivat osoittaneet turkkilaisten tuottajien/viejien harjoittavan polkumyyntiä. Viimeksi mainittuja pyydettiin halutessaan antamaan sitoumuksia perusasetuksen 8 artiklan mukaisesti. Edellä mainitun sopimuksen 47 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätyn kolmen kuukauden määräajan kuluttua komissio ilmoitti 20 päivänä marraskuuta 1996 assosiointineuvostolle päätöksestään ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Lisäksi tulliliiton sekakomitealle oli 19 päivänä marraskuuta 1996 ilmoitettu myös komission tarkoituksesta ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Väliaikaisen asetuksen jäljennös lähetettiin assosiointineuvostolle 21 päivänä marraskuuta 1996. 64 (161) Lopuksi assosiointineuvostolle annettiin EY-Turkki-assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan 47 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti tieto ja täydelliset yksityiskohdat lopullisista tosiseikoista ja päätelmistä. Tulliliiton sekakomitealle ilmoitettiin aikomuksesta ottaa käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. (162) Eräs turkkilainen osapuoli pyysi Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta peruuttamaan tarkasteltavana olevan menettelyn aloittamisen3. Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti 16 päivänä joulukuuta 1996 antamassaan hylkäävässä päätöksessä, että menettelyn aloittaminen Turkkia vastaan ei edellä kuvatuissa olosuhteissa ollut ristiriidassa assosiointisopimuksen määräysten kanssa. (163) Ilmoitusta alustavista päätelmistä koskevissa huomautuksissaan useat tuottajat/viejät ilmoittivat, että ne halusivat mahdollisesti esittää sitoumuksia ennen lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Koska sitoumuksia ei annettu, tässä asetuksessa säädetyt polkumyynnin vastaiset toimenpiteet koskevat kaikkia tuottajia/viejiä. 3 Asia T-75/96, Söktas v. komissio 65 L. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN (164) Ottaen huomioon vientiä harjoittaville tuottajille ja maille todettujen polkumyyntimarginaalien suuruus ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon merkittävyys katsotaan tarpeelliseksi, että väliaikaisilla polkumyyntitulleilla kyseistä tuotetta koskevien kauppojen osalta varmistetut määrät olisi kannettava lopullisesti lopullisten tullien suuruisina, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit CN-koodeihin 5208 11 90, 5208 12-5208 19 ja 5209 11-5209 19 kuuluvien Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta , Pakistanista ja Turkista peräisin olevien litteäksi kudottujen valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa. 2. Taulukoissa 3 ja 4 sekä tämän asetuksen liitteessä lueteltuja viejiä lukuun ottamatta lopullinen polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnasta tullaamattomana on seuraava: -66 TAULUKKO 1: Maa Kiinan kansantasavalta Egypti Intia Indonesia Pakistan Turkki Tulli 18,9% 13,0% 17,2% 14,5% 22,9% 17,5% Taric-lisäkoodi 8900 89ÖÖ 89ÖÖ 89ÖÖ 89ÖÖ 89ÖÖ Tämän asetuksen liitteessä lueteltujen viejien osalta sovelletaan seuraavia polkumyyntitullej a: TAULUKKO 2: Maa Intia Indonesia Pakistan Turkki Tulli 15,5% 13,5% 14,2% 15,2% Taric-lisäkoodi 8909 89ÏÔ 89ÏÏ 89Ï2 Jäljempänä lueteltuihin yrityksiin sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja: 67 TAULUKKO 3: Maa Valmistaja Intia Coats Viyella India Ltd Vardhman Spinning & General Mills Ltd Mafatlal Industries Mafatlal Fine Spg. & Mfg. TAULUKKO 4: Maa Valmistaja Indonesia P. T. Apac Inti Corpora / P. T. Kanindo Prima Perkasa P. T. Eratex Djaja TAULUKKO 5: Maa Valmistaja Pakistan Diamond Fabrics Ltd Amer Fabrics Ltd Lucky Textile Mills Nishat Mills Ltd Nishat Fabrics Ltd Tulli 12,3% 5,1% 12,6% 12,6% Tulli 3,5% 12,8% Tulli 9,0% 9,0% 15,5% 9,2% 9,2% Taric-lisäkoodi 8914 8915 8916 8917 Taric-lisäkoodi 8918 8922 Taric-lisäkoodi 8923 8924 8927 8928 8929 68 TAULUKKO 6: Maa Valmistaja Tulli Taric-lisäkoodi Turkki Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi 13,6% Isletmesi A. S. Söktas Pamuk ve Tarim Degerlendirme 11,4% Ticaret ve Sanayi A. S. 8930 8931 Jollei toisin säädetä, noudatetaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 2 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 2208/96 mukaisesti väliaikaisilla polkumyyntitulleilla varmistetut määrät kannetaan lopullisesti. 2. Väliaikaisesti varmistetut, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät määrät vapautetaan. 3. Väliaikaisesti varmistetut, CN-koodiin 5208 11 10 kuuluvia valkaisemattomia harsokangastuotteita koskevat määrät vapautetaan. - 6 9- 3 artikla Jos joku tuottaja toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että se ei ole vienyt 1 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tavaroita tutkimusajanjakson aikana, että se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, joka on tällä asetuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden kohteena, ja että se on vienyt kyseisiä tavaroita tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai että sen on sitoutunut peruuttamattomalla sopimuksella viemään yhteisöön huomattavan määrän, neuvosto voi komission ehdotuksesta, jonka se on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, yksinkertaisella enemmistöllä muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä asianomaisen tuottajan liitteessä olevaan osapuolten luetteloon. Asianomaiseen tuottajaan sovellettaisiin sen jälkeen edellä 1 artiklan taulukossa 2 olevia Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista olevien tuottajien tulleja tai edellä taulukossa 1 olevia Kiinasta ja Egyptistä olevien tuottajien tulleja. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 1997 Neuvoston puolesta -70 Liite Intia A. S. P. G. Subbiah Nadar & Sons, Dhalavaipuram All India Handloom Fabrics Marketing Co-operative Society Ltd, Madras Alpha Mills Pvt Ltd, Karur Amex Exports, Karur Anglo French Textiles, Pondicherry Arcot Textile Mill Ltd, Madurai Arun Fabrics, Tirupur Arun Textiles, Rajapalayam Ashima Fabrics, Bombay A. S. Marimuthu, Samusigapuram Atlas Export Enterprises, Karur Ayyappan Textiles Ltd, Madurai B. K. S. Mills, Tirupur B. N. Sardar & Sons, Calcutta Bharat Vijay Mills, Kalol Bhiwani Denim & Apparels Ltd, Faridabad Bonanza Overseas Pvt. Ltd, Bombay Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Bombay Emperor Trading Co. , Tirupur Esskay International, Bombay Forbes Gokak Ltd, Bombay Garden Weaves Pvt. Ltd, Tirupur 71 GDJD Exports, Madras Govindji Trikamdas & Co. , Bombay IA Intercontinental, Madras Ideal Expo Fabrics, Salem Inter Globe Services, Bombay Indra Exports, Jalandhar Kanoria Chemicals & Industries Ltd, Ahmedabad Karamal Garment Exports, Madras Keshavlal Talakchand, Bombay Kishandas Kikani, Bombay Kothari Industrial Corporation Ltd, Madras Loyal Textile Mills Ltd, Kovilpatti M. S. Mathivanan, Komarapalayam M. U. A. Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti Maharashta State Textile Corporation Ltd, Bombay Naatchiar Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti Navnitlal & Producer/exporter, Bombay Niyati Overseas, Madras Nowrosjee Wadia & Sons Ltd. , Bombay N. W. Exports, Bombay Parag Trading Corporation, Bombay Patodia Syntex Ltd, Bombay Piramal Sons Ltd, Bombay Pothys Cotton Products PVT. LTD. , Srivilliputtur Pradeep Investments Pvt. Ltd, Bombay Prathishta Weaving & Knitting Producer/exporter Ltd, Coimbatore - 7 2- Preemier Textile, Tirupur Preeti Impex, Tiruchengodu Premier Enterprises Premier Mills Ltd, Coimbatore Premier Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti R. D. Traders, Bombay Rajnarayan Hosiery Exports Pvt Ltd, Coimbatore Rama Qualitex Ltd, Bangalore Ramkumar Mills Ltd, Bangalore Rawsitasa Exports, New Delhi Rega Textiles, Komarapalayam Ruchi Fabrics Ltd, Indore S. Nikhil, Bombay Sadhaka Exports Sajjan Textiles Mills Ltd, Bombay Sajjan Udyog Export Ltd, Bombay Senthil Textiles, Tirupur Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Bombay Sheela Apparel Exports Pvt. Ltd, Bombay Sheth Exports, Bombay Sheth Investments & Trading Producer/exporter Ltd, Bombay Singhania Exports, Bombay Sitalakshmi Mills Ltd, Madurai Sivakkumar Mills, Palladam Sree Rangsan Textiles Pvt. Ltd, Komarapalayam Sri Adhilakshmi Warping & Sizing Mills, Erode - 7 3- Sri Balaji Fabric, Tirupur Sri Dhavamani Textiles, Erode Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills P. Ltd, Madurai Sri Saravanaa Exports Producer/exporter, Tamil Nadu Srinivasa Textiles, Chatrapatti Standard Industries Ltd, Bombay Sudha Mills (India) Pvt. Ltd, Bombay Supreme Bandages, Chatrapatti Tamarai Mills Ltd, Coimbatore Texcot Exports Pvt Ltd, Bombay The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Bombay The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd, Bombay The Lakshmi Mills Producer/exporter Ltd, Coimbatore The Morarjee Gokuldas Spinning & Weaving Producer/exporter Ltd, Bombay The Ruby Mills Ltd, Bombay The Western India Cottons Ltd. , Kerala Thiagarajar Mills Ltd, Madurai Trident Textile Mills Ltd, Madras Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur Varadhalakshmi Mills Ltd, Madurai Virudhunagar Textile Mills Ltd, Madurai World-Tex Limited, Chaziabad Yarn Syndicate Ltd, Calcutta 74 Indonesia PT. Tyfountex Indonesia, Solo PT. Sandratex, Jakarta PT. Batik Keris, Jakarta PT. Danliris, Jakarta PT. Catur Jantra, Jakarta PT. Panca Bintang, Jakarta Gabungan Koperasi Batik Indonesia, Jakarta PT. Primatexco, Jakarta PT. Bina Nusantara Prima, Bandung PT. Batam Textile, Jakarta PT. Tata Adi Pratama, Bandung PT. Pacific Express, Denpasar PT. Bintang Agung, Jakarta PT. Adetex, Bandung PT. Maha Mujur Textile, Bandung PT. Five Star Industries, Bandung PT. Bandung Djaja Textile Mills, Bandung Pakistan Abdur Rahman Corporation Ltd, Karachi Adamjee Enterprise ACME Mills (Pvt) Ltd, Karachi Ajaz Enterprise Akhtar Textile Industries -75 Al-Aziz Hosiery International, Faisalabad Al-Karam Textile Mills, Karachi Al-Shahid Weaving Industries Al-Rehmat Traders (Pvt) Ltd, Faisalabad Anjum Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad Arshad Corporation (Pvt) Ltd, Faisalabad Arzoo Textile Mills Ltd, Faisalabad Asjad Textile (Pvt) Ltd Associated Knitwear (Pvt) Ltd, Karachi Ayaz Textile Mills Ltd, Lahore Aziz Sons Be Be Jan Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad Bismillah Fabrics (Pvt) Ltd Bismillah Textiles (Pvt) Ltd Chawala Enterprises Chenas Fabrics & Processing Colony Sarhad Textile Mills Ltd, Karachi Cotton Arts (Pvt) Ltd Dawood Textile Printing Indu Decent Industries, Faisalabad Decent Textiles, Faisalabad Elahi Enterprises Limited, Lahore Elahi Spinning & Weaving Mills Ltd, Lahore En Em Industries Ltd Excel Textile Mills, Karachi Fabrics International - 7 6- Fabtex Corporation, Karachi Faizan Shehzad (Pvt) Ltd Falcon Textile Corporation Fazal Abdullah Exports (Pvt) Ltd, Faisalabad Fine Fabrics (Pvt) Ltd First Textile Ltd Ghazi Fabrics International Ltd, Lahore Globe Managements (Pvt) Ltd Gohar Enterprises Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi Gulistan Weaving Mills Ltd, Karachi Gulshan Weaving Mills Ltd, Karachi H. A. Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad H. K. M. Exports (Pvt) Ltd Haji Khuda Bux Amir Umer Hajra Textiles, Karachi Husein Ind. , Karachi ICC Textiles Ltd, Lahore Image Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Imran Textiles Ishan Yousuf Textile (Pvt) Ltd Ishaq Textile Mills Ltd, Faisalabad J. K. Brothers Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad J. K. Sons (Pvt) Ltd, Karachi Jetex Industries (Pvt) Ltd, Karachi Kam International, Karachi 77- Kausar Textile Industries (Pvt) Ltd LatifHansel(Pvt)Ltd Linox International (Pvt) Ltd Lucky Impex, Karachi Lucky Tex,, Karachi M. A. S. Textiles (Pvt) Ltd M. F. M. Y. Industries Ltd, Karachi M. K. Sons (Pvt) Ltd, Faisalabad M. N. Textiles (Pvt) Ltd, Karachi Mabro Tex Industries Mahmood Textile Mills Ltd, Multan Majeeda Textiles (Pvt) Ltd, Faisalabad Master Textile Mills Ltd, Lahore Megatex Limited, Karachi Mian Textile Industries Ltd, Lahore N Modern Textile Mills, Karachi Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi Mohib Exports Ltd, Lahore Mohib Fabric Industries Ltd, Lahore Mohib Textile Mills Ltd, Lahore Mukati Corporation Mutual Trading Corporation, Karachi Nakshbandi Industries Ltd, Karachi Nash Garments (Pvt) Ltd, Karachi Naveed Industries (Pvt) Ltd, Karachi Naveena Industries (Pvt) Ltd, Karachi - 7 8- Nisar Textiles Corporation Nishatex Enterprises Nu-Tex (Pvt) Ltd Oberoi Textile Mills, Lahore Orient Textile Pakistan (Pvt) Ltd Parsons Industries (Pvt) Ltd, Karachi Prosperity Weaving Mills Ltd, Lahore Regency Textiles Ltd, Lahore Reliance Weaving Mills Ltd, Multan Reliance Exports Ltd, Multan Rizwan Enterprises Roomi Enterprises (Pvt) Ltd, Multan S. S. Textiles Saaqis Fabrics Saba Textiles (Pvt) Ltd, Karachi Sadaqat Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad Sadiq Sons Textiles (Pvt) Ltd Sakina Textile Industries (Pvt) Ltd, Karachi Samin Textiles Ltd, Lahore Saya Weaving Mills (Pvt) Ltd, Karachi Service Fabrics Ltd, Lahore Shahzad Siddique (Pvt) Ltd, Faisalabad Shams Textile Mills Ltd, Karachi Shahraj Fabrics (Pvt) Ltd, Lahore Sharif Textile Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Sitara Textile Industries 79- Sleep & Style, Karachi Sumira Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Suraj Cotton Mills Ltd, Karachi Syncotex Agencies, Karachi Taha Textile (Pvt) Ltd, Karachi Tanveer Weavings (Pvt) Ltd, Lahore Tariq Enterprises Tex Arts, Faisalabad The Cresent Textile Mills Limited, Faisalabad / Karachi United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Worldover Enterprises (Pvt) Ltd, Faisalabad Xebec Textiles, Faisalabad Yakoob Trading Co. , Karachi Yousaf Weaving Mills Ltd, Lahore Yunus Brothers, Karachi Zahidjec Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Zahoor Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Zamzam Weaving & Processing Mills, Faisalabad Zaur Textile Mills, Karachi Zebtex Corporation - 8 0- Turkki Bossa Ticaret ve Sanayi Isletmeleri T. A. S. , Adana Exsa Export Sanayi Mamulleri Satis ve Arastirma A. S. , Adana Teksmobili Tekstil Sanayi ve Ticaret A. S. , Istanbul Kipas - Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A. S. , Kahramanmaras Kipas Textile Industries Inc. , Kahramanmaras Burdur Mensucat Sanayii ve Ticaret A. S. , Ulus/Ankara Ataç Anteks Dokuma Fabrikasi Hikmet Ataman ve Ortaklari Tic. ve San. A. S. Yeniköy/Antalya ISSN 1024-4492 KOM(97) 160 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 II Luettelonumero : CB-C0-97-148-F1-C ISBN 92-78-18335-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ex