title: PREGUNTA ESCRITA n. 1582/97 del Cristiana MUSCARDINI a la Comisión. Reestructuración de la red de despachos de lotería en Italia

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
automatic game
automation
award of contract
game of chance
invitation to tender
services contract
supplies contract

text: C 45/54 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 2. 98 que figura en el pliego de condiciones ni la mencio·n «DOP», la utilizacio·n de los te·rminos «mozzarella di bufala» no constituye en principio una infraccio·n de las disposiciones del apartado 1 del art(cid:14)·culo 13 del Reglamento (CEE) no 2081/92. U· nicamente el examen global y exhaustivo de los elementos y caracter(cid:14)·sticas de su etiquetado podr(cid:14)·a, en su caso, justificar esa conclusio·n. (1) DO L 208 de 24. 7. 1992. (2) DO L 182 de 3. 7. 1987. (3) DO L 33 de 8. 2. 1979. (98/C 45/64) PREGUNTA ESCRITA E-1582/97 de Cristiana Muscardini (NI) a la Comisio·n (6 de mayo de 1997) Asunto: Reestructuracio·n de la red de despachos de loter(cid:14)·a en Italia La red actual de recogida de las apuestas de loter(cid:14)·a esta· formada en Italia por 4. 500 despachos de loter(cid:14)·a y administrada por revendedores que detentan un monopolio (estancos) o antiguos empleados de la loter(cid:14)·a (L. 16 de marzo de 1987 no 123). Con una ley posterior (no 85 de 19 de abril de 1990) se preve· la ampliacio·n progresiva de la red de recogida hasta alcanzar los 15. 000 despachos de loter(cid:14)·a. ¿Puede decir la Comisio·n si: 1. se ha respetado el procedimiento para la apertura de la licitacio·n y la eleccio·n de la empresa encargada de la reestructuracio·n; 2. se ha previsto tambie·n una licitacio·n para el suministro de las terminales de juego para los 15. 000 despachos 3. de loter(cid:14)·a previstos; los despachos, dadas las exigencias del mercado u·nico, se pueden instalar tambie·n en los dema·s pa(cid:14)·ses de la Comunidad Europea? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (7 de julio de 1997) La reestructuracio·n de la red de administraciones de loter(cid:14)·a de Italia se inscribe en el contexto de la creacio·n de un sistema automatizado de juego. En un principio, el contrato para la realizacio·n de este sistema fue adjudicado por medio de una licitacio·n que no fue anunciada en el bolet(cid:14)·n oficial del Estado y en la que so·lo pudieron presentar ofertas de suministros y servicios las entidades, sociedades y consorcios participados mayoritariamente por poderes pu·blicos. Como este procedimiento de adjudicacio·n era contrario al derecho comunitario, la Comisio·n inicio· el procedimiento previsto en el art(cid:14)·culo 169 del Tratado CE, cuyo resultado fue un recurso ante el Tribunal de Justicia, el cual, en su sentencia de 26 de abril de 1994 (TJCE, Rec. 1994, p. I-1409), condeno· a la Repu·blica Italiana por violacio·n de los art(cid:14)·culos 52 y 59 del Tratado CE y de la Directiva 77/62/CEE del Consejo, de 21 de diciembre de 1976, de coordinacio·n de los procedimientos de adjudicacio·n de contratos pu·blicos de suministro (1), modificada posteriormente por la Directiva 88/295/CEE del Consejo, de 22 de marzo de 1988 (2). Las autoridades italianas anularon la licitacio·n, volvieron a adjudicar la realizacio·n del sistema automatizado de loter(cid:14)·a y encomendaron a la misma entidad, en forma de concesio·n, la ejecucio·n de un conjunto de tareas que estaban reservadas al Ministerio de Hacienda y el ejercicio de diversas facultades privativas del poder pu·blico relacionadas con la gestio·n del juego. La Comisio·n siguio· de cerca la redefinicio·n de la relacio·n entre el Ministerio de Hacienda y el concesionario y conseguio· que las autoridades italianas adoptasen en 1995 y 1996 unas disposiciones ma·s precisas sobre la transferencia y ejercicio de las susodichas facultades privativas del poder pu·blico, con vistas a garantizar el respeto del derecho comunitario. As(cid:14)·, las autoridades italianas han conferido al concesionario la condicio·n de organismo de derecho pu·blico sujeto a la normativa comunitaria de contratacio·n pu·blica para cualquier adquisicio·n de suministros o prestacio·n de servicios. En cuanto al modo de suministro de terminales de juego para los 15 000 puntos de recogida mencionados por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, la Comisio·n solicitara· a las autoridades italianas la informacio·n necesaria para formular una respuesta circunstanciada. (1) DO L 13 de 15. 1. 1997. (2) DO L 127 de 20. 5. 1988


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1596/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Aanvullende pensioenrechten

eurovoc_concepts:
EU national
application of EU law
equal treatment
free movement of persons
migrant worker
pension scheme
social security
transfer of pension rights

formats: html print


title: Komission tiedonanto -Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa

eurovoc_concepts:
EU policy
European Regional Development Fund
urban area
urban population
urbanisation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 05. 1997 KOM(97) 197 lopull. KOMISSION TIEDONANTO KOHTI KAUPUNKIEN TOIMINTAOHJELMAA EUROOPAN UNIONISSA - 2- SISÄtXYS JOHDANTO 1. EUROOPAN KAUPUNKIEN KOHTAAMAT HAASTEET 1. 1 Kaupungit muuttuvassa ympäristössä 1. 2 Kaupungit, työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen 1. 3 Euroopan kaupunkijärjestelmänepätasapainoisuus 1. 4 Kaupunkiympäristö 1. 5 Vallan pirstaloiUiminen ja kaupunkiyhdyskunnan yhdentyminen 2. TÄMÄNHETKISET KAUPUNKIEN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAT TOIMENPITEET EU. -N-TASOLLA 2. 1 Kilpailukyvyn ja työllisyyden edistäminen 2. 2 Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävä politiikka 2. 3 Liikenne ja Euroopan laajuiset verkostot 2. 4 Kestävän kehityksen ja elämän laadun edistäminen kaupungeissa 3. TULEVAISUUDEN SUUNTAUKSIA 3. 1 Kaupunkien näkökulman tarpeellisuus Euroopan unionin politiikoissa 3. 2 Julkiset palvelut ja kaupunkien kehittäminen 3. 3 Rakennerahastojen merkitys 3. 4 Tietojen lisääminen ja kokemusten vaihdon edistäminen kaupunkien välillä 4. TIEDONANNON SEURANTA IITTEET 4 4 5 6 6 7 8 9 10 12 13 14 15 17 17. 18 19 Liite I: Kaupunkialueet, joilla on vaikeuksia Liite II: Paikalliset menot EU:n jäsenvaltioissa Liite III: Arvio Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston taloudellisista vaikutuksista kaupunkeihin Liite IV: Joitakin tärkeitä tulevia tapahtumia -3 JOHDANTO Kaupungit ja suurkaupungit ovat Euroopan keskeisiä varauden lähteitä ja sen sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen keskuksia. Kaupungeissa kohdataan kuitenkin myös yhä suurempia ongelmia, joita aiheuttavat nopeasti tapahtuneet taloudelliset muutokset, työttömyys, ympäristöolot sekä liikenneruuhkat, mutta myös köyhyys, puutteelliset asumisolot, rikollisuus ja huumeet. Euroopan kaupunkeja Monia ratkaistu kohtaavista kaupunkipolitiikkojen avulla, jotka ovat kuitenkin olleet hajanaisia, ympäristöstä riippuvaisia ja päämääriltään vaatimattomia. On selvää, että tarvitaan toimenpiteitä, joiden avulla voidaan vahvistaa ja palauttaa Euroopan suurkaupungeille kuuluvat tehtävät sosiaalisen taloudellisen hyvinvoinnin, kestävän kehityksen ja demokratian tyyssijoina. ja kulttuurisen yhdentymisen, ongelmista on jo Euroopan tasolla Euroopan parlamentti ja alueiden komitea ovat vaatineet Euroopan unionilta voimakkaampia toimenpiteitä kaupunkien kehittämiseksi. Jäsenvaltiot sekä komissio ovat hiljattain myöntäneet yhteisen huolensa kaupunkien kestävän kehityksen tilasta YK:n kaupunkien kestävää kehitystä koskevassa kokouksessa (Habitat II). Tässä tiedonannossa kartoitetaan mahdollisuuksia edistää kaupunkien kehittämistä ja tehostaa yhteisön ylläpitämää toimintaa kaupunkialueilla. Tavoitteena ei ole luoda koko Euroopan laajuisia politiikkoja sellaisten kysymysten ratkaisemiseksi, jotka voidaan ratkaista parhaiten paikallisella tai alueellisella tasolla. Koska on kuitenkin selvää, että Euroopan unionin kaupungeilla on paljon yhteisiä ongelmia, voidaan Euroopan tasolla löytää myös mahdollisuuksia ongelmien ratkaisemiseksi ja vähentämiseksi. Tämä ei kuitenkaan edellytä voimavarojen lisäämistä Euroopan tasolla, vaan hyviä tuloksia voidaan saavuttaa käyttämällä tehokkaammin jo olemassa olevia keinoja kansallisella ja yhteisön tasolla sekä lisäämällä yhteistyötä ja yhteensovittamista kaikilla tasoilla. Käsiteltäessä kaupunkeihin liittyviä kysymyksiä EU:n tasolla on otettava huomioon myös kaksi muuta osa-aluetta. Ensinnäkin, kaupunkien kehittämiseen liittyvät haasteet antavat EU:lle mahdollisuuden aikaansaada konkreettisia parannuksia kansalaisten jokapäiväisessä elämässä sekä korostaa tärkeää merkitystään kansalaisten kannalta. On myös korostettava entistä selvemmin sellaisten paikallisten demokraattisesti toimivien elinten merkitystä, jotka ovat kansalaisia lähimpänä toimivia poliittisia toimielimiä. Toiseksi kaupungeilla on tärkeä tehtävä eurooppalaisen yhteiskuntamallin ylläpitäjinä, joissa vallitsee sukupuolesta tai etnisestä alkuperästä riippumattomat yhtäläiset mahdollisuudet. Vaikka kaupunkien viranomaiset eivät olekaan ainoita näiden laajojen toteuttaa kysymysten parissa täydellisesti näihin kysymyksiin liittyviä politiikkoja, koska kaupungeissa ei voida aikaansaada tehokkaita ratkaisuja ilman kaupunkien omaa aktiivista myötävaikutusta. toimijoita, niiden tulisi kuitenkin työskenteleviä Tässä tiedonannossa on neljä osaa. Ensimmäisessä osassa esitellään tärkeimpiä haasteita, jotka ovat enemmän tai vähemmän yhteisiä kaikille kaupungeille. Toisessa osassa arvioidaan tällä hetkellä kaupunkeihin suorasti tai epäsuorasti vaikuttavia politiikkoja. Kolmannessa osassa ehdotetaan joitakin tulevia toimenpiteitä koskevia suuntaviivoja sekä tehdään ehdotus lähtökohdaksi Euroopan laajuista kaupunkipolitiikkaa koskevassa keskustelussa. Lopuksi tiedonannon jatkotoimenpiteistä ja erityisesti kaupunkifoorumin järjestämisestä vuonna 1998. neljännessä ehdotetaan osassa tämän 1. EUROOPAN KAUPUNKIEN KOHTAAMAT HAASTEET - 4- Noin 80 prosenttia Euroopan väestöstä asuu kaupungeissa, minkä johdosta Eurooppa onkin maailman kaupungistunein maanosa. Huolimatta siitä, että Euroopan kaupunkialueet ovat hyvin vaihtelevia, niillä on myös yhdistäviä tekijöitä, joita käsitellään lyhyesti ensimmäisessä osassa. 1. 1 Kaupungit muuttuvassa ympäristössä Noin 20 prosenttia eurooppalaisista asuu yli 250 000 asukkaan taajamissa, 20 prosenttia keskikokoisissa kaupungeissa ja 40 prosenttia asukasluvultaan 10 000 - 50 000 asukkaan kaupungeissa. Lontoo ja Pariisi ovat Euroopan ainoat noin 10 miljoonan asukkaan suurkaupungit. Demografisten selvitysten perusteella eurooppalaisten yhdyskuntien kaupungistuminen jatkuu yhä, vaikka kasvu hidastuukin edellisiin vuosikymmeniin verrattuna. Väestömäärien lisääntyminen kaupungeissa johtuu luonnollisesta kasvusta, maaseudulta ja köyhemmiltä alueilta tulevasta muuttoliikkeestä sekä erityisesti kolmansista maista peräisin olevasta maahanmuutosta. Kansainvälisesti tärkeä maahanmuuttokohde, mikä on vähentänyt väestömäärien putoamista. Esimerkiksi vuonna 1990 jäsenvaltioihin muutti arviolta 2,1 miljoonaa ihmistä ja EU:sta poismuuttaneita oli lähes miljoona. Irlantia lukuun ottamatta nettomuutto lisääntyy kaikissa jäsenvaltioissa. Ajanjaksoa 1987-1991 koskevat arviot osoittavat, että kaksi kolmesta maahanmuuttajasta on asettunut suuriin teollisuustaajamiin sekä pääkaupunkeihin. tarkasteltuna EU on Muissa suurissa kaupungeissa väestömäärät ovat sitä vastoin laskeneet 1980-luvulla. Tärkeimmät asukasmäärien vähenemiseen johtaneet syyt ovat perinteisten työnantajien katoaminen tai siirtyminen muille alueille sekä muutto esikaupunkeihin. Bryssel, Lontoo. Pariisi, Lille, Porto, Hannover, Torino, Barcelona sekä Ranstadtin kaupungit Alankomaissa ovat esimerkkejä kaupungeista, joissa asukkaat ovat muuttaneet keskustojen ulkopuolelle. Muun muassa kodin, työpaikan ja vapaa-ajanviettopaikkojen hajaantuminen lisäävät matkustamisen tarvetta. Taloudellisen suorituskyvyn kannalta suuret kaupungit ovat tärkeimpiä vaurauden luojia ja ne kasvattavat eniten alueellista tai kansallista bruttokansantuotetta asukasmäärään nähden, mikä on osoitus kaupunkien korkeasta tuottavuudesta. Bruttokansantuotteen kasvuun ei kuitenkaan usein liity uusia työpaikkoja. Esimerkiksi Brysselin, Reinin- Ruhrin ja Lontoon kaupunkialueilla bruttokansantuotteen vuosikasvu oli 5-6 prosenttia, kun työllisyyden kasvu samanaikaisesti oli +0,2 prosenttia (Bryssel), +0,1 (Rein-Ruhr) ja -0,2 (Lontoo). Myös eräät keskikokoiset kaupungit, kuten Parma, Rennes, Cambridge, Braga ja Volos, ovat kasvaneet jatkuvasti taloudellisen kasvun seurauksena. lähtien Useimmissa kaupungeissa kokonaistyöllisyys on 1980-luvun puolivälistä lisääntynyt palvelusektorin kasvun vaikutuksesta, jonka seurauksena 60 - 80 prosenttia kaupunkien kaikista työpaikoista on palvelualoilla, mikä on useissa tapauksissa korvannut m teollisuustyöpaikkojen menetykset. Noin kolmasosa palvelusektorin julkishallinnossa, työpaikoista on markkinoiden ulkopuolisilla palvelualoilla eli koulutusalalla, terveydenhuollossa sekä kunnallisissa ja sosiaalialan palveluissa, kuten on havaittu ja Kööpenhaminassa. Monissa kaupungeissa markkinoiden ulkopuolisten palvelujen kasvua kuitenkin rajoittavat julkisia menoja koskevat supistukset. Muut 2/3 työpaikoista ovat esimerkiksi Brysselissä, Roomassa, Helsingissä, Tukholmassa pääasiassa rahoitus-, vakuutus- sekä liikenne- ja tietoliikennealoilla, vähittäiskaupassa sekä hotelli- ja ravintola-alalla. Olosuhteiden muuttuessa suurimpia sopeutumisvaikeuksia on niillä kaupungeilla, jotka ovat aikaisemmin olleet riippuvaisia pääomavaltaisesta teollisuudesta tai jotka sijaitsevat voimakkaasti perinteisestä maataloudesta riippuvasilla talousalueilla. Itäisen Saksan kaupungeilla on omat erityisongelmansa, jotka johtuvat sellaisista nopeasti toteutetuista rakenteellisista uudistuksista, joiden toteutuminen muissa EU:n kaupungeissa on kestänyt vuosikymmeniä. teknologian teollisuus, kansainvälinen On selvää, että tulevaisuudessa kaupunkien kehitykseen vaikuttavat aikaisempaan verrattuna uudet rakenteelliset tekijät. Entistä tärkeämpi merkitys on palveluihin kuuluvilla toiminnoilla, joita ovat esimerkiksi televiestintä ja liikenne, bioteknologia, korkean vähittäiskauppa, tietoyhteiskunnan kehittyminen1, koulutus sekä tutkimus. Myös ympäristö sekä laajemmat elämänlaadun edellytykset ovat entistä määräävämpiä tekijöitä uusien toimintojen sijainnin kannalta. Kaupungit joutuvatkin jatkuvasti mukautumaan nopeisiin muutoksiin taloudellisilla ja muilla aloilla. Nämä uudet kehityssuunnat uhkaavat lisätä yhä syvempää kahtiajakoa kaupunkiyhdyskunnissa ja ne edellyttävät työvoiman jatkuvaa uudelleenkouluttamista. kauppa ja 1. 2 Kaupungit, työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen työttömyyteen maaseutualueilla Huomattavista tiedon saamiseen liittyvistä ongelmista huolimatta työttömyyttä on kaupungeissa arvioiden mukaan EU:n keskitasoa enemmän. Asukastiheydeltään korkeilla alueilla EU:ssa vuonna 1995 työttömyysluvut olivat 11,9 prosenttia verrattuna 10,8 prosenttiin työttömyyslukuihin puolikaupungistuneilla alueilla, jotka yleensä sijaitsevat hyvin kaupungistuneiden keskusten läheisyydessä2. Keskimääräinen työttömyysprosentti oli vuonna 1994 10,8 prosenttia. Keskimääräiset luvut eivät kuitenkaan kerro koko totuutta. Joissakin kaupungeissa (kuten Milanossa ja Frankfurtissa) suhteelliset työttömyysluvut ovat hyvin (esimerkiksi Brysselissä, alhaiset, kun Birminghamissa, Kölnissä, Kööpenhaminassa, Napolissa, Palermossa jne. ) kansalliset ja eurooppalaiset keskiarvot ylitetään vähintään viidenneksellä. joissakin muissa kaupungeissa ja 9,0 prosentin taas taloudellisten mahdollisuuksien kehittyminen Nykyinen uusien lisää useissa kaupungeissa sosiaalista ja taloudellista eriarvoisuutta. Työvoiman pätevämpi osa on kilpailukykyinen avoimessa markkinatilanteessa, mutta heikompien ryhmien osaksi on ja pääsy tullut pysyvä työmarkkinoille ovat kaupunkiväestöä jyrkästi erottelevia tekijöitä. Tärkeää on muistaa, että puolet EU:n työttömistä on pitkäaikaistyöttömiä, mutta tiheästi asutuilla alueilla pitkäaikaistyöttömien osuus työttömien kokonaismäärästä on 56,1 prosenttia. Kaupungeissa esiintyy moniongelmaisuutta, jota kuvaavat syvenevä köyhyys ja lähes pysyvä syrjäytyminen. Koulutussaavutukset tai Katso myös KOM(96)607, 27. 11. 1996: 'Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa: jatkuva toimintasuunnitelma'. Tiedot perustuvat EU:n 11 jäsenvaltiota (Luxemburgia, Itävaltaa, Ruotsia ja Suomea lukuunottamatta) koskevaan työvoimatutkimukseen. Tiheästiasutuilla alueilla, joilla asumistiheys on yli 500 asukasta neliökilometriä kohden, asuu 50 prosenttia EU:n väestöstä. Väestöstä 22 prosenttia asuu maaseutualueilla, joiden väentiheys on alle 100 asukasta neliökilometrillä. Näiden välisillä alueilla, joilla asukastiheys neliökilometrillä on 100-500 asukasta, asuu 28 prosenttia väestöstä. asunnottomuus, sosiaalinen eristyneisyys, heikot asuinolot, huumeiden väärinkäyttö sekä rikollisuus. on aiheuttanut kaupungeissa syrjäytyminen Useissa Euroopan heikompien sosiaaliryhmien alueellisen eristäytymisen olosuhteiltaan vaatimattomille alueille. Tämä on ollut pitkään luonteenomaista Pohjois-Euroopan kaupungeissa, ja ilmiö on yhä tavanomaisempi myös Etelä-Euroopan kaupungeissa. Joillakin suurkaupunkien lähistöllä sijaitsevilla kaupunkialueilla työttömyysluvut ovat yli 30 prosenttia (katso liite I) ja luvut ovat erittäin alhaisia. Useissa kaupungeissa koulutussaavutuksia kuvaavat ja kielellinen liittyy monin paikoin kulttuurinen sosiaaliseen moninaisuus, mikä aiheuttaa koulutusjärjestelmälle erityisiä haasteita. Nykyään myönnetään yhä useammin, että alueellinen eristäytyminen aiheuttaa sosiaalisia ongelmia työllisyyden, koulutuksen ja huonojen asuinolojen osalta, mutta myös, että eristäytyminen luo sosiaalisesti poikkeavaa käyttäytymistä, joka vähentää kaupungin taloudellista vetovoimaa. syrjäytymiseen 1. 3 Euroopan kaupunkijärjestelmän epätasapainoisuus Globaalistuminen ja siirtyminen teollisuusyhteiskunnasta palveluyhteiskuntaan eivät ole vähentäneet tilan tärkeää merkitystä taloudellisessa kehityksessä. Erityisesti sellaiset suurkaupunkialueet, jotka sijaitsevat strategiselta kannalta ja edullisten ominaisuuksiensa osalta solmukohdissa, ovat yhä merkittävämpiä syrjäisempien ja ominaisuuksiltaan vähemmän edullisten kaupunkien ja suurkaupunkien aseman heikentyessä. Ensiksi mainittujen alueiden asemaa puoltavat erityisesti liikenneyhteydet. Vuonna 1993 Lontoon ja Pariisin välinen ilmasilta kuljetti kaksi kertaa enemmän matkustajia kuin mikään muu reitti Euroopassa. Kaupunkien kehittymisen aluesuunnitteluun liittyvän tasapainon kannalta ratkaisevaa on sellaisten palvelujen luominen kaupunkeihin, jotka tekevät Syrjäiset kauttakulkukaupungit, kuten Ateena, Valencia, Palermo, Thessaloniki, Belfast, Lissabon ja Bilbao, ovat ja Sevilla, sekä teollisuuskaupungit, kuten Torino, Glasgow epäedullisessa kuten Antwerpen, Bremen, Rotterdam, tai sellaisiin kaupunkeihin kuin Hannover. Lyon ja Wien, joiden toiminnot ovat monipuolisempia ja joihin pääsee helposti. asemassa verrattuna keskeisiin kauttakulkukaupunkeihin, liiketoiminnan nykyaikaisen kiinnostavia kannalta. niistä Sijainniltaan keskeiset kaupungit, jotka sijaitsevat hyvien yhteyksien päässä erittäin suorituskykyisistä talouksista, ovat myös edullisessa asemassa muihin verrattuna. Sijainniltaan keskeisten kaupunkien, jotka sijaitsevat unionin alueen ydinalueella, voidaan odottaa hyötyvän Euroopan yhdentymisestä syrjäisiä kaupunkeja enemmän. 1. 4 Kaupunkiympäristö Kaupunkialueilla asuva väestö on yhä huolestuneempaa luonnonympäristön ja fyysisen ympäristön tilasta. Huomattavista ponnisteluista huolimatta tällä alueella on runsaasti ongelmia. Euroopan ympäristötoimiston vuonna 1995 tekemä selvitys osoitti, että 70-80 prosenttia Euroopan kaupungeista, joissa asukasmäärä on yli 500 000, ei täytä Maailman terveysjärjestön esittämiä ilmanlaatua koskevia edellytyksiä. Myös 'talvisavusumun' ('winter smog') keskittymisestä aiheutuu haittaa noin 70 miljoonalle EU:n kaupungeissa asuvalla kansalaiselle. Esimerkiksi Milanossa, Torinossa, Stuttgartissa, Belfastissa, Dublinissa ja Berliinissä talvisavusumua osoittavat mittarit ylittävät sallitun laadullisen vertailukohdan kaksinkertaisesti. Lisäksi otsonikeräytymät vaikuttavat noin 80 prosenttiin EU:n kansalaisista ainakin kerran vuodessa. - 7- ja sen ennakoidaan kasvavan edelleen Teollisuuden ja kotitalouksien lämmityksen lisäksi merkittävä saastumisen aiheuttaja kaupungeissa on liikenne. Yksityisautoilu on lisääntynyt muiden kulkuvälineiden käyttöä lähitulevaisuudessa. Autojen nopeammin lisääntyminen kaupungeissa vähentää niiden suotuisten ympäristövaikutusten merkitystä, joita voidaan saavuttaa puhtaamman autoteknologian avulla. Kaupunkiympäristöt kärsivät myös muista vakavista ongelmista, joita aiheuttavat esimerkiksi kiinteät jätteet ja kaupunkien jätevedet. liikenneruuhkat laatua heikentävän vaikutuksensa lisäksi, melusaaste mukaan Kaupunkiympäristön pääsyä luettuna, kaupunkeihin ja lisäävät tuotantokustannusten osuutta kaupunkien taloudessa. Lontoossa ja Pariisissa henkilöautojen ja rekkojen keskinopeus on pudonnut tasolle, joka vastaa vuosisadan alun alkeellisempien kulkuvälineiden vauhtia. liikkumismahdollisuuksia heikentävät sekä Edellä esitettyjen ja kulttuurinen perintö, yhteiset alueet sekä kaupunkisuunnittelu ovat myös olennaisia kaupungeissa asuvan väestön elämänlaatuun vaikuttavia tekijöitä. tärkeiden näkökohtien lisäksi myös rakennusten fyysinen luonnollisesti merkittävästi kaupungista Ympäristökysymykset ovat yhteisiä kaikille kaupunkialueille, mutta kokemukset vaihtelevat toiseen. Esimerkkinä erottelevista tekijöistä voidaan mainita viheralueet, joiden laatu ja määrä vaihtelee suuresti: Hannover, Evora ja Bryssel ovat esimerkkejä kaupungeista, joiden pinta-alasta viheralueita on yli 20 prosenttia, mutta Rotterdamissa ja Madridissa viheralueita on vain 5 prosenttia kaupunkien pinta-alasta. suurkaupungista ja laajemmin ja niiden tarkasteltaessa havaitaan, että kaupunkisuunnittelussa ei ole Ympäristöä aikaisemmin otettu huomioon kaupunkien alueiden mahdollisuuksia tarjota samanaikaisesti edellytyksiä useille toiminnoille. On syntynyt ihmiselämään toiminnallisesti yksipuolisia alueita, joille on ominaista jokin kuuluva toiminta (työ. ostokset, vapaa-aika, asuminen). Tällaiset alueet heikentävät kaupunkien mahdollisuuksia elää mahdollisimman monimuotoisesti. Kaupunkisuunnittelupolitiikkaa on muutettava kohti laajempaa kestävyyttä, sekoittumista ja monimuotoisuutta, joiden avulla kaupungeista tulisi jälleen eläviä tapaamispaikkoja vuorokauden kaikkina aikoina. lähellä olevien paikoiksi, asukkaat kehittyä voivat joissa tietty 1. 5 Vallan pirstaloituminen ja kaupunkiyhdyskunnan yhdentyminen Kaupunkiympäristön yhdentymisen kannalta ja työmarkkinoiden lisäksi myös muut osa-alueet. Kaupungit tarjoavat mahdollisuuksia työhön, vaurauteen ja kauppaan, mutta myös mahdollisuuksia vapaa-ajanviettoon, opiskeluun sekä kulttuuriseen kehittymiseen. Kaupunkien tulisi antaa asukkailleen elintilaa sekä identiteetti. tekijöitä ovat tärkeimpiä talouden Kaupunkien asukkaiden identiteettikäsitys on heikentynyt, mistä on usein osoituksena vähäinen osallistuminen paikalliseen demokraattiseen vaikuttamiseen. Osallistuminen on erityisen vähäistä kaupungin marginaalisimmilla alueilla, joilla ongelmia voivat lisätä jotka eivät aina käytä alueelle asettuneet ulkomailta muuttaneet yhdyskunnat, äänioikeuttaan. Identiteettivaikeuksien lisäksi heikko äänestysaktiivisuus epäsuotuisilla kaupunkialueilla vähentää entisestään hallintoon kohdistuvia paineita palvelujen lisäämiseksi näillä alueilla. - 8- Vakiintuneen vuorovaikutuksen osalta kaupunkien oikeudelliset sekä institutionaaliset ja liittyvät menetelmät vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. Koska paikalliset rahoitukseen avulla, on soveltamiensa ratkaisevat kysymyksiä viranomaiset ymmärrettävää, että myös heidän saavutuksensa kaupunkien kehittämisen alueella eroavat toisistaan. Vuonna 1996 tehty tutkimus osoitti, että joillakin paikallisilla viranomaisilla on perinteisesti laajemmat toimintavapaudet ja käytössään suuremmat määrärahat kuin joillakin muilla paikallisilla viranomaisilla Euroopan unionissa (katso liite II). politiikkojen toisaalta puutteelliset hallinnolliset ja Useilla paikallisilla. viranomaisilla on vaikeuksia sovittaa yhteen vastuunsa kaupunkien ongelmien ratkaisemisessa ja taloudelliset voimavarat. Kaupunkien viranomaiset rahoittavat yhä useammin ympäröivillä alueilla toteutettava uudistuksia, jolloin on otettava huomioon, että hallinnollisten alueiden rajat eivät useinkaan vastaa todellisia kaupunkiympäristön rajoja. Tämän vuoksi ympärillä sijaitsevat alueet voivat hyötyä sellaisista toimenpiteistä, joiden toteuttamisesta vastaavat kaupungin keskustan usein vähäosaisempi väestö. Kaupunkien viranomaisten käytettävissä olevat reaalitulot ovat myös kuluneen vuosikymmenen aikana laskeneet kansallisten menojen yleisten leikkausten seurauksena. Usein ja erityisesti silloin kun kaupunkien viranomaisten käytössä olevat sosiaaliavustuksiin osoitetut määrärahat ovat kasvaneet, paikallisten investointien määrät ovat vähentyneet. Kaupunkien hallintoa hankaloittaa myös julkisten viranomaisten suuri määrä eritasoisine toimivaltioineen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan laajuisella tasolla, mikä saattaa vaikeuttaa paikallisesti toteutettavan politiikan toimeenpanoa sekä heikentää kansalaisten käsitystä heidän kaupunkinsa asioista todellisuudessa vastaavista tahoista. Tämän vuoksi sirpaloituminen estää vastuullista kansalaisuuden muodostumista. Samanaikaisesti kansalaiset vaativat yhä enemmän päätäntävaltaa elämäänsä vaikuttavissa päätöksissä. Tämän vuoksi paikallistason osallistumisen turvaaminen on entistä tärkeämpää, jotta kansalaisten tarpeiden huomioon ottaminen voidaan varmistaa lainsäädännön sekä ohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä. Myös naisten tarpeet ja näkemykset on otettava paremmin huomioon kaupunkien kehittämisessä. Nämä ovat kuitenkin vain osittaisia ratkaisuja. Olennaisinta on vastata kysymykseen "Miksi ihmiset eivät enää halua viettää koko elämäänsä kaupungissa?" Kaupungit eivät useissa Euroopan osissa ole enää paikkoja, joissa ihmiset haluaisivat kasvattaa lapsensa, viettää vapaa-aikaansa tai asua. Kaupunkikuvan heikkeneminen on ehkä suurin uhka eurooppalaiselle kehitysmallille ja yhteiskunnalle sekä kysymys, jonka ratkaiseminen edellyttää laajaa keskustelua. 2. TÄMÄNHETKISET KAUPUNKIEN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAT TOIMENPITEET EU:N- TASOLLA Kaikki Euroopan unionin politiikat vaikuttavat jollakin tavalla Euroopan kaupunkeihin, vaikka niiden vaikutuksen mittaaminen ei aina ole helppoa. Seuraavassa esitetään pääkohtia joidenkin neljällä painopistealueella toteutettujen tärkeimpien toimintojen määrällisistä ja laadullisista vaikutuksista, joilla on erityistä merkitystä Euroopan kaupunkien kasvun ja kehityksen kannalta. Nämä ovat: - - taloudellista kilpailukykyä ja työllisyyttä edistävät politiikat taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävät politiikat - politiikat, jotka edistävät kaupunkien liittämistä Euroopan laajuisiin verkostoihin - politiikat, jotka edistävät kestävää kehitystä ja elämänlaatua kaupungeissa. 2. 1 Kilpailukyvyn ja työllisyyden edistäminen tehtävän tämän maailmanlaajuisen Euroopan unionin on pystyttävä parantamaan kilpailuasemaansa maailmankaupan vapautuessa. Eräs vaihe toteuttamisessa olivat yhtenäismarkkinat, joiden tarkoituksena on edistää unionin kilpailukykyä poistamalla kaupan, investointien ja työvoiman liikkuvuuden esteet sekä luomalla yhdentyneen talouden, josta aiheutuvat hyödyt ovat huomattavia. Tässä suhteessa yhtenäismarkkinat ovat olleet viime vuosien merkittävin muutoksentekijä. jonka taloudellista suorituskykyä lisäävä ja luomiseen liittyen EU on myös päättänyt vapauttaa sellaisia yhtenäismarkkinoiden markkinoita, tähän mennessä vallinnut kansallinen monopoli, kuten televiestintä-ja liikennealoilla. huomattava. Maailmankaupan vapautumiseen joilla on vaikutus ollut on kuten erityispalveluille, Kaupunkien näkökulmasta maailmanlaajuiset taloudelliset muutokset koskettavat niitä entistä välittömämmin. Tämä uusi ilmiö on vahvistanut kaupunkien itsenäistä vaurautta luovaa asemaa ja on samalla vähentänyt niiden riippuvuutta kansallisesta taloudellisesta investoinneista unionin alueella sekä tulevista kehityksestä. Valtaosa ulkopuolelta unionin sisäisistä investoinneista tehdään suurissa kaupungeissa. Tämä on erityisen tyypillistä Lontoossa, Frankfurtissa ja Amsterdamissa). Myös kansainväliset yritykset ovat usein perustaneet tiettyihin suurkaupunkeihin, kuten Brysseliin, Pariisiin, Euroopan pääkonttorinsa Lontooseen. Amsterdamiin ja japanilaisten yritysten osalta Diisseldorfiin. Amsterdamin alue on ollut tärkeä Euroopan laajuisten merkittävien jakelukeskusten sijaintipaikka. tehdyistä Suhteellisen merkittävä osa yhtenäismarkkinoiden investoinneista on suuntautunut Espanjaan. Portugaliin ja Irlantiin,, minkä ansioista Madridin alueen sekä Espanjan itä-rannikon tärkeimpien kaupunkialueiden taloudellinen suorituskyky on parantunut ja Lissabonin sekä Dublinin alueet ovat kasvaneet huomattavasti. pankkitoiminnalle (esimerkiksi luomisen jälkeen infrastruktuuri on pitkälle kehittynyt, voivat Kuitenkin vain sellaiset suurkaupungit, jotka voivat tuottaa huipputasoisia palveluja ja hyötyä joiden tuovat mahdollisuudesta hankkia alueelleen lisäarvoa. Tämän vuoksi yhtenäismarkkinoiden ja maailmankaupan vapautumisen alueelliset vaikutukset vaihtelevat suuresti. Tästä aiheutuvana haittana voidaan jo nyt havaita alueellisen eriarvoisuuden lisääntyminen joissakin jäsenvaltioissa. Heikommille kaupungeille maailmanlaajuisesta huomattavia sopeutumiskustannuksia. saada välitöntä toimintoja, jotka menestyvät ja jotka vapautumisesta aiheutua voi uudistumiskyky taloudellisen Kaupunkien menestykseen. Joillekin taloudellisesti erityisen menestyksekkäille alueille on ominaista kaupunkialueet, joille on keskittynyt huipputasoista julkista ja yksityistä TTK-toimintaa että sekä innovaatiohakuista yrityskulttuuria. Koheesiokertomuksessa3 on voimakkaasti sidoksissa todettiin, alueen KOM(96)542 - Ensimmäinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus - 1996r Kertomuksessa käsiteltiin niin kutsuttua 'Euroopan saaristoa' ('European archipelago'), jonka saarekkeita ovat Lontoo, Amsterdam/Rotterdam, Pariisi, Ruhr, Frankfurt, Stuttgart, Munchen , useimmat Euroopan unionin TTK-hankkeista kaupungeissa. toteutetaan tietyissä harvoissa -10- tavaroiden Tällä hetkellä unionin vakavin ongelma on työttömyys, mikä osoittaa, että on epäonnistuttu työpaikkojen luomisessa Euroopan kasvavalle työvoimalle. Huolimatta ponnisteluista inhimillisten voimavarojen alueella sekä työllisyyspolitiikassa unioni on tällä hetkellä varsin voimaton tämän ongelman edessä. Vaikka erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn kasvaminen lukien) kansainvälisessä kaupassa on tärkeää työmahdollisuuksien lisäämiseksi, on myös tärkeää ottaa huomioon, että kaupungit voivat hyötyä paikallisista työllisyysaloitteista, jotka eivät ole maailmanlaajuisen logiikan mukaisia. Komission tiedonannossa 'Euroopan unionin paikallisten kehitys- ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategia'4 tutkittiin mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseksi yleensä maailmanlaajuisesti kilpailluimpien toimintojen ulkopuolella sekä julkisella että yksityisellä sektorilla (esimerkiksi koti- ja sosiaalipalvelu, ympäristö, paikallinen asuminen, paikallinen kauppa, matkailu sekä kulttuuriperintö). (matkailu mukaan joukkoliikenne, ja palvelujen turvallisuus, 2. 2 Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävä politiikka Rakennerahastot ja koheesiorahasto ovat EU:n tärkeimmät rahoitusvälineet alue- ja koheesiopolitiikan toteuttamisessa. Yhteenlaskettuna näiden rahastojen varat vuosina 1994-1999 ovat noin 170 miljardia ecua (vuoden 1995 hinnat), mikä on hieman alle 0. 5 avulla prosenttia unionin bruttokansantuotteesta. Unionin helpotetaan sekä alikehittyneisyyteen liittyviä ongelmia alueilla sekä heikompiosaisten sosiaaliryhmien asemaa ottaen erityisesti huomioon työttömyyden. rakennepolitiikkojen uudistuksiin kilpailukykyyn, rakenteellisiin välittömästi Tavoitteen 1 kohdealueille, joiden kehitys on jälkeenjäänyttä, kaupunkialueiden menestyminen on ensiarvoisen tärkeää alueiden kasvun ja kehittymisen kannalta. Kaupunkien kehitysohjelmiin kuuluvien toimenpiteiden arvioidaan kattavan noin 30-40 prosenttia ohjelman kokonaiskustannuksista (katso liite III). Tavoitteen 2 avulla pyritään helpottamaan teollisuusalueiden rakenteellisista muutoksista johtuvia ongelmia. Nämä liittyvät yleensä voimakkaasti kaupunkeihin ja kaupunkien kehittämisohjelmat muodostavatkin merkittävän osan rakennepoliittisista tuista. Jopa yli 80 prosenttia tuen kokonaismäärästä kaupunkien kehittämisohjelmiin (katso liite III). tapauksissa saatetaan joissakin käyttää ja koheesiorahastojen Rakennerahastojen toimenpiteiden avulla pyritään myös kehittämään taajamien toimintaa kokonaisuudessaan. Investoinnit joukkoliikenteeseen, hylättyjen teollisuusalueiden parantamiseen sekä jätevesihuoltoon kaupungeissa ovat vain kolme esimerkkiä hankkeista, joilla edistetään laajempien talousalueiden kasvua ja kaupunkien kestävää kehitystä. Uuden maailmanlaajuisen talouden kannalta kaupunkien saavutukset koulutusalalla ovat yhä olennaisempia edellytyksiä taloudellisen varauden luomiseksi. Tässä yhteydessä Euroopan sosiaalirahaston tavoitteet 3 ja 4, jotka ovat luonteeltaan horisontaalisia ja täydentää paikallisia koskevat -tämän vuoksi kaikkia EU:n kaupunkeja, voivat Lyon/Grenoble, Torinoja Milano. Lähes puolet toisen ja kolmannen puiteohjelman määrärahoista kohdistuu näille kaupunkialueille, jotka ovat Euroopan huippuosaamiskeskuksia. EYVLN:oC 265/3, 12. 10. 1995 -11 toimenpiteitä inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi. Pitkäaikaistyöttömien ja nuorten työttömien hyväksi toteutettavien toimenpiteiden lisäksi tavoitteen 3 hankkeilla pyritään usein helpottamaan heikompiosaisten sosiaaliryhmien sopeuttamista työmarkkinoille, mikä on erityisen tärkeä haaste kaupunkialueilla. Komissio on myös painottanut oppimisyhteisön tärkeyttä sekä monikulttuurisen kasvatuksen merkitystä keinona ehkäistä sosiaalista syrjäytymistä. valkoisen koskevan organisaatioiden Sosiaalipolitiikan eurooppalainen foorumi, joka käynnistettiin vuonna 1994 komission sosiaalipolitiikkaa hallituksista työmarkkinaosapuolien riippumattomien kohtaamispaikka, jonka tarkoituksena on luoda Euroopan kansalaisille mahdollisuuksia vuoropuheluun komission kanssa. Sosiaalisen ulottuvuuden ja kansalaisuuden lähentyminen eurooppalaisessa yhteiskuntamallissa korostuu erityisesti "viisasten komitean" selonteossa sosiaalisista perusoikeuksista, joiden toteutumista rajoittavat elin- ja työllisyysolot monilla kaupunkialueilla. yhteydessä, sekä kirjan edustajien on Tässä yhteydessä on mainittava, että vuosi 1997 on julistettu 'Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi', mikä on merkittävä tuen osoitus niille monille kaupunkialueilla toteutettaville hankkeille, joihin osallistuu huomattavat määrät siirtolaisia. annetun (EAKR:sta Viime vuosien aikana on EU:n rakennepolitiikkojen avulla kiinnitetty kasvavaa huomiota alueellisen eriytymisen yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin kaupunkialueilla. Ensimmäisessä vaiheessa sovellettiin komission aloitteesta kaupunkeja koskevia pilottihankkeita innovatiivisten lähestymistapojen tukemiseksi kaupungeissa. Esimerkiksi Antvverpen-hankkeen avulla luotiin voimakkaita naapuruuteen perustuvia kumppanuussuhteita yhteisön jäsenten, erilaisten viranomaisten sekä yksityisen sektorin välille ja hankkeelle myönnettiin tämän lisäksi eri puolilta varoja taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöä koskevia hankkeita sisältävän innovatiivinen uudistushanke, jolla osoitettiin, miten taiteen ja kulttuurin tukeminen voi olla perustana kaupungin keskustan ongelma-alueiden uudistamisessa. luomiseksi. Dublin-hanke toimintasuunnitelman asetuksen artikla) oli 10 perustuvia Tämän kokemuksen rohkaisemana komissio käynnisti vuonna 1994 rakennerahastosta avulla pyritään ' luomaan rahoitettavan URBAN-hankkeen. URBAN-hankkeen naapuruuteen ongelma-alueilla kehittämisongelmien ratkaisemiseksi yhdennettyjen ohjelmien avulla. Komissio on myös tehostanut mahdollisuuksia toimenpiteisiin heikommin kehittyneillä kaupunkialueilla myöntämällä ylimääräistä valtiontukia pienille paikallisesti toimiville yrityksille investointien tukemiseksi ja työpaikkojen lisäämiseksi. 5 kumppanuussuhteita kaupunkien Unionin vuonna 1989 toteutetun rakennepoliittisen uudistuksen jälkeen näkemykset ovat muuttuneet ja yhä useammin myönnetään, että kaupunkien sosiaaliseen eriytymiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi käynnistetyt hankkeet olisi yhdennettävä osaksi yleistä aluekehityspolitiikkaa. Tavoitteisiin 1 ja 2 liittyvien toimien tavoitteena on yhä useammin ollut ongelmien sekä huolehtiminen siitä, että ne voisivat hyötyä myös laajemmille alueille luoduista uusista ratkaiseminen kaupunkien ongelma-alueilla Katso 'Yhteisön puitteet kaupunkien ongelma-alueilla toimiville yrityksille myönnettävälle valtion tuelle', SEK(96)1706. Lisäksi tällaisille yrityksille voidaan myöntää tukea ns. "de minimis" -sääntöä soveltaen pk-yrityksille tarkoitettuja tukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti ja noudattaen \ ;> työllisyystukea koskevia sääntöjä. -12- mahdollisuuksista. Esimerkiksi Portugalissa toteutettavien hankkeiden avulla pyritään parantamaan niin kutsuttujen 'barracas'-alueiden asukkaiden elinoloja Lissabonissa ja Portossa. Italiassa toteutettavien ohjelmien tavoitteena on muun muassa edistää sosiaalis taloudellista kehitystä Pianuran alueella Napolissa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa etusija on annettu 'yhteisön taloudellinen kehittäminen' -hankkeelle, jonka avulla pyritään keskittämään määrärahoja kaupunkien erityisille ongelma-alueille. Vastaava etusija on annettu tavoitteen 1 kohdealueisiin kuuluvaa Ranskan Hainautia koskevalle ohjelmalle. Osana horisontaalisia hankkeita inhimillisten voimavarojen kehittämistä varten komissio käynnisti INTEGRA-hankkeen, joka on osa Euroopan sosiaalirahaston EMPLOYMENT- yhteisöaloitetta. INTEGRA:lla rahoitetaan kaupunkien ongelma-alueiden hankkeita, lähiympäristön uudistamiseen sekä joissa paikallinen lisätä edunsaajien työllisyyshankkeisiin. Näiden tietoisuutta yhdennetystä lähestymistavasta, jonka tavoitteena on pyrkiä ratkaisemaan samanaikaisesti niitä monia työmarkkinoilta syrjäytyneitä ihmisiä kohtaavia ongelmia, jotka liittyvät esimerkiksi asumiseen, terveyteen, sosiaaliturvaan, liikkuvuuteen sekä oikeuden ja julkisten palvelujen saatavuuteen. lähestymistapa yhdistetään toimenpiteiden tarkoituksena on 2. 3 Liikenne ja Euroopan laajuiset verkostot Euroopan laajuiset liikenneverkostot ja yleisemmin tehokkaiden liikennepalvelujen edellytykset ovat kaupunkien kehityksen ja kaupunkipolitiikkojen kannalta erityisen tärkeitä. Erityisesti asianmukaiset liikennejärjestelyt ovat olennaisen tärkeitä kaupunkien talouksien kilpailukyvylle sekä suurkaupunkien asukkaiden elämänlaadulle. "Kestävän liikkuvuuden' käsitteestä on tullut yhteisen liikennepolitiikan keskeinen tavoite, jonka avulla pyritään vastaamaan liikkuvuuteen liittyvään kysyntään (sekä liike-elämän että ihmisten kannalta) ottaen samanaikaisesti huomioon määrärahojen asettamat rajoitukset ympäristövaikutukset. Yhteisen toimenpiteiden sekä liikennepolitiikan tavoitteita ovat myös aluesuunnittelun tärkeimpien osa-alueiden sekä liikenteen perusrakenteiden suunnittelun yhdentäminen ja intermodaalisen liikenteen edistäminen. liikennettä koskevien Ottaen huomioon kaupunki)ärjestelmässä ja kaupunkialueilla vallitsevan epätasapainon liikennepolitiikan avulla on pyrittävä sekä ympäristöhaittojen vähentämiseen. Liikennepolitiikan tavoitteena on lisäksi vähentää syrjäisten alueiden ongelmia yhdistämällä kyseiset alueet yhteisön keskeisempiin osiin sekä yhdistämällä kyseiset alueet toisiinsa kehittämällä perusrakenteita sekä luomalla sääntelyn kehys, jonka avulla varmistetaan korkeatasoisten ja tehokkaiden liikennepalvelujen luominen markkinoiden tai tarvittaessa julkisten palvelujen välityksellä. liikenneruuhkien Joukkoliikenteen merkitys on erittäin tärkeä paikallisliikenneverkostojen ja sosiaalisen ihmisillä ei ole yhteenkuuluvuuden kannalta erityisesti kaupunkialueilla, missä yksityisautoja ottaen erityisesti huomioon vähätuloisten ryhmien ja vanhusten pääsyn taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen ulottuville. Keskisuurten ja suurten kaupunkien liikennerakenteet Jotta hyvin joukkoliikenteestä pääsisivät hyötymään kaikki kaupunkien asukkaat, liikennepalvelujen saatavuus olisi turvattava kattavilla palveluilla, fyysisellä saavutettavuudella (erityisesti vanhusten ja liikuntarajoitteisten kannalta) sekä kohtuullisilla hinnoilla. Kaupunkien liikennepolitiikassa olisi myös suosittava muita yksityisautoilun vaihtoehtoja, joita ovat esimerkiksi pyöräily ja kävely. Tämä kohdennettu kaupunkien liikennepolitiikka palvelee joukkoliikenteen tarpeisiin. yleensä sopivat - 1 3- ehdottomasti kaupunkien etuja. Se turvaa tehokkaamman liikennejärjestelmän, joka vähentää ruuhkia ja tätä kautta kustannuksia, vähentää onnettomuuksien määrää sekä haitallisia ympäristövaikutuksia. Komission vihreässä kirjassa 'Kansalaisten verkko'6 käsitellään joukkoliikenteen etuja sekä tärkeimpiä yhteisön tason toiminta-alueita julkisen ja intermodaalisen liikennejärjestelmän kehittämiseksi ja edistämiseksi. täydellisesti hyödyntävän yhdennetyn liikenteen mahdollisuuksia lisäksi tarvitaan hinnoittelupolitiikkoja, jotta määrärahojen Näiden politiikkojen kohdentaminen kaupunkien järkiperäisempää. Tämän liikennejärjestelmässä olisi lähestymistavan (jota käsitellään komission vihreässä kirjassa 'Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua') soveltamisesta kaupungeille aiheutuvia etuja ovat liikenneruuhkien, ympäristövaikutusten ja lopputuloksena voidaan saavuttaa tehokkaampi liikennejärjestelmä. sekä onnettomuuksien väheneminen liikenneverkostojen Euroopan laajuisten liikenneverkostojen avulla parannetaan myös pääsyä kaupunkeihin, mikä lisää työllisyyttä sekä edesauttaa vuorovaikutusta kaupunkien ja alueiden välillä. Verkostojen välityksellä on mahdollista aktivoida yhteisön alueita luomalla uusia ja mahdollisuuksia rakennepolitiikkojen olennaisena tehtävänä on huolehtia jatkuvasti Euroopan laajuisia verkostoja koskevien investointien yhdistämisestä paikallisliikenneverkostoihin, jotta syrjäiset alueet ja paikallinen väestö voisivat nauttia verkostojen yhdistämisestä. Kaupungit ja muodostavat sen vuoksi olennaisen osan Euroopan laajuisia verkostoja edistäessään sujuvan intermodaalisen henkilö-ja tavaraliikenteen kehittämistä. liikennevälineverkostoja yhdistävinä kaupungeille. Liikenne- solmukohtina yhdistämille toimivat itse Euroopan liikennemarkkinoiden asteittainen yhdentäminen on tuonut kuluttajille suuria etuja, joita ovat esimerkiksi kasvaneet valikoimat ja alhaisemmat hinnat. Kaupungeille tästä markkinoiden vapautumisesta aiheutuu luonnollisesti etua. Jos kysyntä on markkinavoimien kannalta liian suppeaa säännöllisten ja kohtuuhintaisten palvelujen luomiseksi, yhteisön lainsäädännössä säädetään julkispalveluvelvoitteita koskevista edellytyksistä, joita viranomaisten on noudatettava. koskevat edellytykset kilpailuympäristössä. Erityisten Julkispalveluvelvoitteita myös televiestintäverkostojen kannalta, jotta voitaisiin välttää kaupunkien eriarvoisuus vapaassa ja heikompiosaisten käyttäjäryhmien kohdalla voidaan tarvita lisätoimenpiteitä verkostojen syntymisen turvaamiseksi. Tehokkaiden tietoliikenneverkostojen leviämisellä voidaan laajentamalla liikenneruuhkiin ratkaista myös liikkuvuuteen ja yritysten sijaintimahdollisuuksia ja lisäämällä joustavuutta työnjärjestelyssä. liittyviä ongelmia kaupunkialueiden epäsuotuisien olennaisia ovat 2. 4 Kestävän kehityksen ja elämän laadun edistäminen kaupungeissa Kestävän kehityksen asema nykyisen ja tulevien sukupolvien elämän laatua säätelevänä tekijänä on Euroopan kansalaisten mielestä yhä tärkeämpi. Vuonna 1990 kaupunkiympäristöä koskeva vihreä kirja sekä vuonna 1990 laadittu kertomus Euroopan kestävän kehityksen kaupungeista tuovat esiin yhdennetyn lähestymistavan kaupunkien ongelmien ratkaisemiseksi sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien tekijöiden avulla. Kestävät kaupungit -hankkeella, joka käynnistettiin vuonna 1993, pyritään Euroopan komissio, Kansalaisten verkko - Euroopan julkisen henkilöliikenteen mahdollisuuksien hyödyntäminen - Vihreä kirja(1996). - 1 4- kannustamaan ja tukemaan erikokoisia kaupunkeja luomaan ja ottamaan käyttöön paikallisia Agenda 21 -menettelyjä tai vastaavia kestävyyttä tukevia suunnitelmia laatimalla politiikkoja koskevia kertomuksia, vaihtamalla kokemuksia, verkostumalla sekä levittämällä tietoa hyvistä käytännöistä. 'bottoms-up' -lähestymistapaa. Kumppanuutta korostavan Erityisesti ympäristöpolitiikan alalla unionissa on ryhdytty soveltamaan paikallistasolta lähestymistavan lähtevää tehokkaampi käyttöönotto sekä ympäristöpolitiikan vaihtoehtoisten välineiden hyödyntäminen ovat tärkeitä alueita, joissa kaupunkiulottuvuudella on olennainen tehtävä. Rakennerahastojen vihertäminen ("greening") on myös keskeinen kysymys, kuten koheesiota ja ympäristöä koskevassa tiedonannossa todetaan. teknologiat, jotka koskevat luettuina uudet tapoja kaupunkien liikenneruuhkien TTK:n alalla komissio on kartoittanut liikenteen valvontaan ja joukkoliikenteen edistämiseen pyrkivillä helpottamiseksi toimenpiteillä mukaan tiemaksuja, yhdennettyjä maksuja sekä matkustamista koskevaa tiedottamista jne. Käynnissä on tärkeitä tutkimushankkeita, jotka koskevat kaupunkien jätevesien ja kiinteiden jätteiden huoltoa, melua, kulttuuriperinnön vaalimista, kaupunkien ilman laatua ja sen vaikutuksia ihmisten terveyteen sekä muita ympäristöalan kysymyksiä ja kaupunkeihin liittyvien tutkimusta. Muut TTK-ohjelmissa käsiteltävät kysymysten sosiaalis-taloudellista tietoyhteiskuntaan, kaupunkien hallintoon energiaan, ja kaupunkisuunnittelussa telemaattisia sovelluksia koskevaan ohjelmaan kuuluvat hankkeet keskittyvät kaupunkien sisäisiin sosiaalisesti syrjäytyneisiin yhteisöihin, kuten työttömiin ja siirtolaisiin. Lisäksi SAVE II -ohjelmalla edistetään sellaisten paikallisten toimistojen perustamista, joiden tehtävänä on tukea paikallisia viranomaisia energiapolitiikkojen luomisessa. liittyvät aiheet sekä teknologioihin. Monet rakennusteollisuudessa, sovellettaviin uusiin arkkitehtuurissa telematikkaan, liikenteeseen, liittyvät Kestävän kehityksen yhteydessä on myös otettava huomioon kaupunkimatkailun vaikutus paikallistalouksien kasvuun. 3. TULEVAISUUDEN SUUNTAUKSIA Kaupunkien kehityksen tulevaisuuden lähtökohdaksi on otettava kaupunkien merkitys alueellisen, kansallisen ja Euroopan laajuisen talouden ylläpitäjinä. Samanaikaisesti on muistettava, että erityisesti suurten ja keskisuurten kaupunkien epäsuotuisilla alueilla syntyneet sosiaaliset kustannukset ovat seurausta teollisista muutoksista ja alueiden hylkäämisestä, heikoista asuinoloista, pitkäaikaistyöttömyydestä, rikollisuudesta ja sosiaalisesta syrjäytymisestä. kaupunkien Eurooppalaiselle kaupunkipolitiikalle asetettavat haasteet ovat kaksijakoisia: niitä ovat kaupunkien aseman puolustaminen yhä kansainvälisemmässä taloudellisessa kilpailussa ongelmien sekä ratkaiseminen. Nämä kaksi kaupunkipolitiikan osa-aluetta ovat toisiaan täydentäviä. On epätodennäköistä, että sellainen taloudellinen kehitys, joka vie pohjan kaupunkien yhteenkuuluvuudelta, voi olla pitkällä aikavälillä kestävää: vähäosaisuudesta kumulatiivisten aiheutuneiden • Kaupunkiyhteisö joutuu taistelemaan voimakkaasti rikollisuutta ja epäsosiaalisen saavutetun käyttäytymisen taloudellisen kasvun myönteiset tulokset jakautuvat epätasaisesti; jos kehittämisen yhteydessä seurauksia vastaan, • Koko Euroopan laajuista haittaa aiheutuu siitä, jos kansalaiset ovat tyytymättömiä ja eurooppalainen yhteiskuntamalli ei saa kannatusta; - 1 5- • Lopuksi Euroopan johtuvista sopeutumisvaikeuksista. Euroopan kaupunkien kilpailukyvyn säilyttäminen onnistuu vain, jos voidaan turvata mahdollisimman laaja yhteisymmärrys. kärsii muutosvauhdin nopeudesta talous löytäminen edellä 1 osassa käsiteltyihin ongelmiin, jotka Ensisijainen vastuu ensi vuosisadan kaupunkipolitiikan luomisessa on jäsenvaltioilla. Ratkaisujen liittyvät paikallisdemokratian aseman vahvistamiseen, kansalaisuuteen, muuttoliikkeeseen, työllisyyteen, kulttuurien kehittymiseen, koulutukseen, sosiaaliseen syrjäytymiseen sekä kaupunkien rikollisuuteen, edellyttää kansallisten viranomaisten päätäntävallassa olevia poliittisia välineitä. Tästä huolimatta, kuten edellä 1. 5. kohdassa todettiin, kaupunkien hallinnosta vastaa suuri joukko toimielimiä. On tärkeää, että kaikki tasot alue- ja taajamatasolta eurooppalaisen kaupunki)ärjestelmän tasolle osallistuvat yhdistävään vuorovaikutukseen, jaetun vastuun sekä pyrkivät kohti politiikkojen entistä parempaa omaksuvat yhteensovittamista. Erilaisia EU-tason hankkeita olisi voitava arvioida kaupunkien yhdenmukaisen ja kestävän kehityksen kannalta. Tämän vuoksi komissio on kiinnostunut huomioista, jotka koskevat kaupunkien kehittämiseen liittyvien yhteisön politiikkojen yhdentämisen kehittämistä, jotta varmistuttaisiin siitä, että hankkeet vastaavat täydellisesti eri tasoilla toteutettavia toimenpiteitä ja erityisesti suurkaupunkien ja kaupunkien tarpeita. Tätä tiedonantoa koskevan keskustelun perusteella komissio tutkii mahdollisuuksia mukauttaa sisäistä tehtävänjakoaan myötävaikuttaakseen kaupunkien kehittämiseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ainakin seuraaviin seikkoihin. 3. 1 Kaupunkien näkökulman tarpeellisuus Euroopan unionin politiikoissa EU:11a olisi oltava täydentävä tehtävä ratkaistaessa kaupunkeja koskevia kysymyksiä, koska se vastaa useista sellaisia aloja koskevista politiikoista, jotka vaikuttavat välittömästi kehitykseen ja elämänlaatuun kaupunkialueilla. On selvitettävä tarkemmin mahdollisuuksia mukauttaa näitä politiikkoja, jotta ne edistäisivät tehokkaammin kaupunkien kehittämistä. Keskustelun kohteeksi otettavia alueita ovat esimerkiksi seuraavat: • Kaupunkiympäristön kehittämiselle on määritettävä selkeät tavoitteet ja määräajat ja EU:n alakohtaisia politiikkoja on kehitettävä kestävyyden näkökulmasta. Näitä voivat olla vapaaehtoisten välineiden (voluntary tools) hyödyntäminen kestävään kehitykseen tähtäävässä kaupunkisuunnittelussa; • Euroopan laajuisten verkostojen kehittäminen erityisesti sen varmistamiseksi, että niitä voidaan käyttää tehokkaasti hyväksi alueellisista ja paikallisista järjestelmistä käsin sekä sen varmistaminen, että määrärahojen avulla saadaan paras mahdollinen hyöty ottaen huomioon ympäristöä, työllisyyttä ja teollisuutta koskevat tavoitteet; • intermodaalisen tavara- ja henkilöliikenteen kehittäminen helpottamalla pääsyä kaupunkeihin sekä sisällä. Joukkoliikenteen käytön edistäminen on erityisen tärkeää; liikkuvuutta kaupungin -16- • tärkeimpien ongelmien TTK-toimien ohjaaminen huomispäivän kaupunkien liikenne, energia, kestävä ratkaisemiseksi, joita ovat esimerkiksi yhdennetty rakennusteknologia, tietoliikenneverkot, teknologia kulttuuriperinnön vaalimiseksi, kaupunkien kestävä kehitys, ympäristöteknologiat sekä kaupunkien uudet kulkuvälineet, joita käsitellään tärkeissä hankkeessa 'Huomispäivän kaupunki', joka sisältyy komission ehdotukseen viidenneksi puiteohjelmaksi7 • televiestintäpolitiikat, yleispalveluvelvoitteet mukaan luettuina, tiedon valtatiehen kuuluvien yhteyksien luomiseksi pikaisesti epäsuotuisille ja pienille kaupunkialueille; • kaupunkien ja niiden lähialueiden kaupallisten sekä matkailun kehittämiseen liittyvien tehtävien vahvistaminen8 ; • muuttoliikkeeseen, poliisivoimiin, oikeudelliseen yhteistyöhön sekä rikollisuuteen liittyvät kysymykset, joita käsitellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa; • taistelu sosiaalista ja taloudellista syrjäytymistä vastaan, mikä on eurooppalaisen työllisyysstrategian selkeä tavoite, sekä taistelu rotusyrjintää vastaan osana Euroopan rotusyrjinnän vastaista vuotta 1997. Eurooppalaiseen vuoteen liittyvien hankkeiden tavoitteena on herättää julkista huomiota rotusyrjinnän vaaroista, jotka koskevat erityisesti kaupunkidemokratioita. Myös sosiaalipolitiikan eurooppalaisen foorumin9 sosiaalisia perusoikeuksia koskevissa päätelmissä tulisi ottaa yhä enemmän huomioon kaupunkien kehittämiseen liittyvien ongelmien sosiaaliset näkökohdat; • kansanterveys ja erityisesti kaupunkien vähäosaisuuteen ja köyhyyteen liittyvät terveysvaikutukset (huumeiden väärinkäyttö, huonot asuinolot jne. ); • luottamuksellisten suhteiden tarpeellisuus paikallisten toimijoiden välillä paikallisen vaikutusvallan, sekä työllisyyspolitiikkojen vahvistamiseksi, mikä kuuluu komission 'Alueellisten työllisyyssopimusten" tavoitteisiin. aloitteellisuuden vastuullisuuden edistämiseksi ja Joitakin näistä kysymyksistä käsitellään Euroopan aluesuunnittelun kehitysnäkymissä10, millä tulisi olla tärkeä tehtävä suunniteltaessa Euroopan tason keskustelua yleisesti kiinnostavista aloista, joilla on aluesuunnittelun kannalta yksittäisiä kaupunkialueita, alueita ja maita laajempaa merkitystä. 7 KOM(97)142, 9. 4. 1997 8 KOM(969)530, 20. 11. 1996 - Komission vihreä kirja kaupasta. 9 katso 2. 2 artikla 10 Euroopan aluesuunnittelun kehitysnäkymät, joka esitettiin aluepolitiikasta ja -suunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisen tapaamisen yhteydessä Liegessä marraskuussa 1993, on komission tukema 15 jäsenvaltion hanke, jonka tarkoituksena on kehittää aluesuunnittelua koskeva strateginen näkemys unionin alueella. 3. 2 Julkiset palvelut ja kaupunkien kehittäminen - 1 7- Julkisen sektorin ja kaupunkien hallinnon tehtävät ovat yhä harvemmin välitöntä palvelujen tuottamista. Jäsenvaltioiden lähestymistavat tähän kysymykseen ovat hyvin erilaisia. Hiljattain antamassaan tiedonannossa komissio otti huomioon järjestelyihin liittyvät monet ongelmat, mutta totesi myös, että julkiset palvelut kuuluvat Euroopan yhteisiin arvoihin. Ne ovat eurooppalaisen yhteiskuntamallin olennainen osa, koska ne ja dynaamisilla edistävät perustavoitteiden, kuten solidaarisuuden eurooppalaisissa markkinoilla toteutuvan yhdenvertaisen kohtelun, järjestämisessä yhteiskunnissa. Näitä yhteisiä arvoja sovelletaan julkisten palvelujen alueiden ja alojen erilaisuudesta johtuen eri tavoin. Taloudellisten palvelujen osalta, joita ovat esimerkiksi televiestintä, posti, liikenne, energia ja tiedotusvälineet, sopeutumista edellyttävät teknologiseen muutokseen vastaaminen, talouden globaalistuminen sekä käyttäjien odotukset ja tarpeet. Komissio korostaa, että vaikka jäsenvaltiot voivat vapaasti määritellä omat asiassa sovellettavat politiikkansa ja komissio ei erityisesti seuraa sitä. kuka palveluita tuottaa, on selvää, että palveluiden on kuuluttava koko yhteiskunnan etuihin turvaten jatkuvuuden, yhdenvertaisen saatavuuden ja avoimuuden. sekä vapailla toteuttamista Viranomaiset ovat edelleen markkinoiden ulkopuolisten palvelujen tärkeimpiä tuottajia. Palveluyhteiskunnan merkitys kokonaisuudessaan on tässäkin yhä tärkeämpi ottaen huomioon kaupunkialueilla selvästi havaittavan kaksijakoisuuden. Komissio korosti tätä valkoisessa kirjassaan koulutuksesta 'Opettaminen ja oppiminen - Kohti kognitiivista yhteiskuntaa'. Epäsuotuisilla kaupunkialueilla toteutettavien hankkeiden, kuten "Toisen tilaisuuden koulut'*, sekä Euroopan laajuisten verkostojen tavoitteena on ollut sellaisten kaupunkien tukeminen, jotka pystyvät ratkaisemaan koulutuksen saatavuuteen liittyvän eriarvoisuuden 3. 3 Rakennerahastojen merkitys On yhä ilmeisempää, että kaupungeilla on rakennepolitiikkojen kannalta tärkeä tehtävä. Kaupunkien kehittämisen parempi huomioon ottaminen tulevaisuuden suunnittelussa sekä ohjelmissa voisi johtaa yhdennetyn strategian syntymiseen kaupunkialueilla ja niitä ympäröivillä alueilla toteutettavien hankkeiden välillä sekä taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen kehittämisessä. On tärkeää, että paikalliset viranomaiset osallistuvat aktiivisesti alueellisten kehittämisohjelmien valmisteluun ja toteuttamiseen tällaisen yhdentymisen aikaansaamiseksi. Paikallisten viranomaisten kautta voidaan myös saada paikallista taloutta sekä työmarkkinoita koskevaa välttämätöntä asiantuntemusta ja tietoa. Tällä ohjelmakaudella voitaisiin toteuttaa seuraavia hankkeita: • Rakennerahastojen toimien, työmarkkinatoimenpiteet mukaan luettuina, keskittäminen tiheästi asutuille syrjäisille keskikaupunkien korkean kaupunkialueille sekä siirtolaisryhmien erityistarpeiden huomioon ottaminen; työttömyyden alueille tai • • URBAN- ja INTEGRA-ohjelmista saatujen kokemusten valtavirtaistaminen sekä kaupunkien yhdyskuntakehittämisen vahvistaminen ensiarvoisena tehtävänä kestävät paikallisyhteisöt huomioon ottaen paikallisen väestön aktiivisen osallistumisen kautta; Liikennekysymysten joukkoliikenteen järjestelmien kehittämiseksi, minkä avulla voidaan helpottaa pääsyä syrjäisille alueille sekä ratkaista liikenneruuhka- ja ympäristöongelmia kaupunkialueilla; perusrakenteiden painottaminen sekä - 1 8- • Kaupunkien kehittämisessä saatujen kokemusten ja parhaiden käytäntöjen levittäminen. Näiden hankkeiden avulla voitaisiin kiinnittää kysymyksiin: tarkempaa huomiota seuraaviin • kaupunkien tehtävät alueellisen kehittämisen kasvukeskuksina; • yhteiskunnallinen sopeuttaminen ja kaupunkien heikompiosaisuuden helpottaminen; • kaupunkien yhdennetty ja kestävä kehitys, joka yhdistää useita aloja koskevat ratkaisut ja johon liittyvät inhimillistä ja fyysistä pääomaa koskevat investoinnit. 3. 4 Tietojen lisääminen ja kokemusten vaihdon edistäminen kaupunkien välillä Kaupunkeja koskevan olennaisen ja vertailtavan tiedon tarve on yhä suurempi erityisesti kaupunkipolitiikasta vastaavien paikallisten ja muiden viranomaisten keskuudessa. Lujan perustan luomiseksi kaupunkien kehittämiseen liittyviä yhteisiä kysymyksiä koskevien päätösten tekemiseksi, komissio ehdottaa kaksivaiheista lähestymistapaa. Euroopan kaupunkien vahvuuksien ja heikkouksien arvioimiseksi lyhyellä aikavälillä aloitetaan "kaupunkien kartoitus" ('urban audit') -hanke. Hankeen avulla pyritään mittaamaan pienten ja suurten kaupunkien elämänlaatua käyttäen hyväksi yksinkertaisia kaupunkeihin soveltuvia osoittimia sekä yhteistä menetelmää. Komissio pyrkii löytämään osoittimia, joita on helppo käyttää ja pitää ajan tasalla, mikä helpottaisi paikallisten viranomaisten osallistumista tiedonhankintaan sekä tietojen myöhempää käyttöä kaupunkipolitiikkojen kehittämisessä. Hanke toimisi myös toisessa vaiheessa välineenä, jonka avulla voitaisiin arvioida paremmin erilaisten kansallisten sekä Euroopan laajuisten politiikkojen vaikutusta kaupunkialueiden kehittymiselle. Komissio pohtii mahdollisuuksia luoda kestävyyden mittaamisessa ja seurannassa käytettäviä välineitä -hankkeesta saatavien kokemusten perusteella. 'Kaupunkien kartoitus" Osana paikallistasolta lähtevää "bottom-up" -lähetymistapaa Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) tuottaa kaupunkeja ja kaupunkimaisia taajamia koskevaa perustietoa tietokantoihin jo kerättyjen tietojen perusteella. Keskipitkällä aikavälillä Eurostatin on jatkettava edelleen yhdennetyn tietojärjestelmän, kaupunkien vakioidut määritelmät mukaan luettuina, kehittämistä yhteistyössä kansallisten tilastokeskusten kanssa. Kaupungit voivat vaihtaa kokemuksia ja tehdä yhteistyötä erityisissä kysymyksissä EU:ssa useilla foorumeilla ja monien verkostojen välityksellä. Kestävän kehityksen kaupunkien kampanjan yhteydessä paikalliset viranomaiset kokoontuvat erityisesti käynnistämään paikallisen Agenda 21 -hankkeen. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti komissio antoi hiljattain ehdotuksen, jossa tuetaan useita verkostoja, jotka liittyvät erityisiin aiheisiin, kuten taloudellinen kehitys, pk-yritykset, teknologia, -19- ympäristön paraneminen sekä naisten yhtäläiset mahdollisuudet taloudessa". Muita alueita, joilla yhteistyötä pyritään aktiivisesti edesauttamaan, ovat telematiikka, energia, liikenne, koulutus, kulttuuri ja tutkimus. EU. n paikallisia viranomaisia kannustetaan myös osallistumaan hajautettuun yhteistyöhön muissa maanosissa sijaitsevien kaupunkien kanssa näiden kaupunkien kehittämiseksi, EU:n ja kolmansien maiden välisten suhteiden lujittamiseksi sekä EU:n paikallisten toimijoiden osallistumisen edistämiseksi maailmanlaajuisen yhdentymisprosessiin (esimerkiksi Med-Urbs, Asia- UrbsjaURB-AL). Tulevina vuosina komissio tehostaa kokemusten vaihtoa eri maissa sijaitsevien kaupunkien välillä, minkä tarkoituksena on kerätä ja yhdistää kaikki olennaiset kokemukset, joita on saatu kaupunkien uudistamisesta ja kaupunkien kestävästä kehityksestä ottaen huomioon sosiaalis-taloudelliset tutkimustulokset. 4. TIEDONANNON SEURANTA todettakoon, että suurkaupunkien ja kaupunkien ongelmat ovat Yhteenvetona tulevaisuudessa määrällisesti ja laajuudeltaan niin moninaisia, että niihin ei voida löytää yksinkertaisia ratkaisuja. On havaittu, että monia muutospaineita tuovat tekijät, joita ovat esimerkiksi demografiset ja maailmantalouden kehityslinjat, ovat sellaisia, että niihin ei voida vaikuttaa alueellisilla ja kansallisilla politiikoilla, mutta ne eivät myöskään kuulu eurooppalaisten hankkeiden alaan. Euroopan unioni voisi kuitenkin vastata tehokkaammin kaupunkien tarpeisiin ja esittää useissa tapauksissa myönteisempiä toimintaohjelmia, joilla pyrittäisiin vastaamaan ainakin joihinkin haasteisiin. Tavoitteena tulisi olla entistä suurempi yhteenkuuluvuus unionin sisällä sekä kestävä kehitys, joka johtaa pysyviin parannuksiin kansalaisten osallistumista elämänlaadussa. paikallisviranomaisten kaikilla tasoilla ja sillä olisi myös pyrittävä hyödyntämään muiden alojen avaintekijöitä, joiden avulla kaupungeista tulee parempia paikkoja elää, mikä edistää Euroopan unionin perustavoitteiden toteutumista perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisesti. toimintaohjelma edellyttää aktiivista Tämä Komissio ei aliarvioi tehtävän vaativuutta. Euroopan kansalaisten osallistuminen kaupunkien ja suurkaupunkien kehittämiseen tulevaisuudessa voi edellyttää uusia mekanismeja, jotka tarjoavat paremman mahdollisuuden osallistua päätöksentekoon ja joiden avulla palautteen välittyminen päätösten tekijöille helpottuu. Tämä vaatii kaikilta asianosaisilta aikaa ja huomattavia ponnisteluja. lähtökohtana komissio haluaa tämän tiedonannon perusteella edistää Toiminnan laajempaa kysymyksistä. Vuoropuhelun keskustelua käynnistymistä toivotaan komission ja muiden toimielinten välillä neuvosto, Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, paikallisviranomaisia edustavat järjestöt ja muut asianosaiset mukaan luettuina. kaupunkeja koskevista Vuoropuhelun tuloksia on määrä käsitellä kaupunkifoorumissa, jonka komissio aikoo kutsua koolle vuonna 1998. Alueiden välistä sisäistä yhteistyötä koskeva ehdotuspyyntö (EYVL N:o C 386, 31. 10. 1996) ja ECOS- OUVERTURE Il-ehdotuspyyntö (EYVL N:o C 125, 22. 4. 1997) - 2 0- LÄHDELUETTELO European Commission, Green Paper on the Urban Environment, Brussels-Luxembourg, 1990, Réf. CD-NA-12902-EN-C. European Commission, Europe 2000. Outlook for the development of the Community's territory, Brussels- Luxembourg, 1991, CX-71-91-518-EN-C. Eurostat, The statistical concept of the town in Europe, Luxembourg, 1992, CA-70-91-758-EN-C. European Commission, Urbanisation and the Functions of Cities in the European Community, Brussels-Luxembourg, 1992, CX-75-92-259-EN-C. European Commission, Europe 2000+. Co-operation for European territorial development, Brussels-Luxembourg, 1994, CX-86-94-117-EN-C. Euroopan komissio, Ensimmäinen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus 1996. CM-97-96-928-F1-C. Euroopan komissio, Kansalaisten verkko - Euroopan julkisen henkilöliikenteen mahdollisuuksien hyödyntäminen - Vihreä kirja C3-93-95-564-FI-C. European Commission, Social and Economic Inclusion through Regional Development. Economic Development priority in European Structural Funds programmes in 1996; Great CX-98-96-421-EN-C. Brussels-Luxembourg, The Community Britain, European Commission, European Sustainable Cities. Report by the Expert Group on Urban Environment, Brussels, 1996, CR-97-96-055-EN-C. Komission tiedonanto: Yleishyödylliset palvelut Euroopassa (1996) CM-98-96-897-FI-C. European Commission, Europe of cities. Community Actions in urban areas, 1997, forthcoming. European Environment Agency, Europe's Environment: the Dobris Assessment, Brussels-Luxembourg, 1995, CR-80-93-339-EN-C. LIITTEET G:\STERURBAN\C0MMUNIC\FIN1A. DOC 1 -2 Liite I: Kaupunkialueet, joilla on vaikeuksia: väestölle tyypillisiä piirteitä Epäsuotuisilla kaupunkialueilla esiintyy samanaikaisesti taloudellisia, sosiaalisia ja kaupungeille ominaisia ongelmia. Tällaisten ongelmien koskettamien väestönosien määrittelemiseksi tarkemmin olemme valinneet 29 URBAN -yhteisöaloiteohjelmaa ja laatineet seuraavan taulukon. Taulukossa kuvataan näiden 29 alueen välisiä samankaltaisuuksia ja eroja osoittaen: • aktiivisen väestön työttömyysprosentin; • yleisen perherakenteiden hajoamisen (yhden huoltajan perheet), joiden määrää lisäävät köyhyys sekä mahdollisuuksien niukkuus; • ulkomaalaisen väestön, jos siitä aiheutuu häiriöitä. Taulukko osoittaa seuraavissa yhteisön kaupungeissa vallitsevan tilanteen vakavuuden. 17 MAA Suurkaupunki/Kau punki -Alue Yhden huoltajan perheet Ulkomaa laisväestö Valtion maksamaa tukea saa vat kotitalou det 3- Työttö myysas te (%) URBAN- hankkee- seen kuuluva väestö 51,585 32. 3 66. 324 12,114 18. 40 25. 18 76. 168 22 46. 889 35. 8 55,624 84,000 30. 000 22,500 5. 500 130,000 77. 000 -34. 300 2. 154 4. 200 23. 000 39 40 >43 >33 >3I 11. 30 15 à 17 >14 >2. 14 Hyvin korkea 20 33. 000 28 31. 306 50. 000 22. 000 19. 000 34. 656 26. 5 34 18 >I9 23 30 12 12. 500 40 28 4. 000 11. 90 19,198 55 38. 8 22. 2 Amsterdam- Bijlmermeer Antwerpen-Koillinen Badajoz-Estramadure- Historialiinen keskus, plaza Alta Badalona-Serra d'en Mena Malaga-Historiallinen keskus Cork Dublin-Ballymun- Finglas-Darndale Cagliari-Pirri Cosenza-Historiallisen keskuksen ydin Siracuse-Ortigia Wien-Gurtel Patras Peristeri Dudeiange- Differdange Lissabonl Ventoso Porto-Vale de Campanha Amiens-Pohjoinen ja Etouvic Marseille-Keskusta Roubaix-Tourcoing Malmö Rostock Saarbröcken-Unteres Malstatt. Lcipziger Str. , Jenneweg. Hochstr. Ottstr. Fullcngarten Joensuu-Rantakylä- Utra Aalborg-Pohjois- Jyllanti Glasgow Lontoo-Park Royal 25,665 Manchester-Moss Side, Hulme Nottingham 28,000 23. 9 44 21,000 40 70% perheistä Belfast- Alaohjelma 1 37,134 <46 Alankomaat Belgia Espanja Espanja Espanja Irlanti Irlanti Italia Italia Italia Itävalta Kreikka Kreikka Luxemburg Portugali Portugali Ranska Ranska Ranska Ruotsi Saksa Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistynyt kuningaskunta Pohjois-lrlantf. 36% asukkaista 30% 34 % 16. 5% ulkomaalai sia 150 kansalii- sutta 9 % lapsia 34% etnisiä vähemmistö jä 11. 25% perheistä 46% lapsista Tukia, yhden huoltajan perheitä ja ulkomaalaisväestöä koskevia tietoja ei ole saatavilla kaikilta alueilta. Ohjel man koko- naiskus- tannuk- set (miljoo naa ecua) 19. 683 15. 234 14. 286 lùiroopan yhteisön tuki (miljoo naa ecua) 4. 65 4. 574 10 6. 582 3. 291 14. 285 10 6. 651 4. 9X8 6. 651 4. 988 19. 323 18. 555 22510 31. 926 12. 417 1. 033 9. 188 9. 188 9. 188 9 770 8. 613 0. 507 24. 387 18. 290 18. 261 12. 793 20. 478 7 17. 583 17. 613 11. 92 16. 016 22. 572 7 7 4. 97 12 8 5. 279 3. 958 3. 042 1. 521 16. 235 8. 036 16. 326 7. 653 17. 743 8. 036 14. 890 6. 786 16. 580 11. 3 z\ 4- Liite II: Paikalliset menot EU:n jäsenvaltioissa1 Julkiset menot kansallisella tasolla (% BKT:sta)2 Maat Julkiset menot Keskushallinto Välitason ja paikallinen hallinto Sosiaaliturvan määrärahat Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta Kreikka Luxemburg Portugali Ranska Ruotsi Saksa3 Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta 55. 9 55,2 40,7 38,7 52,9 48,4 51,2 40,7 34,7 50. 9 67,3 45. 5 59. 0 61. 1 42,7 15,6 25,3 10,6 19,6 23,2 17,9 27,0 16,1 21,7 16,4 26,2 10,8 15,7 18,8 21,2 20,5 8,3 10,6 14,5 15,3 13,8 6,4 4,5 3,8 9,5 28,1 15,2 20,1 33,3 16,0 19. 7 21,6 19,4 4,6 14. , 16,7 17,9 20,1 9. 3 25,1 13. 0 19,5 23,3 9,0 5. 6 1 Lähde: Euroopan komissio - PO XXI - Tutkimus Euroopan paikallisista kansallisista tuista. Tulokset 15 jäsenvaltion vertailevasta tutkimuksesta. Joulukuu 1996 2 Lähde: OECD:n kansalliset tilit, 1995 3 Ainoastaan Länsi-Saksa n/ 6W Kansallisten menojen osuus kansantuotteesta ja kansallisten menojen kokonaismäärä4 Alankomaat Tanska Yhdistynyt kuningaskunta 1% kaikista kansallisista menoista. l%BKT:sta 4 Lähde: OECD:n kansalliset tilit, 1995 tf Liite III: Arvio Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston taloudellisista vaikutuksista kaupunkeihin rahoittavat useita ja koheesiorahasto EAKR taloudellisen kehittymisen kannalta tärkeitä toimenpiteitä. Toimenpiteet sisältyvät yleensä alueellisiin ja kansallisiin ohjelmiin, joiden merkittävyys kaupunkien kehityksen kannalta ei aina ilmene selvästi. Myös alueiden kehittämistä koskevat strategiat luodaan usein kansallisella tai alueellisella tasolla, minkä vuoksi on mahdollista, että kaupunkien merkitystä alueellisen ja kansallisen kasvun kannalta aliarvioidaan. taantuvien alueiden Komissio on pyrkinyt arvioimaan kokonaisuudessaan EAKR:n ja koheesiorahaston merkittäviä taloudellisia vaikutuksia kaupunkialueilla osana keskustelua, joka koskee kaupunkien tärkeää asemaa alueiden kehittämisessä. Tarkastelun kohteena on EAKR:n osuus tavoiteisiin 1 ja 2 kuuluvista ohjelmista (yhteisöaloitteita lukuun ottamatta) sekä koheesiorahasto. Suurkaupungeiksi määritellään kaupunkialueet, joiden asukasmäärä on vähintään 100 000 asukasta5. 1. EAKR Tarkastelun kohteena oleva EAKR:n kokonaisbudjetti on noin 60 miljardia ecua6. Tästä noin 21 miljardia ecua on suunnattu käytettäväksi kaupungeissa. Tämän perusteella on arvioitu, että noin 40 prosenttia EAKR:n kokonaisbudjetista tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla käytetään kaupunkien kehittämiseen. Kuten voitiin odottaa, tavoitteiden 1 ja 2 ohjelmat eroavat kaupunkeihin liittyvän vaikutuksensa osalta huomattavasti, minkä vuoksi niitä tarkastellaan erikseen. 1. 1 Tavoite 1 Kreikassa, Espanjassa, Portugalissa ja Irlannissa kaupunkeihin kohdistuvaa vaikutusta kuvaavia lukuja, jotka ovat noin 40 prosenttia, voidaan määrällisesti verrata toisiinsa. Muut tavoitteen 1 kohdealueet ovat luonteeltaan erilaisia ja myös toimenpideohjelmat osoittavat, että vaikutus kaupunkien kehittämiseen on erilainen. Esimerkiksi Merseyside ja entinen Itä-Berliini ovat hyvin kaupungistuneita alueita, joilla ohjelmat toimivat kaupunkien kehittämishankkeiden osalta hyvin tehokkaasti EAKR:n tuen kokonaismäärä yhteisön tukikehykseen kuuluville hankkeille Portugalissa on 8 724 miljoonaa ecua. Kaupunkien osuus tästä summasta on 47 prosenttia (4 082 Kartoitus ei pyri täyttämään tieteellisiä edellytyksiä. Taloudellista vaikutusta kaupunkien kehittämiseen on arvioitu pääasiassa komission virkamiesten oman alueensa erityisen tuntemuksen perusteella. Tavoitteena oli saada yleiskäsitys alue-ja koheesiopolitiikan merkityksestä suurkaupungeille jokaisessa jäsenvaltiossa. Päätös tarkastella suurkaupunkeja, joiden asukasluku on vähintään 100 000 asukasta, on jossain määrin keinotekoinen ja määritelmässä on tarpeen mukaan joustettu. Huomioidut hankkeet liittyvät kaupunkien kehittämiseen suppeasti tarkasteltuna. Esimerkiksi kaupunkien välinen liikenteen perusrakenne on kaupunkien kehittämiseen kannalta erittäin merkittävä, mutta sitä ei otettu tarkastelussa huomioon, koska sen merkitys ulottuu myös kaupunkien ulkopuolelle. Tämä luku vastaa EAKR:n osuutta tavoitteesta 1 vuosina 1994-1999 sekä tavoitteesta 2 vuosina 1994- 1996 lähes kokonaisuudessaan. <T> - 7- on uudenaikaistaminen"* miljoonaa ecua). Noin 1 200 miljoonaa ecua toimenpideohjelmasta "taloudellisten tukemiseen rakenteiden kaupunkialueilla. Muut kaupunkien kannalta taloudellisesti merkittävät hankkeet ovat liikenneinfrastruktuurin parantaminen (noin 836 miljoonaa ecua) ja koulutus (noin 500 miljoonaa lisäksi on olemassa vielä toimenpideohjelma "ympäristö ja kaupunkien uudistaminen". Kaupunkien uudistamisen osaohjelman (EAKR:n osuus on 299 miljoonaa ecua) tarkoituksena on parantaa elinoloja Lissabonin ja Porton "barracas*-alueilla (katso tämän liitteen 3. 1 kohta). ecua). Näiden alakohtaisten hankkeiden teollisuuden tarkoitettu Kreikassa 34 prosenttia tuesta on määritelty kaupunkeja koskeviksi, eli 3 207 miljoonaa ecua 9 489 miljoonan ecun kokonaismäärästä. Noin 70 prosenttia kohdistuu Ateenaan (noin neljännes EAKR:n kokonaistuesta Kreikalle, eli noin 2 200 miljoonaa ecua suuntautuu Ateenaan). Ateenan metroa koskevat investoinnit (EAKR:n tuen osuus 783 miljoonaa ecua) on taloudellisesti kaikkein merkittävin kaikista EU:n kaupunkialueilla toteutettavista hankkeista. Muita Kreikan kaupungeille maksettavia tukia ovat esimerkiksi tutkimus- ja teknologiatoimenpiteet (noin 250 miljoonaa ecua), joista yli 50 prosenttia toteutetaan Ateenassa, sekä kaupunkiympäristön parantaminen (noin 150 miljoonaa ecua). Irlannissa maksettavista tuista noin 35 prosenttia (noin 900 miljoonaa ecua 2 562 miljoonan ecun kokonaismäärästä) on määritelty kuuluvaksi kaupunkitukiin. Tärkeitä yksittäisiä hankkeita Irlannissa ovat Dublinin Temple Bar -alueen uudistaminen (20 miljoonaa ecua) sekä kevyttä raideliikenneverkkoa koskevat investoinnit (154 miljoonaa ja maaseutualueiden ecua). Myös kehittämiseksi" sekä kaupunkialueiden investointeja. Erityistä huomiota kiinnitetään yritystoiminnan avustamiseen ja työllisyyteen maan epäsuotuisilla alueilla. EAKR:n tuki tämän toimenpideohjelman rahoittamiseksi on 180 miljoonaa ecua. yritystukitoimenpiteitä, taloudellista uudistamista koskevia erityiset edistävät fyysistä paikallisia sekä "toimenpideohjelmat kaupunkien työllisyyttä EAKR:n tuki Pohjois-Irlannille on kokonaisuudessaan lähes 677 miljoonaa ecua, josta noin 19 prosenttia (126 miljoonaa ecua) on määritetty kaupunkitueksi. Tärkeitä kohteita ovat Belfast Docks -alueen uudistaminen kaupungin keskustassa (16,5 miljoonaa ecua) sekä Belfastin jätevesilaitos (20 miljoonaa ecua). tilanne on luonnollisesti poikkeuksellinen Itä-Saksan osalta jossa rakennerahastojen osuus on huomattava useiden kohteiden jälleenrakentamisessa sekä kaupungin keskustassa että teollistuneemmilla alueilla. Saksan uuden pääkaupungin itäisen osan rakentamista tuetaan EAKR:n varoista 530 miljoonalla eculla (100 prosenttia EAKR:n tuesta). Muiden osavaltioiden osalta tukimäärät ovat 20 - 25 prosenttia. EAKR:n kaupunkien uudistamiseen tarkoitettujen tukien yhteenlaskettu määrä tuen Itä-Saksassa on noin 1 670 miljoonaa ecua eli 24 prosenttia EAKR:n kokonaismäärästä. Itä-Berliinissä, joillakin Espanjassa kaudelle 1994-1999 on varattu 15 944 miljoonaa ecua, josta 5 984 miljoonan ecun on arvioitu kohdistuvan kaupunkien kehittämiseen. Tuettavat hankkeet koskevat korkeatasoisten digitaalisten laajentamista kaupunkialueille, kaupunkien teollisuusalueiden varustamista taloudellisten toimintojen keskittämiseksi tietyille alueille, kaupunkiympäristön parantamista viheralueita ja puistoja rakentamalla, tutkimusta ja tuotekehittelyä sekä kaupunkien liikennettä. Esimerkit kaupunkien tärkeistä liikennehankkeista koskevat teitä, raideliikennettä Valencian keskusta-alueella sekä rautatieasemien läheisyydessä olevien alueiden uudistamista eri kaupungeissa. televiestintäverkkojen t\ - 8- Italiassa tärkeimmät kaupunkien kehittämishankkeet toteutetaan Napolissa. Barissa ja Palermossa. Arviot taloudellisista vaikutuksista kaupunkialueille osoittavat useimmilla alueilla (Abruzzo, Calabria, Campania, Apulia , Sardinia, Sisilia), että kaupunkialueilla käytetään noin 30 prosenttia tuista, mikä vastaa noin 1 000 miljoonaa ecua. Ranskassa tavoitteen 1 kohdealueisiin kuuluvat Korsika, Ranskan Hainaut sekä merentakaiset departementit. EAKR:n kokonaisbudjetista, joka on noin 1 335 miljoonaa ecua, noin 750 miljoonan ecun osuus (56 prosenttia) käytetään kaupunkien kehittämiseen. Erityistapauksen muodostaa Ranskan Hainaut, koska se on tavoitteen 1 kohdealueisiin kuuluva taantuva teollisuusalue. Näillä alueilla toteutettavat hankkeet liittyvät usein kaupunkien uudistamiseen. Esimerkiksi Ranskan Hainautissa ohjelman eräänä määrällisenä tavoitteena on tavoittaa 35 000 epäsuotuisilla kaupunkialueilla asuvaa ihmistä, mikä on noin 1/3 epäsuotuisilla kaupunkialueilla asuvan väestön kokonaismäärästä. Koko alueen toimenpiteitä taloudellisen toiminnan edistämiseksi ja työllisyysmahdollisuuksien parantamiseksi alueen kaupunkikeskuksissa. tasolla ohjelmaan kuuluu tärkeitä Merseysidessä noin 90 prosenttia EAKR:n tuesta käytetään kaupunkien uudistamiseen. Tärkeisiin hankkeisiin kuuluvat tonttien ja maa-alueiden kehittäminen liike-elämää varten sekä paikallisia liikeyrityksiä tukevat aloitteet. Tämän lisäksi toteutetaan Ranskan Hainautin tapaan erityistoimenpiteitä erityisen herkkien ryhmien auttamiseksi 'yhteisön taloudellinen kehittäminen' -hankkeen avulla (katso tämän liitteen 3. 2 kohta). Osa tästä ohjelmasta toteutetaan kaikkein heikoimmilla kaupunkialueilla, joilla EAKR:n tukea voidaan joilla pyritään sosiaalisempiin sopeuttamaan vaikeimmin työllistettäviä ryhmiä työelämään. toimenpiteisiin, luonteeltaan suunnata Eräs tavoitteen 1 kohdealueisiin kuuluva taantuva teollisuusalue on Belgian Hainaut, jossa EAKR:n tuen määrä on 515, 92 miljoonaa ecua. Tärkeitä hankkeita toteutetaan Charleroissa, Monsissa, La Louvieressä joissakin muissa keskikokoisissa kaupungeissa. ja Lopuksi mainittakoon, että Flevolandissa Alankomaissa käytetään arviolta 37 prosenttia 80 miljoonan ecun talousarviosta kaupunkien kehittämiseen pääasiassa Lelystadissa ja Almeressä. 1. 2 Tavoite 2 Luvut, jotka kuvaavat tavoitteen 2 kohdealueilla toteutettavien ohjelmien taloudellisia laajemmilla kaupunkialueilla ovat hyvin korkeita vaikutuksia koskevia arvioita Britanniassa ja Saksassa, mutta myös Liègen läheisyydessä sijaitsevilla alueilla Belgiassa. Joissakin tapauksissa luvut ovat yli 80 prosenttia. Britanniassa erot ovat huomattavia tavoitteen 2 kohdealueiden välillä. Harvemmin asutuilla alueilla (Itä- Skotlanti, Länsi-Skotlanti ja teollistunut Etelä-Wales) EAKR:n taloudellinen vaikutus suuremmilla kaupunkialueilla ei ole yhtä ilmeinen (noin 40-50 prosenttia) kuin tavoitteen 2 kohdealueilla Englannissa. Englannissa tavoitteen 2 kohdealueilla, joilla taloudellista vaikutusta osoittavat luvut ovat yleensä noin 80-90 prosenttia, olosuhteet vastaavat, edellä mainittua Merseysiden tilannetta. Suuri osa rakennerahastojen menoista käytetään tiheästi asutulla teollisuusvyöhykkeellä, joka ulottuu Merseysidesta Humberiin yli Keski- Skotlannin Glasgown kautta. Britannian toiseksi suurimman kaupungin, Birminghamin, seutu on myös tuen kohdealuetta. rt Britanniaan verrattuna Saksan tavoitteen 2 kohdealueiden välinen vaihtelu on vähäisempää. Taloudellisia vaikutuksia kaupunkialueilla kuvaavat luvut ovat vaihtelevat 80 ja 100 prosentin välillä. tavoitteen 2 ohjelmien merkitys Myös Alankomaissa Ranskassa ja Espanjassa taloudellinen vaikutus kaupunkien kehittymisen kannalta on kiistaton. EAKR:n suurempiin kaupunkeihin on yleensä 50-60 prosenttia EAKR:n tuen kokonaismäärästä. Ranskassa osuus vaihtelee joidenkin alueiden noin 30 prosentista (Centre, Auvergne. Languedoc-Roussillon) 75 prosenttiin joillakin muilla alueilla (Basse-Normandie. Champagne-Ardennes, Franche-Comté, Pays de Loire, Poitou-Charentes). Alankomaissa voidaan alue kokonaisuudessaan on luonteeltaan "kaupunkimainen'". Espanjassa esimerkkejä tärkeistä liittyvistä tavoitteen 2 kohdealueiden hankkeista ovat kaupunkien kehittämiseen joukkoliikennejärjestelmä Bilbaossa ja Barcelonassa sekä vanhojen rakennusten saneeraus sosiaalisiin, koulutukseen liittyviin ja taloudellisiin tarkoituksiin. Italiassa kaupunkeihin kohdistuvien taloudellisten vaikutusten arviot vaihtelevat 15 prosentista (Lazio) 70 prosenttiin (Liguria). erityisesti Arnhem-Nijmegeniin. kiinnittää huomiota jonka Tilanne tavoitteen 2 ohjelmien osalta on erilainen Pohjoismaissa ja Itävallassa. Näiden maiden tavoitteen 2 kohdealueilla ei ole asukasluvultaan yli 100 000 asukkaan tämän kartoituksen edellytyksenä. Tämän vuoksi vain kaupunkeja, mikä oli suurkaupunkeja koskeva kartoitus ei kuvaa tilannetta näissä maissa, joissa taloudelliset kehittämispolitiikat keskittyvät pieniin kaupunkeihin, suurempien maantieteellisten alueiden taloudellisia kasvukeskuksia. jotka ovat Jäsenvaltioiden välistä huomattavaa vaihtelua voidaan osittain selittää sellaisten rakenteellisten erojen avulla, jotka johtuvat teollistumiseen ja kaupungistumiseen liittyvien mallien eroista. Eräs tärkeä rakenteellinen osoitin, joka selittää taloudellista vaikutusta kaupunkeihin, liittyy väestötiheyteen tavoitteen 2 kohdealueilla. Seuraavassa taulukossa esitetään keskimääräinen kansallinen asukastiheys (henkilöä/km2) kunkin maan tavoitteen 2 kohdealueilla: Maat Alankomaat Belgia Espanja Italia Itävalta Luxemburg Ranska Ruotsi Saksa7 Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta EUyht. " 1 Asukkaita keskimäärin/km2 tavoitteen 2 kohdealueilla 472 484 349 256 73 389 167 26 911 46 88 650 245 Saksan asukastiheyttä on hieman aliarvioitu. -10 Asukastiheys (henkilöä/km2) tavoitteen 2 kohdealueilla on huomattavan alhainen Itävallassa, Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa eurooppalaiseen keskiarvoon 245 verrattuna (aikaisempi 12 jäsenvaltion muodostaman yhteisön keskiarvo tavoitteen 2 kohdealueella oli 313 asukasta/km2). Tämä osoittaa, että teollistumiseen liittyvä malli näissä maissa poikkeaa muista maista ja taantuminen on selvemmin teollinen 'puolittaisilla maaseutualueilla'. Skandinavian maissa tähän voi olla havaittavissa osasyynä myös puu- ja metsätalouden tärkeä merkitys, mikä korostui maaseudun teollistumisen myötä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Belgian Valloniassa luvut osoittavat, että teollinen taantuminen on pääosin hyvin kaupungistuneiden alueiden ongelma ja tämän vuoksi tavoitteen 2 politiikat liittyvät pääasiassa kaupunkien uudistamiseen. Saksassa joidenkin väestötiheyttä osoittavat väestömäärältään suurten alueiden pienestä pinta-alasta (esimerkiksi Länsi-Berliini, Bremen ja Bremerhaven sekä Ruhrgebiet). Näissä maissa toteutettavat hankkeet ovat suurimmaksi osaksi toisaalta tavanomaisia taloudellisia uudistushankkeita, jotka liittyvät tuotantotoimenpiteisiin (fyysiset investoinnit, yritysten tukitoimenpiteet, teknologia), sekä toisaalta luonteeltaan toimintoja helpottavia (esimerkiksi kaupunkiliikenne joissakin suurkaupungeissa ja intermodaaliset liikenneyhteydet) luvut ovat hyvin korkeita, mikä johtuu 2. KOHEESIORAHASTO Koheesiorahaston osalta liikenne- ja ympäristöhankkeiden valinne suhde on 50/50. Liikennehankkeet koskevat pääasiallisesti tie- ja raideliikennettä (vastaavasti 71 ja 21 prosenttia kaikista liikennehankkeista). Nämä hankkeet liittyvät aina Euroopan laajuisiin verkostoihin tai niiden tulisi olla niiden osa. Tämän vuoksi hankkeilla on tärkeä välillinen lyhenemisen kaupunkien välisessä vaikutus kaupunkialueisiin. Matkustusaikojen liikenteessä sekä syrjäisten alueiden ja EU;n ydinalueiden välisten yhteyksien pitäisi vähentää yritysten tuotanto-ja jakelustannuksia syrjäisten alueiden kaupungeissa. Näiden liikennehankkeiden tuomia taloudellisia etuja kaupungeille on kuitenkin vaikeaa ilmaista määrällisesti. Ympäristön osalta 72 prosenttia koheesiorahaston hankkeista liittyvät veteen (vedensaanti, jätevesihuolto) ja 4 prosenttia jätehuoltoon. Suurin osa hankkeista koskee kaupunkialueiden toiminnan kehittämistä. 3. RAKENNERAHASTOJEN TOIMENPITEET EPÄSUOTUISILLA KAUPUNKIALUEILLA Komissio käynnisti Euroopan parlamentin pyynnöstä URBAN -yhteisöaloitteen vuonna 1994. Hankkeessa kiinnitetään erityistä huomiota kaupunkien aluesuunnitteluun liittyviin ongelmiin. Työttömien ja muiden sosiaalisesti heikkojen ryhmien keskittyminen tietyille alueille onkin lisääntynyt huolestuttavasti monissa EU:n suurkaupungeissa viime vuosien aikana. URBANIN -yhteisöaloitteen talousarvio oli kaudella 1994-1999 850 miljoonaa ecua ja toteutetaan noin 115 kaupungissa. Myönteisten sosiaalis-taloudellisten ohjelmia tarkoituksena on lisätä kiinnostusta sosiaaliseen vaikutustensa lisäksi URBANin liittyviin ongelmiin kaupungeissa ja -auttaa syrjäytymiseen sekä eristäytymiseen löytämään parhaita keinoja näiden ratkaisemiseksi. V -11 - Komission käynnistämän URBANIN lisäksi yhä useammat rakennerahastojen yhteisön tukikehykseen ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin kuuluvista ohjelmista, joita koskevia ehdotuksia jäsenvaltiot voivat itse tehdä, liittyvät kestävän taloudellisen kehityksen edistämiseen, työllisyysmahdollisuuksiin ja hyviin yleisiin elinoloihin epäsuotuisilla kaupunkialueilla. Niitä kuvataanseuraavaksi. -yhteisöaloitteen 3. 1 Ympäristön toimintaohjelma ja kaupunkien uudistaminen Portugalissa Komissio käynnisti Portugalin viranomaisten pyynnöstä toimenpideohjelman "Ympäristö ja kaupunkien uudistaminen". Siihen kuuluva kaupunkien uudistamista koskeva osaohjelma sisältää kolme toimenpidettä: • asumisoloiltaan heikkojen alueiden uudistaminen; • uusien toimintojen sopeuttaminen näille alueille; • Lissabonin Expo 98 -näyttelyalueen uudistaminen. Ohjelman tarkoituksena on kehittää kaupungeissa asuvien "alempien luokkien" elinoloja Portugalissa sekä parantaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta Lissabonin ja Porton kaupunkialueilla. Molemmissa kaupungeissa on. 'barracas' -alueita, joista puuttuvat peruspalvelut ja joille on tyypillistä yhä kasvava väestön marginaalistuminen. Ohjelman määrällisenä tavoitteena on hävittää 200 'barracas'-aluetta ohjelman aikana. Toimenpide koskee noin 25 000 perhettä. EAKR ei osallistu ohjelmaan asumiseen liittyviin kustannuksiin, mutta se tukee muita alueella toteutettavia toimenpiteitä, jotka edistävät asumisoloja luominen, kauppa, pienyritykset, sosiaaliset välineet ja infrastruktuuri). työllisyysmahdollisuuksia (palvelujen lisäävät ja Kaupunkien uudistamisen osaohjelmaan kuuluu myös hanke, jonka tavoitteena on uudistaa Lissabonissa Expo 98 -näyttelypaikaksi suunniteltu hylätty maa-alue. Tämä 310 hehtaarin suuruisen alueen uudistaminen ja nykyaikaisen perusrakenteen tuominen alueelle on huomattava hanke, joka edistää koko Lissabonin alueen kehitystä ja olosuhteita tässä nimenomaisessa kaupunginosassa, joka sijaitsee Lissabonin ja Louresin kuntien alueella. Tämän kaupungin uudistamiseen tähtäävän osaohjelman kokonaiskustannukset ovat 487 miljoonaa ecua, josta EAKR:n osuus on 299 miljooonaa ecua. Kokonaiskustannuksista 234 miljoonaa ecua käytetään köyhien alueiden kunnostamiseen ja 245 miljoonaa ecua osoitetaan Expo 98- alueen kunnostamiseen8. 3. 2 Yhteisön taloudellinen kehittäminen Isossa-Britanniassa Tärkeitä uudistushankkeita toteutetaan Britannian ohjelmissa yhteisön taloudellinen kehittäminen -hankkeen yhteydessä. Merseysidessä ja tavoitteen 2 kohdealueilla hankkeessa keskitytään ensisijaisesti poikkeuksellisen epäsuotuisiin alueisiin (tätä kutsutaan 'aluesuunnitteluun liittyväksi kohdentamiseksi'). Sosiaaliseen syrjäytymiseen ja pitkäaikaistyöttömyyteen liittyvät ongelmat ovat näillä alueilla niin suuria, että alueet jäävät helposti suurimpien hankkeiden ulkopuolelle. Hankkeen avulla pyritään lisäämään paikallisten yhteisöjen liikeyritysten osuutta uudistamisprosessissa. Erityisen ensisijaisena pyrkimyksenä ovat toimivaltaa lisäävät toimenpiteet, joilla vahvistetaan yksityisten henkilöiden sekä paikallisten organisaatioiden kykyä toteuttaa paikallisia ja Jäljellejäävä 8 miljoonaa ecua käytetään tekniseen apuun. V - 1 2- kehittämishankkeita. Hankkella pyritään myös alueiden välillä. lisäämään kontakteja epäsuotuisten On tärkeää huomata, että yhteisön taloudellinen kehittäminen -hankkeessa or mahdollista suunnata määrärahoja yhteisöjen valitsemiin toivottaviin ja tarpeellisiiin kohteisiin. Tämän vuoksi hankkeen ohjelmat voivat olla luonteeltaan sosiaalisempia, koska tällaiset toimenpiteet ovat korvaamaton tapa järjestää tuottavaa toimintaa epäsuotuisten yhteisöjen asukkaille. Yhteisön taloudellinen kehittäminen voi edesauttaa alueiden taloudellista kehittämistä koskevia laajempia tavoitteita pyrittäessä sopeuttamaan herkimpiä ryhmiä säännönmukaiseen talouteen. EAKR:n tuen kokonaismäärä tälle ensisijaiselle hankkeelle on 271 miljoonaa ecua kaudella 1994-1996 (tavoite 2) ja kaudella 1994-1999 (tavoite 1) 3. 3 Sosiaalis-taloudellinen kehitys Pianuran alueella Napolissa (tavoite 1) kaupunkialueilla Komissio kiinnitti yhteisön tukikehyksen tavoitteen 1 kohdealueella Italiassa huomiota kaupunkiympäristön tärkeyteen kehityshankkeiden paikallisten parantamiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Tämä seurauksena Italian viranomaiset tekivät komissiolle hiljattain esityksen sosiaalis-taloudellisen kehityksen edistämisestä ja ympäristön parantamisesta Pianurassa, joka on noin 54 000 asukkaan alue Napolissa. Pianura on tyypillinen nopeasti teollistunut alue. Sen asukasluku, joka vuonna 1951 oli noin 10 000, on kasvanut noin 54 000:n vuonna 1991. Maatalousalalla työskentelee noin kolmasosa aktiiviväestöstä verrattuna koko Napolin alueen vastaavaan lukuun, joka on 4 prosenttia. Ehdotetun ohjelman talousarvio on 55 miljoonaa ecua (27 miljoonaa ecua EAKR:lta. 24 miljoonaa ecua Napolin kaupungilta ja jäljelle jäävä osuus kansalliselta hallitukselta sekä yksityiseltä sektorilta). Ohjelman tavoitteena on luoda 910 työpaikkaa Pianuran alueelle. EAKR. n tyypillisesti rahoittamien hankkeiden lisäksi (muun muassa uusien yritysten luominen, liikeyritysten tukitoimenpiteet) ehdotetut toimenpiteet liittyvät myös aktiivisen järjestöelämän kehittämiseen ja Pianuran alueen identiteetin luomiseen. Italian yhteisön tukikehyksen tavoitteen 1 kohdealueisiin liittyen komissio ilmoitti käynnistävänsä myös Cataniassa toteuttaa samankaltaisia hankkeita, lähitulevaisuudessa. ja Palermossa jäsenvaltio jotka 3. 4 Yhteisön tukikehykseen kuuluvat epäsuotuisat kaupunkialueet Ranskan Hainautissa (tavoite 1) toteutettavan ohjelman osalta yhtenäiseen Tavoitteen 1 kohdealueella Hainautissa 'paikalliseen uudistamiseen' käytettävien määrärahojen ohjelma-asiakirjaan kirjattu osuus on lähes 40 prosenttia. Rakennerahastojen tuki tälle toimenpiteelle on 165 miljoonaa ecua tuen kokonaismäärästä, joka on 440 miljoonaa ecua. Tärkeitä paikalliseen ja uudistamiseen uudistaminen, kaupunkialueiden epäsuotuisten alueiden tukitoimenpiteet sekä toimenpiteet syrjäytymisen torjumiseksi liitännäistoimenpiteiden työelämään, sijoittautumisen avulla. Yhteenlaskettuna näiden tuen kokonaismäärä, rakennerahastoista on noin 75 miljoonaa ecua. liitännäistoimenpiteitä kaupunkien ovat kehittäminen hylättyjen ja uudistaminen, teollisuus- liittyviä - 1 3- Liite IV: Joitakin tärkeitä tulevia tapahtumia Keskusteluun kaupunkien kehittämisestä Euroopan tasolla liittyvät muun muassa seuraavat tapahtumat: • Eurooppalaisten alueiden ja kaupunkien huippukokous, jonka alueiden komitea järjestää Amsterdamissa toukokuussa 1997. Huippukokouksessa käsitellään erityisesti hallitustenvälistä konferenssia. • Aluepolitiikasta ja -suunnittelusta vastaavien ministerien epävirallinen tapaaminen Alankomaiden puheenjohtajakauden aikana (Noordwijk, 9 -10. kesäkuuta 1997); • Toinen sosiaalipolitiikan eurooppalainen foorumi vuoden 1997 lopussa, jolloin käsitellään syrjäytymiseen liittyviä kysymyksiä. • Kolmas kestävän kehityksen kaupunkeja koskeva kokous, jota on valmistettu useissa alueellisissa kokouksissa, on suunniteltu pidettäväksi vuonna 2000. v> ISSN 1024-4492 KOM(97) 197 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 07 05 13 Luettelonumero : CB-CO-97-208-FI-C ISBN 92-78-19646-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1598/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Zulieferbetriebe in der Textilindustrie

eurovoc_concepts:
clothing industry
competitiveness
industrial cooperation
international cooperation
international trade
subcontracting
textile industry
third country


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1578/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Pensionstillæg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1575/97 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Acções a favor dos idosos

eurovoc_concepts:
Community budget
EU action
EU financing
EU programme
elderly person