title: 97/342/CE, CECA, Euratom: Decisione dei rappresentanti dei governi degli Stati membri del 29 maggio 1997 relativa alla nomina di un membro del Tribunale di primo grado delle Comunità europee

eurovoc_concepts:
General Court (EU)
appointment of staff

formats: html pdfa1b print


title: Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 35/97 της 29ης Μαΐου 1997 για τροποποίηση του παραρτήματος XVIII (υγεία και ασφάλεια κατά την εργασία, εργατικό δίκαιο και ίση μεταχείριση ανδρών και γυναικών) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ

eurovoc_concepts:
European Economic Area
decision-making
gender equality
participation of women


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 958/97 av den 29 maj 1997 om fastställande av det högsta exportbidraget för helt slipat långkornigt ris inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 530/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: Rozhodnutí Komise ze dne 29. května 1997, kterým se mění rozhodnutí 92/160/EHS o regionalizaci některých třetích zemí pro dovoz koňovitých a zrušuje rozhodnutí 96/487/ES o ochranných opatřeních proti zavlečení hřebčí nákazy z RuskaText s významem pro EHP

eurovoc_concepts:
Russia
animal disease
equidae
health certificate
temporary admission
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 104 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 21 31997D0350 L 150/44 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 7. 6. 1997 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 29. května 1997, kterým se mění rozhodnutí 92/160/EHS o regionalizaci některých třetích zemí pro dovoz koňovitých a zrušuje rozhodnutí 96/487/ES o ochranných opatřeních proti zavlečení hřebčí nákazy z Ruska (Text s významem pro EHP) (97/350/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, dovozu koňovitých z některých správních oblastí Ruské fede- race; že by tedy rozhodnutí 96/487/ES mělo být zrušeno; s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, Rady směrnici s ohledem na dne 26. června 1990 o veterinárních předpisech pro přesun koňo- vitých a jejich dovoz ze třetích zemí (1), naposledy pozmě- něnou aktem o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska, a ze- jména na článek 12 a čl. 13 odst. 2 uvedené směrnice, 90/426/EHS ze vzhledem k tomu, že opatření tohoto rozhodnutí jsou v sou- ladu se stanoviskem Stálého veterinárního výboru, Rady směrnici 91/496/EHS dne s ohledem na 15. července 1991, kterou se stanoví zásady veterinárních kontrol živých zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS (2), naposledy pozměněné směrnicí 96/43/ES (3), a zejména na čl. 18 odst. 7 uvedené směrnice, a pozměňují ze vzhledem k tomu, že podle rozhodnutí Komise 92/160/EHS (4) naposledy pozměněného rozhodnutím 97/10/ES (5) byl dovoz koňovitých z Ruska povolen pouze z území západně od pohoří Ural; vzhledem k tomu, že po potvrzení výskytu hřebčí nákazy v Rusku Komise přijala rozhodnutí 96/487/ES (6); PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: vzhledem k tomu, že příslušné veterinární orgány v Rusku nyní potvrdily, že některé správní oblasti Ruské federace jsou prosté hřebčí nákazy; že by proto mělo být rozhodnutí 92/160/EHS pozměněno tak, aby zohledňovalo novou regiona- lizaci Ruské federace; vzhledem k tomu, že příslušné veterinární orgány v Rusku také poskytly záruky pro tlumení hřebčí nákazy v Ruské fede- raci; že výše uvedené záruky jsou dostatečné pro obnovení Článek 1 (1) Úř. věst. L 224, 18. 8. 1990, s. 42. (2) Úř. věst. L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (3) Úř. věst. L 162, 1. 7. 1996, s. 1. (4) Úř. věst. L 71, 18. 3. 1992, s. 27. (5) Úř. věst. L 3, 7. 1. 1997, s. 9. (6) Úř. věst. L 198, 8. 8. 1996, s. 50. V příloze rozhodnutí 92/160/EHS se slova: 03/sv. 21 CS Úřední věstník Evropské unie 105 „Rusko Článek 2 území západně od pohoří Ural“ Rozhodnutí 96/487/ES se zrušuje. nahrazují slovy: „Rusko Pskov, — Archangelská oblast, provincie Vologda, Murmansk, Brjansk, Vladimir, Leningrad, Novgorod, Ivanovo, Tver, Kaluga, Kostroma, Moskva, Orel, Rjazaň, Smolensk, Tula, Jaroslavl, Nižní Novgorod, Kirov, Bělgorod, Voroněž, Kursk, Lipeck, Tambov, Astrachaň, Volgograd, Penza, Saratov, Uljanovsk, Rostov, Oren- burg, Perm a Kurgan, — oblasti Stavropol a Krasnodar, Článek 3 Členské státy změní opatření uplatňovaná vůči Rusku tak, aby byla uvedena do souladu s tímto rozhodnutím. Informují o tom Komisi. Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Článek 4 V Bruselu dne 29. května 1997. — Karelská republika, Marijská republika, Mordovská republika, Čuvašská republika, Kalmycká republika, Tatarská republika, Kabar- dinsko-balkarská republika, Severoosetinská republika, Ingušská republika a Karačajevo-čerkeská republika. “ republika, Dagestánská Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre «As disposições previstas para a terceira fase da União Económica e Monetária: pacto de estabilidade e de crescimento destinado a assegurar a disciplina orçamental, medidas de reforço da convergência e novo mecanismo de taxas de câmbio»

eurovoc_concepts:
coordination of EMU policies
economic convergence
exchange rate
public debt
third stage of EMU


title: Directiva 97/23/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 29 de mayo de 1997 relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre equipos a presión

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
pressure equipment
safety standard


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 956/97 της Επιτροπής της 29ης Μαΐου 1997 περί λεπτομερειών εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2201/96 του Συμβουλίου όσον αφορά τα ειδικά μέτρα που είναι εφαρμοστέα στον τομέα των μεταποιημένων σπαραγγιών

eurovoc_concepts:
agro-industry
perennial vegetable
production aid
vegetable product


title: Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad over de denominaties en technische specificaties van Euro- muntstukken

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Monetary Institute
euro
single monetary policy
technical specification

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 29. 05. 1997 COM(97) 247 def. , 97/0154(SYN) MEDEDELING VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD. HET EUROPEES PARLEMENT EN HET EUROPEES MONETAIR INSTITUUT DENOMINATIES EN TECHNISCHE SPECIFICATIES VAN EURO-MUNTSTUKKEN Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN DE RAAD over de denominaties en technische specificaties van Euro-muntstukken (door de Commissie ingediend) 1. Inleiding Op 1 januari 1999 wordt de Euro de gemeenschappelijke munt van de deelnemende Lid staten. De wisselkoersen van de deelnemende munteenheden ten opzichte van elkaar worden per 1 januari 1999 onherroepelijk vastgelegd en één instantie, de Europese Centrale Bank, stelt het monetaire beleid voor de Euro vast. Uiterlijk op 1 januari 2002 komen de nieuwe Euro-muntstukken en -bankbiljetten in omloop. De selectie van de technische specificaties van de munten (grootte, vorm, kleur, legering, randen, enz. ) en de denominaties, voor zover zulks nodig is voor een goede circulatie van de munten in de Gemeenschap, is de verantwoordelijkheid van de Raad. De voorbereidende werkzaamheden op het gebied van de technische specificaties zijn in 1992 begonnen, toen een werkgroep van directeuren van de Munten van de Lid-Staten van de ministers van Financiën van de Lid-Staten de opdracht kreeg de mogelijkheden te bestuderen en een afgerond voorstel in te dienen. Op basis van de technische werkzaamheden van de directeuren van de Munten en na overleg met verschillende organisaties van gebruikers dient de Commissie thans formeel een voorstel in bij de Raad, in de vorm van een verordening met artikel 105 A, lid 2, van het Verdrag als rechtsgrondslag. Door de verordening in dit stadium in te dienen volgt de Commissie de procedure die voor andere verordeningen met betrekking tot de invoering van de Euro gevolgd is, zodat vroegtijdig politieke overeenstemming bereikt kan worden en de daadwerkelijke vaststelling in 1998 slechts een formaliteit is. De Commissie stelt voor de Europese Raad van Amsterdam in juni 1997 te vragen om politieke steun voor de ontwerp-verordening. De daaropvolgende fasen in de besluitvorming (samenwerking met het Europees Parlement op grond van artikel 189 C van het Verdrag en overleg met het EMI) zullen ook op dezelfde informele basis plaatsvinden, zodat met de productie van munten kan worden begonnen vóór de verordening in werking treedt. Tijdige steun is van groot belang. De Europese Raad van Madrid in december 1995 heeft besloten dat de Euro-muntstukken uiterlijk op 1 januari 2002 in omloop moeten komen. Een vroeger tijdstip voor de invoering van munten en bankbiljetten kan niet worden uitgesloten. De directeuren van de Munten zijn van mening dat het vervaardigen van de noodzakelijke hoeveelheden Euro-muntstukken ten minste drie jaar in beslag neemt. De aanbestedingsprocedures voor de rondellen moeten minstens zes maanden voor het begin van de productie van munten worden gestart, en om het noodzakelijke materiaal voor de rondellen gereed te maken moeten de technische specificaties minstens zes maanden daarvoor bekend zijn. Het volledige voorstel is bijgevoegd als bijlage 1. De uitgangspunten van het voorstel zijn dat de munten makkelijk te gebruiken en te herkennen moeten zijn, dat ze aanvaardbaar moeten zijn voor alle grote groepen gebruikers en dat ze tegen vervalsing beveiligd moeten zijn. Om te zorgen dat aan al deze vaak tegenstrijdige eisen wordt voldaan, is uitgebreid overleg met organisaties van gebruikers gevoerd. 2. Denominaties Er komen acht denominaties (1, 2, 5, 10, 20 en 50 cent; 1 en 2 euro). Deze zijn in overleg met het EMI gekozen. De bedoeling is dat een serie wordt gecreëerd die, in combinatie met de coupures van de bankbiljetten (van 5 tot 500 euro), het betalen in contanten zo gemakkelijk mogelijk maakt. 3. Tactiele kenmerken om herkenning gemakkelijker te maken Cruciaal is dat de munten gemakkelijk te gebruiken en te herkennen zijn. De serie munten wordt gesplitst in drie subreeksen die qua vorm, gewicht, kleur en dikte verschillen. Er zijn verscheidene innovatieve kenmerken in verwerkt om het voor alle gebruikers, doch met name voor blinden en andere visueel gehandicapten, gemakkelijker te maken de munten van elkaar te onderscheiden. Dit zijn onder meer: - verschillen tussen de randen van opeenvolgende munten in de serie; - een groef in de rand van het muntstuk van 2 cent; - een "Spanish flower"-vorm voor het muntstuk van 20 cent. 4. Keuze van het metaal De keuze van het metaal is belangrijk om redenen van beveiliging en volksgezondheid. De overgrote meerderheid van de Lid-Staten gebruikt nikkel in hun muntstukken (ongeveer 75% van de muntstukken). In 1994 hebben de Raad en het Europees Parlement echter een richtlijn vastgesteld (94/27/EG) om het gebruik van nikkel in bepaalde producten te beperken, omdat geconstateerd was dat nikkel onder bepaalde omstandigheden allergieën kan veroorzaken. Hoewel muntstukken van deze richtlijn zijn uitgesloten, maken bepaalde Lid-Staten om redenen van volksgezondheid voor hun huidige munten reeds gebruik van een legering zonder nikkel, die bekend staat als "Nordic Gold". Het lijkt wenselijk bij de overgang naar een nieuw muntstelsel het nikkelgehalte van muntstukken te verminderen. Bijgevolg zijn zes van de acht Euro muntstukken geheel nikkelvrij. Alleen de muntstukken van 1 en 2 euro, dat wil zeggen ongeveer 8% van het totale aantal muntstukken, bevatten een beperkte hoeveelheid nikkel. Vanwege de hoge nominale waarde van de muntstukken van 1 en 2 euro zijn in deze twee gevallen extra beveiligingskenmerken nodig om fraude te bemoeilijken. Twee bijzondere kenmerken worden voorgesteld: ten eerste dat deze muntstukken tweekleurig worden en ten tweede dat gebruik wordt gemaakt van een "sandwich"-techniek waarbij het muntstuk in drie lagen wordt vervaardigd. Als deze bijzondere kenmerken zouden moeten worden gecombineerd met het niet gebruiken van nikkel in de betrokken muntstukken, zouden problemen rijzen ten aanzien van de verenigbaarheid van de noodzakelijke tests en de aanpassing en ontwikkeling van het productieprocédé met de termijn voor de invoering van Euro-muntstukken (1 januari 2002). Toch zal de Commissie in verband met overwegingen van volksgezondheid het CRAFT- project van het Vierde kaderprogramma gebruiken voor nader onderzoek naar een behandeling van metalen waarmee de allergene effecten van nikkel kunnen worden geneutraliseerd. Voorts zal de Commissie overleg voeren met het Raadgevend Wetenschappelijk Comité voor het onderzoek naar de toxiciteit en de ecotoxiciteit van chemische verbindingen en zal zij de resultaten van de werkzaamheden daarvan evalueren. 5. Overleg Met alle belangrijke groepen gebruikers, met name met de werkgroep Euro van het Consumentencomité (ook blinden en andere visueel gehandicapten) en met vertegenwoordigers van de verkoopautomatenindustrie, is uitgebreid overleg gevoerd. 6. Ontwerpen De ontwerpen voor de twee zijden van de muntstukken worden op grond van verschillende procedures gekozen. De Lid-Staten hebben met gebruikmaking van hun bevoegdheden besloten dat de muntstukken een gemeenschappelijke zijde krijgen, waarop een Europees thema en de waarde worden weergegeven, en een zijde waarop een nationaal symbool, omringd door de twaalf sterren van de Unie, staat afgebeeld. Op elke Lid-Staat rust de taak een ontwerp voor de desbetreffende nationale zijde te kiezen. Voor de selectie van de gemeenschappelijke zijde is reeds een door de Commissie gecoördineerde Europese prijsvraag uitgeschreven. Het winnende ontwerp wordt gekozen op de vergadering van de Europese Raad te Amsterdam in juni 1997 en wordt kort daarna aan het publiek gepresenteerd. TOELICHTING 1. INLEIDING - ALGEMENE OPMERKINGEN Belangrijkste doelstellingen van de voorstellen Ingevolge artikel 105 A, lid 2, van het Verdrag is de uitgifte van muntstukken de verantwoordelijkheid van de Lid-Staten. De Raad kan echter maatregelen nemen om de denominaties en technische specificaties van muntstukken te harmoniseren, ten einde een goede circulatie ervan binnen de Gemeenschap mogelijk te maken. De Europese Raad van Madrid heeft in december 1995 besloten dat de Euro muntstukken uiterlijk op 1 januari 2002 in omloop moeten komen. Een eerder tijdstip voor de invoering ervan is niet uitgesloten. De directeuren van de Munten in de Lid- Staten zijn van mening dat het vervaardigen van de hoeveelheden Euro-muntstukken die op de datum van invoering nodig zijn, driejaar in beslag neemt. Om de nodige tijd te laten voor de aanbestedingsprocedures voor de rondellen moeten de technische specificaties van de Euro-muntstukken ten minste één jaar voor het begin van de productie bekend zijn. Artikel 105 A, lid 2, is vanaf het begin van de derde fase van de Economische en Monetaire Unie van toepassing. Volgens het Verdrag wordt het besluit over de muntstukken genomen door de deelnemende Lid-Staten. Door in dit stadium de desbetreffende verordening in te dienen beoogt de Commissie vroegtijdige politieke overeenstemming mogelijk te maken, zodat de daadwerkelijke vaststelling van de verordening slechts een formaliteit is. Het doel van dit voorstel voor een verordening van de Raad is het vastleggen van uniforme specificaties voor de eerste serie Euro-muntstukken, zodat deze gemakkelijk binnen de Gemeenschap kunnen circuleren. De voorgestelde specificaties zijn zodanig bepaald dat de muntstukken gemakkelijk te gebruiken en te herkennen zijn, dat zij aanvaardbaar zijn voor de belangrijkste groepen gebruikers en dat zij tegen vervalsing beveiligd zijn. 2. TOELICHTING BIJ DE AFZONDERLIJKE ARTIKELEN VAN HET VOORSTEL VOOR EEN VERORDENING VAN DE RAAD OVER DE DENOMINATIES EN TECHNISCHE SPECIFICATIES VAN DE EURO-MUNTSTUKKEN Artikel 1 In dit artikel worden de denominaties en technische specificaties van de acht Euro muntstukken bepaald. De denominaties zijn zodanig gekozen dat contante betalingen van bedragen die in Euro en in cent luiden, gemakkelijk kunnen worden verricht. Hoe hoger de waarde van het muntstuk, hoe groter de diameter en het gewicht ervan. De diameter, de dikte en het gewicht zijn onderling afhankelijke variabelen, die verband houden met de legering waarvan het muntstuk is vervaardigd. Een wijziging in de keuze van het materiaal kan derhalve op ten minste één van deze variabelen van invloed zijn. De voorgestelde vormen, kleuren en randafwerking zijn bedoeld om de muntstukken gemakkelijk herkenbaar te maken. De legering en de randschriften zorgen ervoor dat de muntstukken beveiligd zijn tegen vervalsing. Artikel 2 In artikel wordt de datum van inwerkingtreding bepaald. De verordening treedt op 1 januari 1999 in werking. Voorstel voor een VERORDENING (EG). VAN DE RAAD over de denominaties en technische specificaties van Euro-muntstukken DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 105 A, lid 2, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van de Europese Centrale Bank, In samenwerking met het Europees Parlement, (1) Overwegende dat tijdens de vergadering van de Europese Raad te Madrid op 15 en 16 december 1995 het scenario voor de overgang op de gemeenschappelijke munteenheid is vastgesteld en dat daarin bepaald is dat uiterlijk op 1 januari 2002 Euro-muntstukken worden ingevoerd; (2) Overwegende dat in artikel 105 A, lid 2, van het Verdrag bepaald is dat "de Lid- Staten munten kunnen uitgeven, onder voorbehoud van goedkeuring van de ECB met betrekking tot de omvang van de uitgifte. De Raad kan, volgens de procedure van artikel 189 C en na raadpleging van de ECB, maatregelen nemen om de nominale waarden en technische specificaties van alle voor circulatie bestemde munten te harmoniseren voor zover dit nodig is voor een goede circulatie van munten binnen de Gemeenschap"; (3) Overwegende dat het Europees Monetair Instituut te kennen heeft gegeven dat de coupures van Euro-bankbiljetten uiteen zullen lopen van 5 euro tot 500 euro; dat de denominaties van bankbiljetten en muntstukken het mogelijk moeten maken betalingen van bedragen die in Euro en in cent luiden, gemakkelijk te verrichten; (4) Overwegende dat de directeuren van Munten in de EG van het Monetair Comité de opdracht hebben gekregen een afgerond voorstel voor één Europees muntstelsel te bestuderen en uit te werken; dat zij in november 1996 een voorstel hebben ingediend en vervolgens in februari 1997 een gewijzigd voorstel hebben gedaan, waarin de denominaties en technische specificaties (diameter, dikte, gewicht, kleur, legering en randafwerking) van de nieuwe Euro-muntstukken worden aangegeven; (5) Overwegende dat met consumentenorganisaties, de Europese blindenvereniging en vertegenwoordigers van de verkoopautomatenindustrie overleg is gevoerd om rekening te houden met de specifieke eisen van belangrijke categorieën gebruikers van muntstukken; dat, voor een soepele overgang op de Euro en ter bevordering van de acceptatie van de nieuwe muntstukken door de gebruikers, de muntstukken '7 door hun visuele en tactiele kenmerken gemakkelijk van elkaar te onderscheiden moeten zijn; (6) Overwegende dat, vanwege de hoge nominale waarde van de muntstukken van 1 en 2 euro, voor deze twee munten extra beveiligingskenmerken nodig zijn om fraude te bemoeilijken; dat het gebruik van een techniek waarbij de muntstukken in drie lagen worden vervaardigd, en het in het muntstuk combineren van twee verschillende kleuren geacht worden de meest effectieve beveiligingskenmerken te zijn die thans beschikbaar zijn; (7) Overwegende dat de Raad en het Europees Parlement in 1994 een richtlijn hebben vastgesteld (94/2 7/EG) om het gebruik van nikkel in bepaalde producten te beperken, aangezien geconstateerd was dat nikkel onder bepaalde omstandigheden allergieën kan veroorzaken; dat muntstukken niet onder deze richtlijn vallen; dat bepaalde Lid-Staten desalniettemin om redenen van volksgezondheid voor hun huidige muntstukken reeds gebruik maken van een legering zonder nikkel, doe bekend staat als "Nordic Gold"; dat het wenselijk lijkt bij de overgang naar een nieuw muntstelsel het nikkelgehalte van muntstukken te verminderen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De eerste serie Euro-muntstukken bestaat uit acht denominaties, die uiteenlopen van 1 cent tot 2 euro en die de navolgende technische specificaties hebben: diameter dikte gewicht vorm kleur legering rand in mm. in mm. in gr. nomi nale waarde (euro) 2 25. 75 1. 95 8. 5 rond 1 23. 25 2. 125 7. 5 rond buitenste gedeelte: wit binnenste gedeelte: geel buitenste gedeelte: geel binnenste gedeelte: wit randschrift fijne kartel onderbroken kartel koper-nikkel (Cu75Ni25) drielaags nikkel-messing/nikkel/ nikkel messing CuZn20Ni5/Nil2/CuZn20Ni5 nikkel-messing (CuZn20Ni5) drielaags Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 0. 50 24. 25 1. 69 7 rond geel "Nordic Gold" 0. 20 22. 25 1. 63 5. 7 Cu89AI5Zn5Snl "Spanish flower"- vorm geel "Nordic Gold" Cu89A15Zn5Snl 0. 10 19. 75 1. 51 4. 1 rond geel "Nordic Gold" Cu89A15Zn5Snl grove kartel vlak grove kartel 0. 05 21. 75 0. 02 18. 75 1. 41 1. 36 3. 9 3 rond rond rood rood staal met laagje koper glad staal met laagje koper glad met groef 0. 01 16. 25 1. 32 2. 2 rond rood staal met laagje koper glad Deze verordening treedt in werking op 1 januari 1999. Artikel 2 <? ISSN 0254-1513 COM(97) 247 def. DOCUMENTEN NL 09 10 Catalogusnummer : CB-C0-97-263-NL-C ISBN 92-78-20783-7 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg


title: VERORDENING (EG) Nr. 960/97 VAN DE COMMISSIE van 29 mei 1997 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van rondkorrelige volwitte rijst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1629/96


title: VERORDENING (EG) Nr. 959/97 VAN DE COMMISSIE van 29 mei 1997 tot vaststelling van de maximumsubsidie voor de verzending van langkorrelige gedopte rijst naar het eiland Réunion, in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 531/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export subsidy
rice


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1813/97 del Freddy BLAK al Consejo. El Defensor del Pueblo

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU competence
European Ombudsman
Treaty on European Union
access to EU information
dissemination of EU information

text: C 82/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 3. 98 (98/C 82/22) PREGUNTA ESCRITA E-1810/97 de Ernesto Caccavale (UPE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: Contradicciones en materia de SIDA Se pide a la Comisio·n Europea una respuesta a los muchos interrogantes suscitados, en relacio·n con el SIDA, por los disidentes cient(cid:14)·ficos, que suman ma·s de 700 especialistas de 23 pa(cid:14)·ses, entre los que figura el ma·s destacado exponente de la retrovirolog(cid:14)·a, Peter Duesberg. El conocido sexo·logo Luigi De Marchi y el especialista en enfermedades infecciosas Fabio Franchi han publicado recientemente en Italia una amplia documentacio·n: «AIDS › La grande truffa», Ediciones SEAM, Roma 1997. Esta obra denuncia el alarmismo injustificado y las numerosas contradicciones de la mayor parte de las autoridades italianas e internacionales en relacio·n con el SIDA. Se trata de contradicciones que invalidan, en aspectos amplios y cruciales, la presentacio·n y el tratamiento del SIDA: desde el descubrimiento del virus hasta la definicio·n de la enfermedad, las previsiones epidemiolo·gicas, la inutilidad de las pruebas, el cara·cter nocivo de las terapias y la bu·squeda de una vacuna «imposible». Teniendo en cuenta lo expuesto, 1. ¿Conoce la Comisio·n estas publicaciones y las tesis que en ellas se exponen? 2. En caso afirmativo, ¿piensa sen(cid:152)alar al Parlamento Europeo y a los dema·s organismos la importancia de estas documentaciones y denuncias? 3. ¿No cree oportuno establecer un comite· multidisciplinar de investigacio·n (no limitado a viro·logos y especialistas en enfermedades infecciosas) para esclarecer las numerosas contradicciones en torno a la denominada «peste del an(cid:152)o 2000»? Respuesta complementaria del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (12 de septiembre de 1997) 1. La Comisio·n conoce las tesis expuestas en la publicacio·n mencionada por su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Sin embargo, la Comisio·n no considera que las autoridades sanitarias italianas utilizaran un tono excesivamente alarmante en las campan(cid:152)as que llevaron a cabo. 2. Al contrario, la Comisio·n considera que el nivel de los conocimientos sobre el SIDA adquiridos durante estos u·ltimos an(cid:152)os en a·mbitos como la medicina, la sociolog(cid:14)·a, la investigacio·n, la educacio·n y la salud pu·blica es superior a los progresos realizados con respecto a la mayor parte de las otras patolog(cid:14)·as infecciosas, como se puede deducir de la extensa bibliograf(cid:14)·a publicada en revistas internacionales. Por otro lado, durante la primera fase de la epidemia, cuando los conocimientos sobre el SIDA eran au·n muy limitados, las diferencias de opinio·n tanto entre los investigadores como en los c(cid:14)·rculos cient(cid:14)·ficos, eran mucho mayores que en la actualidad. Por lo tanto, la Comisio·n no se propone comunicar al Parlamento u a otros organismos el contenido de la publicacio·n mencionada por su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. 3. En cambio, la Comisio·n favorece la coordinacio·n de las acciones realizadas en el marco del programa comunitario de investigacio·n biome·dica y sanitaria con las acciones dirigidas a prevenir la infeccio·n por el virus de la immunodeficiencia humana (VIH) y algunas otras enfermedades transmisibles, as(cid:14)· como a promover la investigacio·n en los Estados miembros con objeto de identificar los me·todos de prevencio·n ma·s eficaces y publicar los resultados ma·s significativos de estos trabajos. En particular, el programa de accio·n comunitario relativo a la prevencio·n del SIDA y de otras enfermedades transmisibles, adoptado el 29 de marzo de 1996 por el Parlamento y el Consejo (Decisio·n no 647/96/CE) (1), preve· acciones dirigidas a la vigilancia y control de las enfermedades transmisibles, a la lucha contra la transmisio·n, a la informacio·n, educacio·n y formacio·n y a la asistencia a las personas infectadas por el VIH/SIDA y la lucha contra la discriminacio·n. (1) DO L 95 de 16. 4. 1996


title: Decisión del Comité mixto del EEE nº 36/97 de 29 de mayo de 1997 por la que se modifica el Anexo XX (Medio ambiente) del Acuerdo EEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
air quality
environmental standard
exchange of information
industrial pollution
pollution control
pollution control measures


title: Komission asetus (EY) N:o 981/97, annettu 29 päivänä toukokuuta 1997, väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta tiettyjen Venäjältä, Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
import
metal product
piping
tube


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για την «Πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1696/71 για την κοινή οργάνωση της αγοράς στον τομέα του λυκίσκου»

eurovoc_concepts:
aid per hectare
aid system
common organisation of markets
hops
production aid


title: 97/350/EC: Commission Decision of 29 May 1997 amending Decision 92/160/EEC establishing the regionalization of certain third countries for imports of equidae and repealing Decision 96/487/EC on protective measures in relation to dourine in Russia (Text with EEA relevance)


title: REGOLAMENTO (CE) N. 958/97 DELLA COMMISSIONE del 29 maggio 1997 che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani lunghi nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 530/97


title: 97/343/CE, CECA, Euratom: Decisione dei rappresentanti dei governi degli Stati membri del 29 maggio 1997 relativa alla nomina di giudici e di avvocati generali alla Corte di giustizia delle Comunità europee

eurovoc_concepts:
appointment of staff
member of the Court of Justice (EU)


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Socialpolitik och en stark ekonomi"

eurovoc_concepts:
economic and social cohesion
economic growth
institutional cooperation
social policy
social security


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om genomförande av lagpaketet för telekommunikationer

eurovoc_concepts:
approximation of laws
competition
liberalisation of the market
telecommunications

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION <tr -tr Bryssel den 29. 05. 1997 KOM(97)236 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om genomförande av lagpaketet för telekommunikationer Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförande av lagpaketet för telekommunikationer 1. Bakgrund Gemenskapens rättsliga ramverk för telekommunikationer, vilka har till syfte att skapa en liberaliserad och harmoniserad europeisk marknad på grundval av artiklarna 90 och 100a i fördraget, är nu nästan fullständigt. Det kvarstår att formellt anta ett relativt fatal direktiv som mer eller mindre är inne i slutfasen. Endast drygt sex månader återstår till tidpunkten för en fullständig avreglering, som fastställts till den 1 januari 1998. Många av de mellanliggande tidsfristerna som fastställts i ramarna håller på att, eller har redan, löpt ut. I sin resolution av den 21 november 19961 erkände rådet att "avregleringen av marknaderna för telekommunikation inom den överenskomna tidtabellen kommer att stimulera de privata och offentliga investeringar som är nödvändiga för utvecklingen av informationssamhället i Europa". Detta skulle i sin tur "stödja främjandet av en hög sysselsättningsnivå och höja levnadsstandarden och livskvaliteten i gemenskapen". I detta sammanhang underströk rådet att "ett skyndsamt antagande och ett effektivt genomförande av det rättsliga ramverket. är avgörande för att säkerställa en konkurrensutveckling som gynnar alla användare". och uppmanade medlemsstaterna att "säkerställa ett konsekvent och effektivt införlivande i nationell lag av. regelpaketet inom de överenskomna tidsfristerna". telekommunikationstjänster, Betydelsen av den 1 januari 1998 som slutdatum underströks genom det avtal om grundläggande för Världshandelsorganisationen den 15 februari 1997. Enligt det avtalet kommer GATS allmänna förpliktelser att omfatta tillhandahållandet av alla allmänt tillgängliga och privata telekommunikationstjänster. sin telekommunikationsmarknad i flertalet EG-medlemsstater före den 1 januari 1988 kommer därför att omfattas av Världshandelsorganisationens regler och förfaranden för att avgöra tvister, inbegripet specifika bestämmelser för telekommunikation. Gemenskapens åtagande ramen öppna inom slöts som att lagstiftningens aktuella I detta meddelande återges utvecklingsstadium samt de framsteg som hittills har gjorts för dess genomförande. Vidare i korthet den relevanta 1 Rådets resolution av den 21 november 1996 om nya policyprioriteringar avseende informationssamhället, EGT nr C 376, 12. 12. 1996, s. 1. utvärderas vissa av de problem som återstår att lösa, och slutligen anges på vilket sätt kommissionen planerar att fortsätta sina ansträngningar för att säkerställa ett fullständigt genomförande fram till den 1 januari 1998. av 1 detta meddelande behandlas endast EG-medlemsstaternas genomförande gemenskapens lagstiftning om liberalisering av telekommunikationsmarknaden samt övriga regleringsfrågor. EG:s och medlemsstaternas fullgörande av sina åtaganden inom ramen för Världshandelsorganisationen behandlas inte. 2. Lagpaketet Gemenskapens rättsliga ramverk har uppstått utifrån tre grundläggande principer. Dessa fastställdes för första gången i grönboken från 1987 om utvecklingen av den gemensamma marknaden för teletjänster och teleutrustning, och kan sammanfattas enligt följande: (a) Avreglering av områden som präglas av monopol terminalutrustning avreglerades 1988 och följdes 1990 av Tillhandahållandet av tillhandahållandet av mervärdestjänster, datakommunikation och tal- och datatjänster för företagsnät och slutna användargrupper ("direktivet om tjänster"2). Processen avslutades med antagandet av fyra direktiv3 som ändrade den senare åtgärden, och som avreglerade tillhandahållandet av satellittjänster och satellitutrustning ("satellitdirektivet"), användningen av kabel-TV-nät för tillhandahållandet av avreglerade tjänster ("kabeldirektivet"), tillhandahållandet av mobilkommunikationstjänster och infrastruktur ("mobildirektivet"), tillhandahållandet av telefoni och infrastruktur ("direktivet om full konkurrens"). 2 Kommissionens direktiv 90/388/EEG av den 28 juni 1990 om konkurrens på marknaderna för teletjänster, EGT nr 192, 24. 7. 1990, s. 10. Kommissionens direktiv 94/46/EG av den 13 oktober 1994 om satellitkommunikation, EGT nr L 268, 19. 10. 1994, s. 15; Kommissionens direktiv 95/5 I/EG av den 18 oktober 1996 om avskaffande av begränsningarna för användning av kabcltclcvisionsnät för tillhandahållande av redan avreglerade teletjänster, EGT nr L 256, 26. 10. 1995, s. 49; Kommissionens direktiv 96/2/EG av den 16 januari 1996 om mobil- och personkommunikation, EGT nr 20, 26. 1. 1996, s. 59; Kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 om genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster, EGT nr L 74, 22. 3. 1996, s. 13. Det senare direktivet gör det möjligt att, för att genomföra en fullständig avreglering, bevilja ytterligare övergångsperioder på upp till fem år för medlemsstater med mindre utvecklade telenät och upp till två år för medlemsstater med små nät, förutsatt att det behövs för att nödvändiga strukturförändringar skall kunna göras. (b) Harmonisering av den europeiska marknaden I den harmoniserande lagstiftningen fastställs ett ramverk för skapandet av en europeisk marknad som grundas på gemensamma principer för tillgången till allmänna telenät och ("tillhandahållandet av öppna nät - ONP"), gemensamma regler och tjänster harmoniserade standarder för tjänster och teknik. (ONP-ramdirektivet). 1992 antogs ett 1990 antogs ett ramverk för access, med regler för tekniska gränssnitt, taxeprinciper och rådsdirektiv om ett användningsvillkor harmoniserat tillhandahållande av förhyrda förbindelser. I 1995 års taltelefonidirektiv utvidgades reglerna för access och användning, i synnerhet för det fasta, allmänt tillgängliga telefonnätet och taltelefonitjänster, och därmed anges de grundläggande dragen för samhällsomfattande tjänster. Förslag har lagts fram om att för det första ändra ramdirektivet, i synnerhet i syfte att lägga till ett krav på nationella tillsynsmyndigheters självständighet, och för det andra direktiven om förhyrda förbindelser och taltelefoni, för att anpassa dessa till en liberaliserad omgivning. Anpassningen av direktivet om förhyrda förbindelser och ramdirektivet förväntas godkännas i mitten av 1997. I mars 1997 antog rådet en gemensam ståndpunkt om anpassningen av taltelefonidirektivet. Man har enats om den slutliga versionen för ett direktiv om samtrafik, vilket fastställer regler för nya användares tillgång till befintliga telenät för allmänna teletjänster, på grundval av principerna om tillhandahållandet av öppna nät. Den 10 april 1997 antogs ett direktiv om licensiering, vilket föreskriver ett gemensamt licensieringsramverk, vilket grundas på "enkla" bestämmelser som utformats för att uppmuntra inträde på marknaden av tillhandahållare av tjänster samt operatörer. Man har även antagit ett beslut om ett tillståndssystem för satellitbaserade personliga kommunikationssystem, för vilket harmoniserade tillståndsvillkor tillämpas. Inom kort kommer en förlikning att inledas beträffande ett direktiv om dataskydd och sekretess, vilket fastställer principer på grundval av gemensamma regler och överenskomna standarder, samt reglerar konfidentialitet för kommunikationer över allmänt tillgängliga nät eller som inbegriper användning av allmänt tillgängliga tjänster. Mellan 1987 och 1991 antogs tre direktiv om de frekvensband som skall reserveras för trådlös landbaserad mobil telekommunikation (DECT) samt kanaler för ERMES (European Radio Messaging System). kommunikation europeisk (GSM) digital och Vad beträffar terminalutrustning antogs 1991 ett direktiv om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse med gemenskapens grundläggande krav, vilket ändrades 1993. Dessa regler utvidgades 1993 till att även omfatta jordstationsutrustning för satellitkommunikation. Före utgången av andra kvartalet detta år kommer ett förslag att till ett ersättningsdirektiv som grundas på självdeklarationer om läggas fram överensstämmelse med icke-obligatoriska standarder. (c) Tillämpning av konkurrensregler 1991 offentliggjorde kommissionen riktlinjer för en fullständig tillämpning av EG:s konkurrensregler (artiklarna 85 och 86 samt fusionsförordningen) på gemenskapens framväxande telekommunikationsmarknad. Dessutom utfärdade kommission 1996 ett meddelande till telekommunikationsnät. konkurrensreglerna tillämpningen tillgång om på av Trots det faktum att avreglerings- och harmoniseringsdirektiven grundas på olika bestämmelser i fördraget - artikel 90 respektive artikel 100a - bör det klargöras att öppnandet av marknaden och gemenskapens reformarbete med regleringen utgör två aspekter av samma process. Det är därför oundvikligt att de direktiv som antas på grundval av dessa artiklar kommer att vara mycket nära sammanlänkande. I bilaga I finns en översikt av konkurrens- och harmoniseringslagstiftningen, inbegripet de huvudbestämmelser som återstår att anta. I bilagan anges även de grundläggande bestämmelserna inbegripet avgörande indikatorer, med tidsfrister för genomförandet. lagstiftning, i denna 3. Kommissionens tillvägagångssätt Antagandet och genomförandet av lagpaketet för telekommunikationer har inneburit, och innebär, avsevärda utmaningar. Till följd av detta har kommissionen varit angelägen om att använda ett flexibelt tillvägagångssätt som samtidigt har som enda syfte att effektivt genomföra i hela unionen. Kommissionen har till följd av detta, och med förbehåll för begränsningen av tillgängliga resurser, försökt använda sig av ett dubbelt tillvägagångssätt för att säkerställa överensstämmelse. För att göra detta har den utnyttjat enhetliga avreglerings- och harmoniseringsregler informella kanaler för att stödja medlemsstaternas ansträngningar i fråga om genomförandet, i form av bilaterala möten (se nedan), bilaterala kontakter inom kommittéer (ACTE, ONP) och i huvudstäder, och en rad seminarier/konferenser, vid behov kompletterade med snabb tillämpning av formella de (artikel 169 överträdelseförfaranden, och artikel 171 - verkställandet av domstolens domar). förfaranden fördraget fastställs som i - Detta tillvägagångssätt har godkänts vid bland annat det möte som högnivagruppen av nationella lagstiftare höll den 25 oktober 1996. Vad beträffar informella åtgärder har kommissionen särskilt genomfört ett program bestående av bilaterala möten med de myndigheter i var och en av medlemsstaterna som ansvarar för införlivandet av lagstiftningen i nationell lag. I vissa fall har den nationella regleringsmyndigheten, eller det departement som har legat till grund för den nationella regleringsmyndigheten, varit inblandat. Syftet med dessa möten har i första hand varit att stödja medlemsstaterna i deras genomförandeprocess, i andra hand att bedöma hur långt genomforandeprocessen har framskridit, och i tredje hand att undersöka utsikterna för ett fullständigt genomförande per den 1 januari 1998. 4. Genomförandeprocessens aktuella utvecklingsstadium 5 I sin bedömning av hur långt genomförandeprocessen har kommit har kommissionen beaktat en rad faktorer, bland annat följande: (i) Medlemsstater med mindre utvecklade nät eller mycket små nät har, vad gäller vissa av de tidsfrister som fastställs i direktiven om mobilkommunikation och full konkurrens, begärt ytterligare övergångsperioder. Kommissionen har beslutat bevilja Irlands, Luxemburgs och Portugals begäran om detta. Beslut skall fattas angående Grekland och Spanien. Dessa undantag rör dock endast vissa av bestämmelserna i konkurrensdirektiven och påverkar inte de berörda medlemsstaternas förpliktelser att i tid genomföra alla andra bestämmelser i lagpaketet. (ii) Kommissionen har som första prioritet att säkerställa ett fullständig och korrekt införlivande av lagstiftningen i nationell lag. Eftersom vissa av lagpaketets tidsfrister för införlivande och meddelande till kommissionen ännu inte har löpt ut kommer övervakningen av denna process att fortgå minst till dess att direktivens föreskrivna tidsfrister löper ut, vilket i flertalet fall är i slutet av 1997, och längre för de medlemsstater som beviljats ytterligare övergångsperioder. (iii) Ett fullständigt och effektivt genomförande kräver dessutom att medlemsstaterna anstränger sig för att säkerställa en korrekt tillämpning av de åtgärder som har införlivats i lag. Övervakningen av ett fullständigt genomförande kräver även att nationell kommissionen på motsvarande sätt bedömer huruvida de berörda åtgärderna har haft den önskade verkan på marknadens funktion. Direktivet om samtrafik kommer till exempel att kräva kostnadsorienterade samtrafikavgifter, vilket kan betraktas som en avgörande faktor vid öppnandet av marknaden. Direktivet om full konkurrens kräver, i enlighet med logiken i avregleringsprocessen, att taxorna omfördelas per den 1 januari 1998 för att avlägsna de snedvridningar som tidigare uppstått till följd av den korsvisa subventioneringen mellan olika verksamhetsområden. I avvaktan på att hela paketet skall antas har kommissionen börjat testa marknadsläget mot dessa och andra avgörande indikatorer. Arbetet med detta kommer naturligtvis att bli allt viktigare fram till den 1 januari 1998, och därefter. (iv) Kommissionen har identifierat en rad "regleringsfrågor" såsom möjligheten till förhandsval av nätoperatör och möjligheten till val av nätoperatör (se särskilt meddelandet om numreringspolitik) och okombinerade erbjudanden om access till lokalnätet och nummerportabilitet4. Nationella åtgärder riktade mot dessa och liknande frågor utgör ett bevis föregår eventuella gemenskapsinitiativ. för att avreglerings- och harmoniseringsprocesserna Det är mot bakgrund av dessa faktorer som kommissionen för närvarande håller på att utvärdera den lagstiftning och de lagförslag som medlemsstaterna meddelat den. Ytterligare kontroller kommer att behövas. På grundval av detta har kommissionen bedömt det aktuella läget för genomförandet av ramverket och utsikterna per den 1 januari 1998 enligt följande. (I bilaga 11 finns en analys av den bedömning som kommissionen, genom att utgå från införlivandet av vissa avgörande indikatorer, har gjort av medlemsstaternas prestationer. I bilaga II analyseras utvecklingen i varje enskilt land. ) KOM 97/203. Vad beträffar direktivens syften anser kommissionen att alla medlemsstater fullt ut har åtagit sig att förverkliga de principer som fastställs i paketet, något som faktiskt tycks ha skett i hela gemenskapen genom att detta åtagande omvandlats till lagstiftande åtgärder. Vad beträffar införlivandet av lagpaketet i nationell lag anser kommissionen att medlemsstaterna kan delas in i följande breda kategorier: Medlemsstater (Danmark, Finland, Förenade kungariket, Sverige) som har infört en hög grad av avreglering och harmonisering. Bortsett från vissa mindre aspekter som återstår att klargöra och, i vissa fall, behovet av att formellt införliva särskilda aspekter av de direktiv som ännu inte har antagits, kan dessa länder anses ha införlivat i stort sett hela paketet och, i samtliga fyra fall, tagit hänsyn till vissa av de ytterligare frågor avseende reglering som det hänvisas till ovan. Medlemsstater (Frankrike, Nederländerna, Tyskland) där vittgående åtgärder nyligen har antagits, eller håller på att antas, och där ett införlivande av paketet kan förväntas i slutet av 1997. Tyskland och Frankrike har i sina lagstiftningar dessutom tagit hänsyn till vissa av de ytterligare regleringsfrågorna. Medlemsstater (Irland, Italien, Luxemburg, Österrike) där, med förbehåll för ovan nämnda undantag för Luxemburg och Irland, betydande steg mot införlivandet har tagits. I dessa länder kommer paketets grundläggande principer att ha införlivats, men tidsschemat för nationell lagstiftning är pressat och det kommer att krävas avsevärda ansträngningar från dessa medlemsstater för att det skall vara möjlig att anta all den sekundärlagstiftning som är nödvändig för att säkerställa ett fullständigt införlivande vid slutet av 1997. Medlemsstater där införlivandeprocessen av andra skäl inte kommit lika långt (Belgien, Grekland, Portugal, Spanien). Hänsyn bör tas till de medlemsstater där det är troligt att full liberalisering skjuts upp till följd av sådana omständigheter för vilka det begärts ytterligare övergångsperioder enligt direktiven 96/2/EG och 96/19/EG (Grekland, Irland, Luxemburg, Portugal och Spanien har lämnat in begäran och än så länge har undantag beviljats Irland, Luxemburg och Portugal). Denna bedömning är, tillsammans med den i bilagorna, av nödvändighet en sammanställning av vitt skilda faktorer och villkor i medlemsstaterna och av startpunkter i avregleringsprocessen. 5. Framtida åtgärder Under perioden fram till den 1 januari 1998 kommer kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att säkerställa ett fullständigt genomförande av lagpaketet, på grundval av ovan beskrivna dubbla tillvägagångssätt, med påskyndade överträdelseförfaranden i de fall genomförandet inte sker korrekt och i god tid: Effektiv tillämpning av nationella åtgärder för införlivande. När införlivandeprocessen är avslutad kommer kommissionen att rikta sin uppmärksamhet på att tillhandahålla en "operationell" bedömning av huruvida de nationella regler som har införts tillämpas effektivt. För att göra detta kommer kommissionen att övervaka effektiviteten av införlivandet på grundval av de avgörande indikatorer som anges i bilaga II, övervaka den omfattning i vilken nya operatörer och tjänster uppträder på marknaden, uppmana marknadsaktörer att informera kommissionen om områden där reglerna inte tillämpas korrekt. Alla dokumenterade klagomål kommer givetvis att undersökas på lämpligt sätt inom ramen för överträdelseförfarandet, övervaka antagandet av avancerade regler utöver de i paketet. Insyn Kommissionen kommer även i fortsättningen att förse Europaparlamentet och rådet med utvärderingar av den pågående genomförandeprocessen, och kommer att vidarebefordra dessa till Ekonomiska och sociala kommittén. Kommissionen har också för avsikt att tillhandahålla information på sin webbsida, för att flera skall fa kännedom om utvecklingen. Utvärdering av nationella licensieringssystem Inom ramen för direktivet om full konkurrens skall medlemsstaterna före den 1 januari 1997 meddela sina planerade licensieringssystem. Kommissionen måste inta en formell ståndpunkt i fråga om dessa system före den 1 juli 1997. Mötet med högnivagruppen för nationella lagstiftare och andra kommittéer Högnivågruppens möte, ONP- och ACTE-kommittéerna och, när denna har upprättats, licenskommittén, är också lämpliga fora för att främja informationsutbyte. Bilaterala möten Ytterligare sådan möten kommer att hållas på initiativ av kommissionen eller medlemsstaterna. Interna åtgärder som vidtas av kommissionen Kommissionen har vidtagit en rad interna organisationsåtgärder för att säkerställa ett integrerat tillvägagångssätt, i synnerhet upprättandet av en gemensam grupp bestående av företrädare från relevanta avdelningar. Dessa åtgärder kommer vid behov att stärkas under perioden fram till den 1 januari 1998. Bilaga I I denna bilaga förtecknas huvudbestämmelserna i lagpaketet, med angivelse av de tidsfrister som har fastställts i direktiven när det gäller anmälan av antagna nationella åtgärder. I bilagan anges även vissa avgörande indikatorer på hur genomförandet framskrider, vilket analyseras i bilaga II. RATTSLIGA RAMAR FOR TELEKOMMUNIKATIONER HUVUDBESTÄMMELSER ANTAGNA ÅTGÄRDER ••IISIIIIIB^ Direkth Tidpunkt för antagande HuvudbestUntmelser iillPlilllplli Tidsfrist fdr meddelande om antagna åtgärder Tjiinster 28. 6. 1990 Liberaliserat tillhandahållande av mervärdestjänster och data- och taltjänster till företagsnät och slutna användargrupper 31 december 1990 90/388/EG Satelliter 94/46/EG Liberaliserat tillhandahållande av datakommunikation 31 december 1992 Särskiljande mellan reglerande och operativ verksamhet 1 juli 1991 13. 10. 1994 Avreglering av satellittjänster och terminaler Augusti 1995 Kabel-TV 18. 10. 1995 Avreglering av användandet av kabel-TV för tillhandahållande av avreglerade tjänster 1 november 1996 95/51/EG Mobil kommunikation 96/2/EG 16. 1. 1996 Avreglering av mobilkommunikation 15 november 1996 Aife ffttfrifetfelM* fot $tëbt samfrafifc m4d JPS1K Utt>mteöd$ <x& m\lfi& «wMa ieknåt skall todsnröjas 15 november 1996 Opsratöttr av mobilît<>miftttnikî>ti0n^$y$t«i?n«k$ll $iat$$ at* i>#fcätto «$ea fast mfiastniktur och utnyttja Mastruktar som tittimébMs av tredje part 15 november 1996 (operatörer tillåtna sedan 15. 02. 1996) Full konkurrens 13. 3. 1996 Fullständig avreglering av telefoni och infrastruktur 1 januari 1998 96/19/EG Alternativ infrastruktur fte utnyttjas för tilthaitdaMlkfide av avftglerade tjuter 1 juli 1996 Medletröstatema Mlafttion^rferw&tt för *aJteM*öi ««à tf J^a^fêfcœdet gv a SÄ tSîgângtigafcle^ anmäla planerade ' lieeosieriflgs, och sfcaïl 1 januari 1997 M^<to*Materfta skall bfôjuta oui nationella OKfoingar $0m är rtodvajjdiga för att dela nettokostnaderna för åtapnden att tiUhanda&allÄ samlvltUsomfattattdä tjänster 1 januari 1997 Medlemsstaterna deklarationsföriarattden för tcielbm och alhnänt tillgängliga telenät ofliintliggtea Ucertsierrogs- och Skall l»ledlen»wtat«nw skalt säkerställa att l&npîiga nuromersener furas tillgängliga för alla teletjänster TdcVtoimnunikati^soig^usationer skall otfentligg&a sfcœdarôisewufe villkor och krav lör sanitrafik Medlemsstaterna skall säkerställa att m om&r&totog av tÄX«strukturen slutförs 1 juli 1997 1 juli 1997 1 juli 1997 1 januari 1998 Direktiv Tidpunkt för antagande ONP ram 28. 6. 1990 Huvudbestämmelser Harmonisering av villkoren för tillgång till allmänt tillgängliga nät och tjänster som ännu inte har öppnats för konkurrens (harmonisering av tekniska gränssnitt, avgiftsprinciper, användningsvillkor) Tidsfrist for meddelande om antagna åtgärder 31 december 1990 90/387/EEG ONP förbindelser förhyrda 92/44/EEG 5. 6. 1992 Tillhandahållandet av ett minimiutbud av förhyrda förbindelser 5 juni 1993 Medlemsstaterna skall tillgängliggöra information om förhyrda förbindelser Medlemsstaterna skall säkerställa att erbjudanden gäller under en rimlig tid När tillgången till och användningen av förhyrda förbindelser är begränsad skall medlemsstaterna säkerställa att detta är i enlighet med väsentliga krav 1 januari 1993 5 juni 1993 5 juni 1993 5 juni 1993 Medlemsstaterna skall säkerställa att tawar är totetaadsoriaitaade<*& öppna för insyn 31 december 1993 Medlemsstaterna skall säkerställa att telekonra»mikatb»s<jrg8rtisatioiier använder ett kostnadswidovisningssysteni 5 juni 1993 Nationella regleringsmyndigheter skall fastställa förfaranden för att tillåta telekommunikationsorganisationer avbryta att tillhandahållandet av förhyrda förbindelser vägra eller 5 juni 1993 regleringsmyndigheter Nationella telekommunikationsorganisationer diskriminering följer skall säkerställa om principen 5 juni 1993 att icke Nationella regleringsmyndigheter skall fastställa förfaranden för att tillåta telekommunikationsorganisationer att ändra taxor och leveransvillkor ONP Taltelefoni 13. 12. 1995 Medlemsstaterna skall anmäla vilka nationella regleringsmyndigheter de har 13 december 1996 95/62/EEG Medlemsstaterna skall säkerställa att telekommunikationsorganisationer tillhandahåller ett fast, allmänt tillgängligt telefonnät och en telefonitjänst Telekoraxnunikatiotisurganisationcr ett köstnadsreduvisttittgssyatem som lämpar säg för koatnadâôrieriteïade taxor upprätta skall Telekommunikationsorganisationcr anslutning och upplysa tillhandahållandet av tjänsten skall besvara användaren om planerat datum ansökningar om för Telekommunikationsorganisationer skall besvara rimliga ansökningar om samtrafik och mobilkommunikationsoperatörer, samt rimliga användarförfrågningar om särskild access telekommunikationsorganisationer andra från Nationella regleringsmyndigheter skall fastställa förfaranden för att tillåta telekommunikationsorganisationer att vägra eller avbryta anslutning 11 sarafraikavtal R^tes alt <5verklaga till«ationell&res}eritii$rtiyndi^eter 12 Direktiv Tidpunkt för antagande Huvudbestämmelser Tidsfrist för meddelande om antagna åtgärder Licensiering 10. 4. 1997 Villkor «ch &r&raniäe &r att ofifenUiggöra generella ^Ustår«l/in4Md»ellg licenser 31 december 1997 överklagandeförfaranden skall upprättas {fofcrfcUa tflktand skall a»vända$ l så $tp* #$tr&knjn& som möjlig <x& lär «adastInbegripa villkor som är förenliga medEG-rötten Jn&vjdu^tatosfcr. - begränsad r&kvidä; - lar endast inbegripa *iltkot som ar förenliga medEonrâtten *. Ingen begränsning av antalet individuella licenser, med undantag för frekvenser eller för den tid som krävs för att göra tillräckligt många nummer tillgängliga i enlighet med EG-lagstiftningen (se direktiv 96/19/EG) Avgifter som endast skall täcka administrativa kostnader (med undantag för knappa resurser) Tillstånd skall utfärdas för nya tjänster Medlemsstaterna skall säkerställa att alla nationella licenseringssystem för tillhandahållandet av S-PCS-tjänster "organiseras i frekvensband" som är harmoniserade av CEPT Medlemsstaterna får kräva samma villkor för tillstånd som de som definieras i direktivet om licensiering Medlemsstaterna skall stödja ett förfarande i "ett steg" för licensiering Medlemsstaterna skall i vissa fall samordna sina tillståndsförfaranden Hu vudbestämmelser Tidsfrist för meddelande om antagna åtgärder Satellit (Beslut) - PCS 24. 3. 1997 (träder i kraft den 20:e dagen efter det att det har oftentliggjo rts) W. 'AUv,W^A^W. ^U!!H!|fl|!Sffl Direktiv Tidpunkt för antagande GSM 25. 6. 1987 De frekvensband som skall förbehållas tillhandahållandet av tjänsten 1 januari 1991 87/372/EEG ERMES 90/544/EEG 9. 10. 1990 De kanaler som skall förbehållas tillhandahållandet av tjänsten 31 december 1992 DECT 3. 6. 1991 De frekvensband som skall förbehållas tillhandahållandet av tjänsten 1 januari 1992 91/287/EEG 13 Tffffffffffrfff"'1. Tidpunkt för antagande 29. 4. 1991 Huvudbestämmelser ömsesidigt terminalutrustning avsedd för anslutning till allmänt tillgängliga telenät överensstämmelse erkännande beträffande av Tidsfrist för meddelande om antagna åtgärder 6 november 1992 EG-typgodkännandeförfaranden grundade på CTRs (bindande) och harmoniserade standarder (frivilliga) CE-märkning 29. 10. 1993 Utvidgning av samma regler till att omfatta jordstationsutrustning för satellitkommunikation 1 maj 1995 Direktiv Terminal utrustning 91/263/EEG i dess lydelse enligt 93/68/EEG Jordstationsutru stning för satcllitkommunik ation 93/97/EEG Beslut Tidpunkt för antagande Huvudbestämmelser Tidsfrist för meddelande om antagna åtgärder 29. 7. 1991 Införande av ett gemensamt europeiskt larmnummer (112) 31 december 1992 Larmnummer (112) 91/396/EEG Internationellt telefoniprefix 11. 5. 1992 Införande av ett gemenskapen standardiserat internationellt telefoniprefix i 31 december 1992 92/264/EEG 14 iWttltttètUMttttm ^^^^^^^^^^^^H ': DirétöMMM lillililiii ffff§:ff^ Tidpunkt då förväntas antas Samtrafik Gemensam text godkänd av Förlikningsko mmittén 20. 3. 1997 Alla restriktioner för samtrafik mellan organisationer med tillstånd att tillhandahålla allmänna telekommunikationsnät och allmänt tillgängliga telekommunikationstjänster skall avskaffas Slutet av andra kvartalet 1997 Organisationer med ett betydande inflvtende pa mörkiiadéU •* skall uppfylla alla rimliga förfrågningar om tillgång till nätet - skall upprätthålla separata och öppna k<wtnadsredovi$nmgs&ystem och erbjuda kûstnadsôttentetâde taxor • skall offentliggöra ett fuUgott referenser%«dande avseende samtrafft Förfarandeii för att avgöra tvister skall inrätt»» Nationella regleringsmyndiglieter skall säkerställa icke-diskriniinerirtg och granska all» avtal om s&mtraflk i deras helhet Nationella regleringsmyndigheter skall • säkerställa att M Önas tillräckligt mänga nummer tillgängliga H konfwllera/06eiifl|$öra nunrering^ane? - säkerställa numiuerportsbilitet mellan nät i alla större befolkningscentra före den i januari 2003 Medlemsstaterna skall inrätta en mekanism för att dels nettoîcûstnadema för samhällsomfattaride tjänster (om åtaganden att tillhandahalla satnhällsomfattande tjänster, innebär en orättvis belastning) Kostnadskalkyler samhällsomfattande möjliggör insyn och redovisning åtaganden för tillhandahålla tjänster skall vara underställda villkor som om att Ändring av direktivet om tillhandahålland et av öppna nät för förhyrda förbindelser Gemensam ståndpunkt: 12. 9. 1996 Föriikningsfö rfarande inleds formellt i slutet av maj/början av juni (Ändring av befintliga direktiv för att anpassa dessa konkurrenspräglad miljö) till en Slutet av andra kvartalet 1997 Nationella regleringsmyndigheters självständighet: H Nationeîk regleringsmyndigheter skall vara juridiskt självständiga frän Dch till sin funktion oberoende av alla organisationer som $r verksanwta på ornrådet för teJelf«nniunikation, - En effektiv strulctarell självständighet skall säkerställas för det fett medlemsstaterna innehar ägande eller kontroll överorganisationer som tölbaridähélJor nåt el3er $ftn$te& Nationella regleringsmyndigheter far besluta att inta tillämpa öppenhet 0cb jfOstn^dsOTi^f Orin|[ - i fråga orn organisationer utan betydande inbytande pa raarknaden, « om det föreligger tillräcklig konkurrens pft den relevanta marknaden Medlemsstatenia skall uppmuntra tillhandahållandet av ytterligare typer av förhyrda förbindelser 15 Direktiv stadium Huvudbestämmelser Ändring av direktivet om tillhandahålland e av öppna nät (ONP) för telcfoni Politisk överenskomm else uppnådd 6. 3. 1997 ia skal} säkerställa att följande tas tillgängligt och till Medlemsstaterna skall säkerställa att nätoperatörerna (även mobila) upprättar avtal för användarna och offentliggör eller ger tillgång till information Medlemsstaterna skall främja tjänsternas kvalitet och möjligheten att fä specificerade räkningar, tonval samt selektiv spärrning av samtal Tidpunkt då direktivet förväntas antas eller för en gemensam ståndpunkt Gemensam ståndpunkt förväntas före slutet av det andra kvartalet 1997 Medlemsstaterna inom telekommunikationsområden med betydande inflytande på marknaden inte kan vägra att förhandla om tillgång till särskilda nät organisationer säkerställa skall att î^inciper för kostnadsredovisning skall endast gälla vissa organisationer inom telekQmrrv^ik^ion$onM<3et Förfaranden för samråd med användarna skall inrättas Medlemsstaterna skall säkerställa säkerhet avseende tjänster och nät och sekretess avseende kommunikation Slutet av andra kvartalet 1977 Nätoperatörer som tillhandahåller telekommunikationstjänster skall vidta lämpliga åtgärder för att väma om säkerheten avseende sina tjänster och kundernas rätt till sekretess Dataskydd och sekretess i fråga om digitala tjänster Gemensam ståndpunkt: 12. 9. 1996 Föriikningsfö rfarandet skall formellt inledas i slutet av maj 16 Bilaga II I denna bilaga finns en analys av den bedömning som kommissionen, genom att utgå från vissa avgörande indikatorer, har gjort av hur långt medlemsstaterna kommit när det gäller att införliva hela lagpaketet. Ingenting i denna bilaga skall tolkas som en av kommissionen slutlig juridisk bedömning av förenligheten med gemenskapsrätten. 17 tm ÂRS FAKET ~ STATUS FÖR AVGÖRANDE INDIKATORER Befintliga direktiv Alternativ infrastruktur for avreglerade tjänster före 1. 7. 1996 (före 15. 11. 1996 for infrastruktur för mobila nät) (96/2MG ; 96/19/EG) Direkt samtrafik av mobila nät med mobila nät och allmänt tillgängliga kopplade telefonnät i andra medlemsländer före 15. 11. 1996 (96/2/EG) Full konkurrens före 1. 1. 1998 (åtgärder som anmälts fram till den 11 januari 1997) (96/19/EG) • tclefoni • infrastruktur för taltjänster • • utlandstjänster infrastruktur för utlandstjänster Tillgängliga nummer 1. 7. 1997 - fasta - mobila (96/19/EG; dir. om samtrafik) Eventuell finansieringsmekanism för åtaganden om tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster som anmälts till kommissionen senast 1. 7. 1997 (96/19/EG; dir. om samtrafik) Villkor och krav för samtrafik som offentliggörs av telekommunikationsorganisatio ner senast 1. 7. 1997 (96/19/EG; dir. om samtrafik) Kostnadsredovisningssystem för prissättningen av befintlig samtrafik (96/19/EG; dir. om samtrafik) III §&\ It W | I h • • • u • • u 1. 7. 1997 => u 1. 7. 1 997 h i : • A *: \ => m ; s K • • • u 1. 7. 1997 • • => • u 1. 1. 1999 => => • => U 1. 1. 1999 • • • • • • • • • • • • • • • gi- gi- • • • • • • u u u u u u u u u u u u u u u U 1. 1. 2000 =* u 1. 1. 2000 => u 1. 7. 1 998 U 1. 7. 1 998 =^ => U 1. 1. 2000 • • • => => u 1. 1. 2000 • • • => U => =» => U => => u U • • • • • • • • • => U • • => => • • => => U => => => U gi- gi gi- • • u • • U • u • • y • • => • => => => => => • 18 Avçiftsbalanserinç -senast LI. 1998 - om inte, planer för avveckling (96/19/EO) Förslag till Jicensierings- och deklarationsförfaranden som anmäls till kommissionen senast 1. 7. 1997 (96/19/EG) Kommande direktiv Självständiga nationella regleringsmyndigheter (nytt direktiv avseende förhyrda förbindelser) med befogenheter avseende - samtrafik -'licensiering - nummer - samhällsomfattande tjänster - avgörande av tvister (Direktiven avseende licensiering, samtrafik, förhyrda förbindelser, telefoni) Åtaganden om tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster fastställda "Rimligt pris" definierat (Direktiv om samtrafik, nytt direktiv om telefoni) Finansieringsmekanism inrättad för eventuella åtaganden om tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster (Direktiv om samtrafik) Kostnadsredovisningssystem som kontrollerats och godkänts av de nationella tillsynsmyndigheterna - för samtrafik - för förhyrda förbindelser - för telefoni (Direktiv om samtrafik, nytt direktiv om förhyrda förbindelser, nytt direktiv om telefoni) Avgiftsprinciper - för samtrafik - för förhyrda förbindelser - för telefoni (Direktiv om samtrafik, nytt direktiv om förhyrda linjer, nytt direktiv om V • • • • • • u u U U =* => u • • • m DK «i « ii m m H • • • • • ®m l $i • • v => v •/ gl- g-1- U • • => 19 telefoni) Förfaranden för nummertilldelning @)irektiv om samtrafik) Licensieringsbestammelser (Direktiv om licensiering) • • • • => • • => • => =* • • • gi- • • => • => • => =» • => =* • s = huvudbestämmelser införda • = vissa bestämmelser införda => = förslag till bestämmelser har anmälts till kommissionen g. i. = gäller inte U = undantag beviljat u = undantag begärt 20 Förklaringar 96/2/EG: Kommissionens direktiv om ändring av direktiv 90/388/EG med avseende på mobil- och personkommunikation. 96/19/EG: Kommissionens direktiv om ändring av direktiv 90/388/EG med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster. Direktiv om licensiering: Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma bestämmelser för tiUståndsgivning inom telekommunikationsområdet. Direktiv om samtrafik: förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om samtrafik inom telekommunikation i syfte att säkerställa tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster och samkörningsförmåga genom tillämpning av principerna om tillhandahållande av öppna nät (ONP). Nytt direktiv om förhyrda förbindelser: förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/387/EEG och 92/44/EEG med avseende på en anpassning till en miljö präglad av konkurrens på området för telekommunikation. Nytt direktiv om talielefoni: förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpning av tillhandahållande av öppna nät (ONP) på telefoni och om tillhandahållande av samhällsomfattande telekommunikationstjänster i en konkurrenspröglad miljö (ersätter direktiv 95/62/EEG). 21 Bilaga III I denna bilaga sammanfattas i korthet kommissionens synpunkter på hur långt varje enskild medlemsstat har kommit i sitt införlivande av det rättsliga ramverket. Ingenting i denna bilaga skall tolkas som en av kommissionen slutlig juridisk bedömning av förenligheten med gemenskapsrätten. 22 BELGIEN Införlivande Det nuvarande rättsliga ramverket har sin grund i lagen av den 21 mars 1991, ändrad genom lagen av den 20 december 1995. Tre kungliga förordningar antogs den 28 oktober 1996 enligt vilka ett system för att tillåta alternativ infrastruktur för tillhandahållande av icke-reserverade tjänster upprättades. De allmänna principerna för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster fastställs också. Ytterligare kungliga förordningar förväntas antas inom de närmaste månaderna. Vad återstår att göra? att ändringarna Det rättsliga ramverket är i hög utsträckning ofullständigt (endast tre av de 39 planerade kungliga förordningarna har antagits hittills). Det behövs ytterligare sekundärlagstiftning (samtrafik, för genomföra tjänster, ny finansieringsmekanism numreringsplan). Särskilt i fråga om samtrafik saknas bestämmelser om genomförande och det är inte heller möjligt att förutse om de ansvariga kommer att offentliggöra villkoren för samtrafik före den 1 juli 1997. Det är kommissionen uppfattning att det befintliga direktivet om förhyrda förbindelser inte har införlivats fullt ut. rättsliga samhällsomfattande tillhandahållande av ramverket det för av Det föreligger viss oro vad gäller Belgiens hållning i fråga om ordningen för ny infrastruktur (endast befintlig alternativ infrastruktur har liberaliserats och kan bli föremål för licensering). Ett annat problem som kvarstår rör den nationella regleringsmyndigheten (IBPT/BIPT). Den lagstiftning som gäller för myndigheten tycks inte ge denna de befogenheter och den självständighet som behövs för den skall kunna fullgöra de uppgifter som fastställs i lagpaketet. DANMARK Införlivande I Danmark påbörjades arbetet med omstruktureringen av marknaden och det därmed sammanlänkade rättsliga ramverket relativt tidigt. Grundläggande lagstiftning antogs 1990. Här har övergripande bestämmelser om avreglering införts, även om vissa bestämmelser inte kommer att träda i kraft före den 1 januari 1998. Den samlade harmoniseringslagstiftningen självständig regleringsmyndighet (Telestyrelsen) har upprättats, vars regler uttryckligen slår fast att myndigheten är självständig i förhållande till såväl operatörer som ministeriet. förefaller också införlivats. En ha Vad återstår att göra? Ett ingående lagförslag om samtrafik offentliggjordes för kommentarer från allmänheten i april 1997. Förutom det faktum att kommissionen har rådfrågats om tolkningen av en särskild aspekt av direktivet om samtrafik tycks det inte föreligga några svårigheter. Andra bestämmelser Möjligheten att välja nätoperatör i samband med rikssamtal och utlandssamtal har införts. 23 TYSKLAND Införlivande innebär att det ramverk för att En telekommunikationslag (TKG) antogs i juli 1996 och trädde delvis i kraft den 1 augusti införliva hela finns ett brett 1996. Detta telekommunikationspaketet. Från och med den 1 januari 1998 kommer telefonimarknaden att libéraliseras genom att de återstående exklusiva rättigheter som Deutsche Telekom AG innehar avlägsnas. Genom TKG inrättas från och med den 1 januari 1998 en nationell regleringsmyndighet (Regulierungsbehörde) som i formellt hänseende är självständig i förhållande till operatörer på telekommunikationsmarknaden och även i viss mån i förhållande till finansministeriet. Eventuella problem vad gäller den nationella regleringsmyndighetens självständighet kan uppstå, till följd av inflytandet från det rådgivande rådet, som på vissa områden har viss medbestämmanderätt. De planerade licensavgifterna på upp till 40 miljoner DEM motsvarar inte den skyldighet i fråga om kostnadsorientering som föreskrivs i licensieringsdirektiven, och skulle möjligen kunna ha en avskräckande effekt på nya deltagare. Vad återstår att göra? Den sekundärlagstiftning som är nödvändig för att genomföra en rad viktiga delar av lagpaketet har ännu inte antagits (t. ex. föreskrifter för licenser och nummer, numrerings- och frekvensbandsplaner) Sådana rättsakter håller emellertid på att utarbetas och en närmare tidsplan för antagande har fastställts. Andra bestämmelser Skyldigheten att tillhandahålla okombinerade erbjudanden om access till lokalnätet fastställs i förordningen om access till nät (NetzzugangsVO). Det är dock oklart huruvida en sådan access är tekniskt genomförbar. GREKLAND Införlivande Nationella telekommunikationskommittén I oktober 1994 antog Grekland en ny telekommunikationslag (lag nr 2246/94) genom vilken som regleringsmyndighet. EET började fungera i juli 1995. Presidentens förordning om fastställande av EET:s arbetsordning har ännu inte antagits. Den 6 februari 1997 ändrades lagen för att möjliggöra en allmän användning av ett deklarationsförfarande för tillhandahållande av redan avreglerade tjänster. Det krävs fortfarande licens i fall där det föreligger ett behov av tillgång till radiofrekvenser, nummer eller satelliter. Vissa av bestämmelserna överensstämmer emellertid inte med direktivet om licensiering. inrättades (EET) De grekiska myndigheterna har begärt förlängda tidsfrister på grundval av direktiv 96/19/EG, bl. a. en förlängning fram till den 1 januari 2003 (i stället för den 1 januari 1998) för att avskaffa de exklusiva rättigheter som för närvarande innehas av OTE för tillhandahållandet av taltelefoni och underliggande nät, och fram till den 1 juli 2001 (i stället för den 1 juli 1996) för att libéralisera alternativ infrastruktur. Kommissionens beslut väntas i slutet av maj 1997. - 2 4- Vad återstår att göra ? Trots den grekiska regeringens insatser på senare tid, har införlivandet i Grekland drabbats av betydande förseningar. Särskilt direktiven 93/97/EEG, 94/46/EEG, 95/51/EG, 95/47/EG, 95/62/EG och 96/2/EG har ännu inte införlivats i Grekland. Kommissionen anser också att direktivet om förhyrda förbindelser inte har införlivats fullt ut. Beviljandet av en tredje mobillicens till OTE har dessutom aktualiserat problemet huruvida detta är förenligt med gemenskapsrätten (i synnerhet vad gäller själva förfarandet). En tidsplan över genomförandet av dessa direktiv har översänts till kommissionen. Så vitt kommissionen känner till finns det inga förslag till hur kommande direktiv skall genomföras. SPANIEN Införlivande Grundläggande bestämmelser fastställs i 1987 års telekommunikationslag, ändrad 1992. Genom kunglig förordning 6/1996 som antogs den 7 juni 1996, skapade den spanska regeringen en ny regleringsmyndighet, vars struktur och uppgifter fastställdes i kunglig förordning 1994/1996. En andra nätoperatör skapades genom kunglig förordning 6/1996 och en licens beviljades. 1997 års budgetförordning innehåller en bestämmelse om avregleringen av tillhandahållandet av telekommunikationstjänster med hjälp av alternativ infrastruktur från och med den 1 januari 1997. Nyligen etablerade nät har ännu inte liberaliserats. De spanska myndigheterna håller på att utarbeta ett nytt grundläggande lagförslag (som skall ersätta 1987 års lag). Lagförslaget beräknas antas i slutet av 1997. Vad återstår att göra? En betydande del av lagpaketet har ännu inte införlivats, särskilt direktivet om tillhandahållande av öppna nät (ONP) för taltelefoni. Den. spanska regeringen har dessutom ansökt om undantag på grundval av gemenskapens direktiv 96/19/EG. Förlängda tidsfrister fram till den 1 januari 1998 (i stället för den 1 januari 1997) har begärts avseende anmälan av ett licensieringssystem för tillhandahållande av taltelefoni och upprättandet av allmänt tillgängliga telenät, samt fram till den 1 augusti 1998 (i stället för den 1 juli 1997) avseende offentliggörande och ikraftträdande av deklarations- och licensieringsförfaranden för tillhandahållande av taltelefoni och upprättande av allmänt tillgängliga telenät, samt fram till den 30 november 1998 (i stället för den 1 juli 1997) för att säkerställa att det finns tillräckligt många nummer tillgängliga för samtliga som tillhandahåller telekommunikationstjänster. FRANKRIKE Införlivande I juli 1996 antog det franska parlamentet en ny övergripande lag ("Loi de régulation des télécommunications", N° 96-659). Syftet med den nya lagen, som skall kompletteras med en rad förordningar, är i första hand att libéralisera telekommunikationsmarknaden före den 1 januari 1998. Genom lagen upprättas en ny regleringsmyndighet ART ("Autorité Réglementaire des Télécommunications") och en minimigrad av självständighet för ART:s styrelseledamöter säkerställs. ART ansvarar för att genomföra lagstiftningen och att - 2 5- kontrollera att reglerna verkligen tillämpas. Trots att betydande befogenheter har överförts till den nya myndigheten ligger emellertid viktiga lagstiftande befogenheter kvar hos ministern med ansvar för telekommunikation (beviljande av individuella licenser, fastställandet av taxor för tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster). Vad återstår att göra? På det hela taget överensstämmer lagen med gemenskapens rättsliga ramverk. Vissa aspekter ligger emellertid uppenbarligen inte i linje med dessa, särskilt licensinnehavarnas skyldighet att avsätta minst 5 % av sin årliga omsättning för forskning och utveckling. De flesta av de enskilda förordningar som genomför lagens viktigaste bestämmelser antogs nyligen och deras överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen är under granskning. De utkast som tidigare har inkommit verkar dock på det hela taget genomföra det rättsliga ramverket. Andra bestämmelser Frankrike har infört ett system med möjlighet att välja nätoperatör, grundat på sifferkoder. IRLAND Införlivande En nationell regleringsmyndighet (befattningen telekommunikationsdirektör) inrättades formellt i december 1996, men har ännu inte inlett någon verksamhet. Irland har genomfört direktiven om frekvensband och de viktigaste principerna i ramdirektivet och direktivet om förhyrda förbindelser. Irland begärde förlängda tidsfrister på grundval av direktiv 96/2/EG och direktiv 96/19/EG, och kommissionen beslutade den 22 november 1996 att godkänna vissa av dem. Det handlar om följande: 1) för avregleringen av taltelefoni och underliggande nät: fram till den 1 januari 2000; 2) för avregleringen av tillhandahållandet av redan avreglerade tjänster på egna/alternativa nät: fram till den 1 juli 1997; och 3) för direkt internationell samtrafik mellan mobila nät och andra nät (mobila eller fasta): fram till den 1 januari 1999. Inga förslag finns tillgängliga vad gäller lagstiftning för att införliva kommande direktiv. Vad återstår att göra? Direktivet om tillhandahållande av öppna nät (ONP) för taltelefoni har inte införlivats. Lagstiftning håller visserligen på att utarbetas, men det finns ingen fastställd tidpunkt för antagande. För direktiven om terminaler har det ännu inte inkommit någon formell notifiering (även om de irländska myndigheterna informellt har notifierat åtgärder för införlivande av direktiven om terminaler (direktiv 91/263 och direktiv 93/68 om ändring av detta). ITALIEN Införlivande Italien arbetar för närvarande på att försöka avhjälpa de tidigare bristerna i genomförande, och att anpassa sin lagstiftning till gemenskapsrätten. Två lagförslag har lämnats till parlamentet för en grundlig granskning av det rättsliga ramverket och för att inrätta en nationell regleringsmyndighet för telekommunikations- och TV-sektorerna. Samtidigt - 2 6- håller den italienska regeringen på att anta en ministerförordning, på grundval av ett mandat från parlamentet, som syftar till att införliva återstående direktiv (kabel-TV, mobilkommunikation, full konkurrens, tillhandahållande av öppna nät (ONP) för taltelefoni) samt kommande gemenskapslagstiftning. Förslaget till förordning väntas omfatta de grundläggande principerna för "1998 års lagpaket", inbegripet samtrafik, samhällsomfattande tjänster, licensiering, dataskydd). Vad återstår att göra? genomförandebestämmelser Lagförslaget om ny regleringsmyndighet förväntas bli antaget i slutet av maj. Utkastet till förordningen förväntas bli antaget i juni 1997. Emellertid måste man därefter anta en rad detaljerade licensieringsförfaranden, finansieringsmekanism för tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster) för att det nya ramverket skall fungera. Det föreligger också viss oro avseende licensieringen av den tredje mobiloperatören (DCS 1800) och tilldelningen av frekvensband (tilläggsband) för GSM-tjänster i enlighet med direktiv 87/372/EEG, även om lösningar tycks vara på gång efter antagandet av lag nr 115 den 30 april 1997. (bl. a. om LUXEMBURG Införlivande Direktiven om frekvensband (direktiven 87/372, 90/544 and 91/287) har genomförts. Ytterligare framsteg vad gäller genomförandet har gjorts i och med antagandet av en ny ramlag den 21 mars 1997, vilken utgör grundval för införlivandet av samtliga gemenskapsdirektiv. Dessutom har man antagit två förordningar avseende terminaler (bl. a. om jordstationsutrustning för satellitkommunikation) och mobiltjänster. Vad återstår att göra? Luxemburgs myndigheter har beviljats förlängda tidsfrister på grundval av direktiv 96/19/EG, nämligen 1) för avskaffandet av exklusiva rättigheter för tillhandahållande av taltelefoni och underliggande nät, fram till den 1 juli 1998, och 2) för upphävandet av restriktioner för tillhandahållandet av redan avreglerade telekommunikationstjänster på egen eller alternativ infrastruktur, fram till den 1 juli 1997. Förordningar håller på att utarbetas om licensiering, samhällsomfattande tjänster och hantering av spektrum och taxor. Kommissionens uppfattning är att ett litet antal viktiga frågor inte har tagits upp i den nya lagen. Det föreligger också oro över att man använder anbudsinfordran i samband med utfärdandet av licenser och över att den nationella regleringssmyndigheten eventuellt saknar befogenheter att lösa tvister om samtrafik. NEDERLÄNDERNA Införlivande Nederländerna håller på att genomföra en genomgripande reform av det nuvarande rättsliga ramverket, vilka grundas på 1988 års telekommunikationslag nr 520 och på den övergångslag från juni 1996 som antogs för att fastställa nya licensieringsbestämmelser för telekommunikationsinfrastruktur. En ny telekommunikationslag har utarbetats och förväntas antas före slutet av 1997. Den nya lagen bör införliva de grundläggande principerna i befintlig och kommande gemenskapslagstiftning och införa en liberal hållning (inget genom att undanröja alla begränsningar till marknaden tillträde för - 2 7- lieensieringskrav) och förenkla tillgången till resurser. En ny nationell numreringsplan har nyligen godkänts av ministern och kommer att uppdateras regelbundet. Två nationella infrastrukturlicenser har beviljats. Vad återstår att göra ? rörande upprättandet av en självständig nationell Sekundärlagstiftning håller på att utarbetas för att genomföra särskilda delar, t. ex. samtrafik och samhällsomfattande tjänster, och planeras antas i slutet av 1997. Ett annat lagförslag regleringsmyndighet diskuteras för närvarande i parlamentet. Den nationella regleringsmyndigheten kommer att skapas genom att avdela en avdelning på ministeriet och bör vara funktionsduglig till i sommar. Den nya lagen kommer också att definiera fördelningen av uppgifter mellan den nationella regleringsmyndigheten och ministeriet. Vidare har en lag om utfärdandet av ytterligare mobillicenser som skulle kunna genomföras genom ett auktionsförfarande överlämnats till kommissionen för granskning. För övrigt förefaller det enda som återstår att göra röra vissa mindre problem i samband med direktivet om förhyrda förbindelser. ÖSTERRIKE Införlivande En rad gemenskapsfrågor omfattas av 1994 års telekommunikationslag och av sekundärlagstiftning avseende tjänster och terminalutrustning. Man har för avsikt att avsluta till Telekommunikationsgesetz (TKG), som fastställer ett ramverk för de bestämmelser som ännu inte har införlivats, bl. a. bestämmelserna i kommande direktiv. Förslaget ligger nu på remiss. införlivandet antagandet förslaget formella genom det av Vad återstår att göra? Den framtida nationella regleringsmyndighetens struktur ligger utanför TKG och kommer att bli föremål för framtida lagstiftning, även om dess befogenheter kommer att fastställas i den nya lagen. En aktuell angelägenhet är att säkerställa att den nationella regleringsmyndigheten far tillräckliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter. Tilldelning av frekvenser för DCS 1800 är problematisk. Även om införlivandet av direktivet om taltelefoni förefaller inbegripa de flesta frågorna i direktivet kommer en omprövning att bli nödvändig på grundval av den lagstiftning som antagits inom ramen för TKG. Vad beträffar direktivet om jordstationsutrustning för satellitkommunikation verkar ett giltigt införlivande förutsätta en uttrycklig rättsakt som hänvisar till direktivet. Andra bestämmelser Sådana frågor som möjligheten till val av nätoperatör är under behandling. Vad gäller nummerportabilitet är avsikten att inom kort tillgängliggöra ett lämpligt block av nummer. PORTUGAL Införlivande lagen om upprättandet, förvaltningen och utnyttjandet av "Den grundläggande telekommunikationsinfrastruktur och telekommunikationstjänster" (lag 88/89 som antogs den 11 september 1989) är fortfarande den övergripande rättsakt som gäller för Portugals telekommunikation. lagförordning inrättades Genom 283/89 28- kommunikationsinstitut (ICP) som nationell regleringsmyndighet. ICP började fungera i november 1989. Portugal har begärt förlängda tidsfrister i enlighet med kommissionens direktiv 96/2/EG och 96/19/EG. Genom beslut av den 12 februari 1997 beviljades Portugal en förlängd tidsfrist för undanröjandet av restriktioner för direkt sammankoppling av mobila telekommunikationsnät med utländska nät till den 1 januari 1999, för avskaffandet av de exklusiva rättigheter som Portugal Telecom idag innehar vad gäller tillhandahållandet av taltelefoni och upprättandet och tillhandahållandet av allmänna telenät, till den 1 januari 2000, samt för undanröjandet av restriktioner för tillhandahållande av redan avreglerade telekommunikationstjänster på alternativ infrastruktur till den 1 juli 1997. Vad återstår att göra? De portugisiska myndigheterna har underrättat kommissionen om lagförordning 198/94 och ministerbeslut ("portaria") nr 1318/95, genom vilka direktivet om förhyrda förbindelser (92/44/EEG) införlivades. Kommissionen anser att detta införlivande är ofullständigt. Genom ministerbeslut ("portaria") nr 477/96 avreglerade Portugal formellt tillhandahållandet av taltelefonitjänster till slutna användargrupper. Kommissionen anser att de tillståndsvillkor som fastställs i beslutet inte är i överensstämmelse med gemenskapsrätten. FINLAND Införlivande i drag stora förefaller lagstiftning Finsk befintliga gemenskapsdirektiv. En helt ny telekommunikationslag har föreslagits som är avsedd att ersätta 1987 års telekommunikationslag i dess ändrade lydelse. Den nya lagen kommer inom kort att antas och ikraftträdandet är planerat till i juni 1997. En fullständig genomgång av lagen ansågs nödvändig för att bl. a. att uppfylla EU:s harmoniseringskrav. Lagen anpassar också finsk lagstiftning till den EU-lagstiftning som återstår att anta. I lagförslaget beaktas särskilt huvudprinciperna i direktivet om samtrafik. överensstämma med Vad återstår att göra? De flesta problem som återstår att ta itu med förefaller lösas genom förslaget till ny lag och de efterföljande beslut/förordningar som kommer att utfärdas inom ramen för detta. Andra bestämmelser Finsk lagstiftning har gått längre än unionens lagstiftning i vissa regleringsfrågor. Man har bl. a. infört automatiskt förhandsval av nätoperatör liksom möjlighet att välja nätoperatör från samtal till samtal på det sätt som tas upp i kommissionens meddelande om numreringspolitik. SVERIGE Införlivande Alla i dag tillämpliga gemenskapsdirektiv har införlivats i tid. Lagstiftningen förefaller stora drag vara i överensstämmelse med direktiven och de viktigaste frågorna har införlivats korrekt, även om vissa detaljer måste kontrolleras. Flera av dem behandlas i ändringar till telekommunikationslagen och sekundärlagstiftningen som för närvarande 29- diskuteras i Sveriges riksdag. I utkastet beaktas även principerna i nyligen färdigställda direktiv, särskilt direktiven om samtrafik och licensiering. Vad återstår att göra? Ett problem som återstår att ta itu med rör omfördelningen av frekvensband för att göra det möjligt för GSM att uppta hela den bandbredd som tilldelats den, i enlighet med efterfrågan på marknaden, i enlighet med kraven i direktiv 87/372/EEG avseende GSM- frekvenser. En lösning på problemet väntas inom kort. Andra bestämmelser Arbete pågår för att utarbeta en numreringspolitik som skulle införa nummerportabilitet och ett i konkurrenhänseende neutralt sätt att ge tillgång till nätoperatörer. Det nya lagförslaget inför separat redovisning för lokalnätet. FÖRENADE KUNGARIKET Införlivande Förenade kungariket har införlivat de flesta av de befintliga gemenskapsdirektiven. Förenade kungariket ligger också väl framme vad gäller införlivandet av kommande direktiv. De huvudsakliga principerna i det kommande direktivet om samtrafik har redan införts i British Telecoms tillståndsvillkor, även om vissa ytterligare ändringar tycks behövas. En rättsakt förväntas antas i början av hösten. Införlivandet av övriga kommande direktiv (direktivet avseende licensiering, direktivet om ändring av direktivet om förhyrda förbindelser och ramdirektivet, samt direktivet om ändring av direktivet om taltelefoni) förefaller förutsätta vissa mindre ändringar i lagstiftningen, men detta förväntas inte medföra några större problem. Vad återstår att göra? Förenade kungarikets regering har begärt och beviljats uppskov för vissa av dess skyldigheter inom ramen för direktivet om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för förhyrda förbindelser: 1) i tre år för skyldigheten att tillhandahålla en minimiuppsättning av förhyrda förbindelser enligt artikel 7. 1 vad gäller British Telecom och Kingston, och 2) i fem år för skyldigheterna avseende taxor och kostnadsredovisning enligt artikel 10. 1 och 10. 2 vad gäller Mercury. Vidare har de brittiska myndigheterna inte formellt meddelat några åtgärder för att införliva direktivet om taltelefoni. Utkast till förordningar om genomförande av direktivet om taltelefoni skickades emellertid nyligen ut på remiss och avsikten är att förordningarna skall träda i kraft till sommaren. Andra bestämmelser De brittiska myndigheterna har ofta försvarat s. k. "easy access" (dvs. användning av "smarta telefoner" med förprogrammerade nummer) framför s. k. "equal access", vilket föreslås i meddelandet om numrering, eftersom det innebär en balans mellan att främja nätkonkurrens och konkurrens när det gäller tjänster. En kostnads-intäktsanalys som OFTEL gjorde 1994 visade att de ytterligare fördelarna med numreringsparitet och inte uppvägde kostnaderna för att införa det. De brittiska förhandsabonnemang myndigheterna hävdar också att införandet av access till kopparnätet (dvs. direkt access till varje abonnent) inte skulle främja lokal konkurrens i Förenade kungariket, utan kan äventyra den konkurrensutveckling som redan påbörjats (alternativ infrastruktur). -30 ISSN 1024-4506 KOM(97) 236 slutlig DOKUMENT SV 15 08 Katalognummer : CB-CO-97-262-SV-C ISBN 92-78-20775-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een verordening tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1696/71 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector hop"


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1813/97 von Freddy BLAK an den Rat. Bürgerbeauftragter

text: C 82/16 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 17. 3. 98 (98/C 82/22) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1810/97 von Ernesto Caccavale (UPE) an die Kommission (28. Mai 1997) Betrifft: Widerspru¤chliche Aussagen zu Aids U¤ ber 700 Experten aus 23 La¤ndern, darunter der renommierteste lebende Experte auf dem Gebiet der Retroviren, Peter Duesberg, stellen die herrschenden wissenschaftlichen Aussagen zu Aids in zahlreichen Punkten in Frage. Vor kurzem haben in Italien der bekannte Sexualwissenschaftler Luigi De Marchi und Fabio Franchi, Facharzt fu¤r Infektionskrankheiten, eine umfangreiche Dokumentation mit dem Titel (cid:132)Aids › Der gro(cid:223)e Schwindel(cid:147) vero¤ffentlicht (Verlag SEAM, Rom, 1997). In dem Werk werden die unbegru¤ndete Panikmache und die zahlreichen Widerspru¤che in den Aussagen der meisten italienischen und internationalen Gesundheitsbeho¤rden zum Thema Aids angeprangert. Die aufgedeckten Widerspru¤che lassen die Aussagen zu Aids und die einschla¤gigen Behandlungsmethoden in weiten und entscheidenden Teilen fragwu¤rdig erscheinen; dabei geht es um die Entdeckung des Virus, die Feststellung der Krankheit, die epidemiologischen Vorhersagen, den fehlenden Nutzen von Tests, die scha¤dliche Wirkung der unterschiedlichen Therapien und die Suche nach einem (cid:132)unmo¤glichen(cid:147) Impfstoff. Kann die Kommission mitteilen, ob 1. ihr die genannten Vero¤ffentlichungen und die darin vertretenen Thesen bekannt sind; 2. sie das Europa¤ische Parlament und die u¤brigen Institutionen auf die Tragweite der vorgelegten Dokumen- tation und der darin erhobenen Anschuldigungen aufmerksam machen will; 3. sie es nicht fu¤r angezeigt ha¤lt, einen multidisziplina¤ren Untersuchungsausschu(cid:223) einzusetzen, dem nicht nur Virologen und Experten fu¤r Infektionskrankheiten angeho¤ren und der den Auftrag erha¤lt, die zahlreichen Widerspru¤che im Zusammenhang mit der sogenannten (cid:132)Pest des Jahres 2000(cid:147) zu kla¤ren? Zusa¤tzliche Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (12. September 1997) 1. Die Kommission kennt die in der vom Herrn Abgeordneten zitierten Vero¤ffentlichung aufgestellten Thesen. Sie ist jedoch der Ansicht, da(cid:223) in den Informationskampagnen der italienischen Gesundheitsbeho¤rden von u¤bertriebener Panikmache keineswegs die Rede sein kann. 2. Dagegen ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) in puncto Aids in den vergangenen Jahren in den Bereichen Medizin, Soziologie, Forschung, Bildung und o¤ffentliche Gesundheit ein weit ho¤herer Kenntnisstand erreicht wurde als bei den meisten anderen Infektionskrankheiten, was sich durch die zahlreichen Vero¤ffentli- chungen in der internationalen Fachpresse belegen la¤(cid:223)t. Die Meinungsverschiedenheiten zwischen den Forschern und in Forschungskreisen waren in der ersten Phase der Epidemie, als die Kenntnisse u¤ber Aids noch sehr beschra¤nkt waren, weit ausgepra¤gter als heute. Die Kommission beabsichtigt daher nicht, das Parlament und andere Einrichtungen auf die vom Herrn Abgeordneten genannte Vero¤ffentlichtung aufmerksam zu machen. 3. Die Kommission fo¤rdert dagegen die Koordinierung der im Rahmen des gemeinschaftlichen Forschungs- programms im Bereich Biomedizin und Gesundheit durchgefu¤hrten Ma(cid:223)nahmen zur Verhinderung der Ansteckung mit dem HIV-Virus (humanes Immunschwa¤chevirus) und einigen anderen u¤bertragbaren Krank- heiten sowie Studien in den Mitgliedstaaten, um die wirksamsten Pra¤ventionsverfahren zu ermitteln und die bedeutendsten Ergebnisse diese Arbeiten zu vero¤ffentlichen. Das gemeinschaftliche Aktionsprogramm zur Pra¤vention von Aids und bestimmten anderen u¤bertragbaren Krankheiten, das am 29. Ma¤rz 1996 vom Parlament und vom Rat (Beschlu(cid:223) Nr. 647/96/EG) (1) verabschiedet wurde, umfa(cid:223)t Ma(cid:223)nahmen zur U¤ berwachung und Kontrolle u¤bertragbarer Krankheiten, zur Beka¤mpfung der U¤ bertragung, zur Information, Erziehung und Ausbildung, zur Unterstu¤tzung von HIV-Infizierten und Aidskranken sowie zur Beka¤mpfung der Diskriminierung. (1) ABl. L 95 vom 16. 4. 1996


title: Decisão do Comité misto do EEE nº 36/97 de 29 de Maio de 1997 que altera o anexo XX (Ambiente) do Acordo EEE


title: Reglamento (CE) nº 955/97 de la Comisión de 29 de mayo de 1997 por el que se establecen disposiciones de aplicación de la Decisión 97/126/CE del Consejo para la gestión de un contingente arancelario anual de 5 000 toneladas de alimentos para peces de los códigos NC ex 2309 90 10, ex 2309 90 31 y ex 2309 90 41 originarios de las Islas Feroe

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
animal nutrition
customs duties
import licence
quantitative restriction
tariff quota


title: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 36/97 av den 29 maj 1997 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet


title: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 33/97 av den 29 maj 1997 om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet

eurovoc_concepts:
European Economic Area
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
roadworthiness tests
safety device
transport regulations


title: Απόφαση σχετικά με την κοινή θέση που καθόρισε το Συμβούλιο για την έκδοση του κανονισμού του Συμβουλίου που αφορά την ενίσχυση της εποπτείας των δημοσιονομικών θέσεων και την εποπτεία και το συντονισμό των οικονομικών πολιτικών (C4- 0174/97 96/0247(SYN))

eurovoc_concepts:
budget deficit
budget policy
economic convergence
economic growth


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 34/97, 29. mai 1997, millega muudetakse EMP lepingu XVIII lisa (töötervishoid ja tööohutus, tööõigus ning meeste ja naiste võrdne kohtlemine)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
chemical product
dangerous substance
health risk
occupational health
occupational medicine
occupational safety

text: 282 ET Euroopa Liidu Teataja 11/2. kd 21997D1002(02) 2. 10. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 270/21 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 34/97, 29. mai 1997, millega muudetakse EMP lepingu XVIII lisa (töötervishoid ja tööohutus, tööõigus ning meeste ja naiste võrdne kohtlemine) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu XIII lisa muudeti EMP Ühiskomitee 27. novembri 1996. aasta otsusega nr 66/96; (1) lepingusse tuleb lisada komisjoni 29. mai 1991. aasta direktiiv 91/322/EMÜ, millega kehtestatakse soovi- tuslike piirnormide loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl; (2) lepingusse tuleb lisada komisjoni 18. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/94/EÜ, millega kehtestatakse teine soovituslike piirnormide loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl, (3) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu XVIII lisa punkti 3 (nõukogu direktiiv 80/1107/EMÜ) järele lisatakse järgmised punktid: “3a. 391 L 0322: nõukogu direktiiv 91/322/EMÜ, 29. mai 1991, millega kehtestatakse soovituslike piirnormide loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl (EÜT L 177, 5. 7. 1991, lk 22). 3b. 396 L 0094: komisjoni direktiiv 96/94/EÜ, 18. detsember 1996, millega kehtestatakse teine soo- vituslike piirnormide loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl (EÜT L 338, 28. 12,1996, lk 86). ” Komisjoni direktiivide 91/322/EMÜ ja 96/94/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub 1. juunil 1997 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. Artikkel 3 (1) EÜT L 71, 13. 3. 1997, lk 39. (2) EÜT L 177, 5. 7. 1991, lk 22. (3) EÜT L 338, 28. 12. 1996, lk 86. 11/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 29. mai 1997 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja C. DAY


title: Résolution sur le rapport de la Commission sur la fiscalité dans l'Union européenne: rapport sur l'évolution des systèmes fiscaux (COM(96)0546 C4- 0054/97)

eurovoc_concepts:
competition law
environmental tax
labour market
single market
tax system
type of business

formats: html print