title: PERGUNTA ESCRITA n. 1694/97 do Deputado Philippe MONFILS à Comissão. Medidas tendentes a combater a violência contra crianças, adolescentes e mulheres

eurovoc_concepts:
EU aid
action programme
child protection
eligibility criteria
human rights
non-governmental organisation
prostitution
violence
voluntary organisation
woman

text: C 45/84 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 98 Para tanto a Comissa(cid:152)o tenciona dar in(cid:14)·cio, daqui ate· ao fim deste ano, a um debate sobre o mercado dos produtos da pesca e a OCM, no seio do Conselho, do Parlamento e das outras insta(cid:136)ncias ou meios profissionais interessados, com base num documento de orienta(cid:231)a(cid:152)o que esta· em prepara(cid:231)a(cid:152)o. Os estudos necessa·rios para tanto sa(cid:152)o ou sera(cid:152)o empreendidos e as estimativas or(cid:231)amentais sera(cid:152)o igualmente especificadas nesse documento. (98/C 45/102) PERGUNTA ESCRITA E-1694/97 apresentada por Philippe Monfils (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (20 de Maio de 1997) Objecto: Medidas tendentes a combater a viole(cid:136)ncia contra crian(cid:231)as, adolescentes e mulheres Que medidas concretas tenciona a Comissa(cid:152)o adoptar na seque(cid:136)ncia da aprova(cid:231)a(cid:152)o, pelo Parlamento Europeu, da rubrica or(cid:231)amental B3-4109, relativa a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o da infa(cid:136)ncia? Resposta dada por Anita Gradin em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o lan(cid:231)ou a iniciativa Daphne a t(cid:14)·tulo da rubrica or(cid:231)amental B3-4109. As organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais (ONG) e as organiza(cid:231)o(cid:152)es de volunta·rios foram convidadas a apresentar propostas de projectos com vista a combater a explora(cid:231)a(cid:152)o sexual e a viole(cid:136)ncia exercida contra as crian(cid:231)as, os jovens e as mulheres. A primeira se·rie de candidaturas deveria ter sido enviada a‘ Comissa(cid:152)o antes de 30 de Junho de 1997 e a segunda se·rie devera· ser enviada ate· 15 de Setembro de 1997. A Comissa(cid:152)o concedera· o seu apoio a‘s ac(cid:231)o(cid:152)es que conferem um valor acrescentado ao trabalho ja· em curso, a n(cid:14)·vel nacional. Em princ(cid:14)·pio, as ac(cid:231)o(cid:152)es devem contar com a participa(cid:231)a(cid:152)o de, pelo menos, dois Estados-membros e promover um interca(cid:136)mbio das melhores pra·ticas. Essas ac(cid:231)o(cid:152)es podem contemplar dom(cid:14)·nios como a forma(cid:231)a(cid:152)o, o apoio a‘s redes de ONG, o apoio a projectos-piloto, a realiza(cid:231)a(cid:152)o de estudos ou trabalhos de investiga(cid:231)a(cid:152)o, a informa(cid:231)a(cid:152)o e a coopera(cid:231)a(cid:152)o entre as ONG e as autoridades pu·blicas. O Programa Daphne constitui um complemento do Programa STOP que se destina sobretudo aos profissionais do sector pu·blico com responsabilidades no dom(cid:14)·nio em questa(cid:152)o. (98/C 45/103) PERGUNTA ESCRITA E-1695/97 apresentada por Marco Cellai (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (20 de Maio de 1997) Objecto: Derroga(cid:231)a(cid:152)o do limite ma·ximo de abates para matadouros com capacidade limitada situados em regio(cid:152)es geograficamente desfavorecidas Ha· cerca de um ano va·rios Estados-membros apresentaram um pedido de derroga(cid:231)a(cid:152)o do limite ma·ximo de abates sem terem no entanto obtido qualquer resposta por parte da Comissa(cid:152)o Europeia. Tendo em conta que: › os utilizadores das estruturas sa(cid:152)o criadores e talhantes que frequentemente operam em zonas de montanha; › muitos destes territo·rios esta(cid:152)o inclu(cid:14)·dos no objectivo 5b do Regulamento CEE 2081/93 (1); › esta· prevista a cria(cid:231)a(cid:152)o de marcas denomina(cid:231)a(cid:152)o de origem, que se destinam a salvaguardar e valorizar os produtos locais, proteger as actividades agro-zoote·cnicas e agro-alimentares, bem como o aumento dos postos de trabalho. Podera· a Comissa(cid:152)o informar se pretende submeter o pedido de deroga(cid:231)a(cid:152)o de limite ma·ximo dos abates para matadouros com capacidade limitada situados em regio(cid:152)es geograficamente desfavorecidas ao Comite· Veterina·rio Permanente? (1) JO L 193 de 31. 7. 1993, p. 5


title: WRITTEN QUESTION No. 1795/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Implementation of Decision 96/449/EC on the processing of waste from mammals into meal for use as feed

eurovoc_concepts:
EC Decision
agricultural waste
animal disease
application of EU law
cattle
waste management
waste recycling

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1668/97 del David BOWE a la Comisión. Emisiones de COV procedentes de buques

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
air quality
harbour installation
organic chemical
organic pollution
petrol
pollution from ships
prevention of pollution


title: 97/354/CE: Decisión de la Comisión de 20 de mayo de 1997 que modifica por sexta vez la Decisión 95/32/CE por la que se aprueba el programa austriaco para la aplicación del artículo 138 del Acta relativa a las condiciones de adhesión de la República de Austria, de la República de Finlandia y del Reino de Suecia (El texto en lengua alemana es el único auténtico)

eurovoc_concepts:
Austria
State aid
aid to agriculture
application of EU law
potato
reform of the CAP

formats: html pdfa1b print


title: Oplysning vedrørende datoen for ikrafttrædelse af tillægsprotokollen til Europaaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Bulgarien om handel med tekstilvarer

eurovoc_concepts:
Bulgaria
originating product
protocol to an agreement
quantitative restriction
textile product
trade agreement
trade agreement (EU)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1695/97 του Marco CELLAI προς την Επ τροπή. Παρέκκλιση στο μέγιστο όριο σφαγών για σφαγεία περιορισμένης ικανότητας σε μειονεκτικές γεωγραφικώς περιοχές

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
derogation from EU law
exchange of information
less-favoured region
slaughter of animals
veterinary legislation

formats: html pdf print

text: C 45/84 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 10. 2. 98 Prow to skopo· ayto·, h Epitroph· proti·uetai na dieja·gei, me·xri ta te·lh toy tre·xontow e·toyw, mi·a syzh·thsh sto plai·sio toy Symboyli·oy, toy Koinoboyli·oy kai tvn loipv· n endiaferome·nvn organismv· n kai epaggelmatikv· n fore·vn sxetika· me thn agora· tvn proi¤o·ntvn aliei·aw kai thn KOA, me ba·sh e·na e·ggrafo prosanatolismoy· to opoi·o synta·ssetai epi· toy paro·ntow. Oi aparai·thtew mele·tew prow to skopo· ayto· ekponoy·ntai h· pro·keitai na ekponhuoy·n kai oi dhmosionomike·w ektimh·seiw ua dieykrini·zontai epi·shw sto en lo·gv e·ggrafo. (98/C 45/102) GRAPTH ERVTHSH E-1694/97 ypobolh· : Philippe Monfils (ELDR) prow thn Epitroph· (20 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Me·tra gia thn katapole·mhsh thw bi·aw poy askei·tai eiw ba·row paidiv· n, efh·bvn kai gynaikv· n Poia· sygkekrime·na me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· meta· thn e·gkrish, ek me·royw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, toy dhmosionomikoy· kondyli·oy B3-4109 gia thn prostasi·a tvn paidiv· n; Apa· nthsh thw kaw Gradin ej ono·matow thw Epitroph· w (8 Ioyli·oy 1997) H Epitroph· jeki·nhse thn prvtoboyli·a Daphne me sto·xo thn ekte·lesh toy kondyli·oy toy proy¤pologismoy· B3-4109. Mh kybernhtike·w organv· seiw (MKO) kai forei·w toy euelontikoy· tome·a klh·uhkan na ypoba·loyn prota·seiw sxedi·vn gia thn katapole·mhsh thw bi·aw kai thw sejoyalikh·w ekmeta·lleyshw paidiv· n, efh·bvn kai gynaikv· n. H prv· th seira· aith·sevn epro·keito na ypoblhuoy·n sthn Epitroph· prin apo· tiw 30 Ioyni·oy 1997 kai h dey·terh seira· aith·sevn ua pre·pei na staloy·n prin apo· tiw 15 Septembri·oy 1997. H Epitroph· ua yposthri·jei ene·rgeiew poy pare·xoyn prostiue·menh aji·a stiw ergasi·ew poy h·dh dieja·gontai sto euniko· epi·pedo. Kata· kano·na, stiw ene·rgeiew ua pre·pei na symmete·xoyn toyla· xiston dy·o kra·th me·lh kai ua pre·pei na provuoy·n thn antallagh· tvn kaly·tervn praktikv· n. Mporoy·n na perilamba·noyn kata·rtish, yposth·rijh dikty·vn MKO, yposth·rijh pilotikv· n sxedi·vn, mele·tew, e·reyna, kauv· w kai plhrofo·rhsh kai synergasi·a metajy· MKO kai kratikv· n arxv· n. To pro·gramma Daphne symplhrv· nei to pro·gramma STOP, to opoi·o yposthri·zei kyri·vw toyw epaggelmati·ew toy dhmo·sioy tome·a poy ei·nai armo·dioi gia to en lo·gv ue·ma. (98/C 45/103) GRAPTH ERVTHSH E-1695/97 ypobolh· : Marco Cellai (NI) prow thn Epitroph· (20 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Pare·kklish sto me·gisto o·rio sfagv· n gia sfagei·a periorisme·nhw ikano·thtaw se meionektike·w gevgrafi- kv· w perioxe·w (cid:201)gine gnvsto· o·ti dia·fora kra·th me·lh ype·balan ai·thsh pare·kklishw sto me·gisto o·rio sfagv· n apo· e·toyw peri·poy xvri·w na la·boyn ka·poia apa·nthsh apo· thn Epitroph·. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti: › oi xrh·stew tvn sfagei·vn ei·nai ektrofei·w kai kreopv· lew poy leitoyrgoy·n se oreine·w koino·thtew• › polle·w apo· tiw perioxe·w ayte·w e·xoyn entaxuei· sto sto·xo 5b toy kanonismoy· EOK 2081/93 (1)• › ei·nai en ejeli·jei progra·mmata gia thn kauie·rvsh shma·tvn onomasi·aw proe·leyshw me sto·xo thn prostasi·a kai thn ajiopoi·hsh tvn topikv· n paragvgv· n, thn prostasi·a tvn agrozvotexnikv· n kai agroepisitistikv· n drasthrioth·tvn kai thn ay·jhsh thw apasxo·lhshw. Mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei ea·n proti·uetai na parape·mcei thn ai·thsh pare·kklishw sto me·gisto o·rio sfagv· n gia sfagei·a periorisme·nhw ikano·thtaw se meionektike·w gevgrafikv· w perioxe·w sth Mo·nimh Kthniatrikh· Epitroph·. (1) EE L 193 thw 31. 7. 1993, sel. 5


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1689/97 van Wolfgang KREISSL- DÖRFLER aan de Commissie. Overeenkomst tussen EEG en ICH over havens in het kader van het Hidroviaproject

eurovoc_concepts:
EU financing
European undertaking
Paraguay
environmental impact
feasibility study
harbour installation
impact study
inland waterway transport


title: Information om datum för ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till Europaavtalet om handel med textilvaror mellan Europeiska gemenskapen och Slovakien

eurovoc_concepts:
Slovakia
customs regulations
protocol to an agreement
quantitative restriction
textile product
trade agreement (EU)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1674/97 dell'on. Roberta ANGELILLI alla Commissione. Linea C della metropolitana di Roma

eurovoc_concepts:
Latium
administrative transparency
environmental impact
environmental protection
impact study
opinion poll
underground railway
urban construction


title: QUESTION ECRITE no 1682/97 de Franz LINSER à la Commission. Qualification d'auditeurs de justice allemands auprès d'avocats étrangers

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
free movement of workers
freedom to provide services
lawyer
legal profession
professional qualifications
recognition of diplomas
vocational training

text: 10. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 45/79 Enfin, la Commission a adopte· le 18 juin 1996, une strate·gie destine·e a‘ re·duire la pollution par les ve·hicules. Cette strate·gie souligne la responsabilite· partage·e entre la Communaute· et les autorite·s nationales et locales pour re·duire la pollution atmosphe·rique. De nouvelles normes de re·duction des e·missions des ve·hicules font partie de la strate·gie. (1) (2) (3) JO L 36 du 9. 2. 1988. JO L 296 du 21. 11. 1996. doc. COM(96) 540. (98/C 45/95) QUESTION E· CRITE E-1682/97 pose·e par Franz Linser (NI) a‘ la Commission (20 mai 1997) Objet: Qualification d(cid:146)auditeurs de justice allemands aupre‘s d(cid:146)avocats e·trangers Avant l(cid:146)adhe·sion de l(cid:146)Autriche a‘ l(cid:146)EEE et a‘ l(cid:146)UE, les auditeurs de justice attache·s a‘ la Chancellerie devaient se contenter de traiter des dossiers internes. Une repre·sentation en tant que stagiaire devant des autorite·s et des tribunaux autrichiens e·tait exclue, la nationalite· autrichienne e·tant exige·e. L(cid:146)adhe·sion de l(cid:146)Autriche a‘ l(cid:146)UE n(cid:146)a rien change· a‘ cette situation juridique. La repre·sentation devant des tribunaux et des autorite·s autrichiens est subordonne·e a‘ la de·livrance d(cid:146)une le·gitimation par la Chambre des avocats compe·tente. De tels documents ne sont d(cid:146)ailleurs de·livre·s qu(cid:146)aux seuls avocats. Le fait de ne pas autoriser un auditeur de justice allemand a‘ exercer des actes de repre·sentation devant des tribunaux et des autorite·s autrichiens en raison de la non-de·livrance d(cid:146)une le·gitimation par la Chambre des avocats ne constitue-t-il pas une atteinte a‘ la libre circulation dans le marche· inte·rieur? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (2 juillet 1997) En ce qui concerne les avocats, la directive 77/249/CEE (1) du Conseil tendant a‘ faciliter l(cid:146)exercice effectif de la libre prestation de services par les avocats et la directive 89/48/CEE (2) du Conseil relative a‘ un syste‘me ge·ne·ral de reconnaissance des diplo(cid:136)mes d(cid:146)enseignement supe·rieur qui sanctionnent des formations professionnelles d(cid:146)une dure·e minimale de trois ans, s(cid:146)appliquent exclusivement aux avocats pleinement qualifie·s, a‘ savoir aux personnes qui sont de·ja‘ habilite·es a‘ exercer la profession d(cid:146)avocat dans un E· tat membre ou qui posse‘dent toutes les qualifications requises a‘ cet e·gard. Les avocats stagiaires et les auditeurs de justice n(cid:146)appartiennent par conse·quent pas a‘ cette cate·gorie. Il en va de me(cid:136)me pour la proposition modifie·e de directive du Parlement europe·en et du Conseil visant a‘ faciliter l(cid:146)exercice permanent de la profession d(cid:146)avocat dans un E· tat membre autre que celui ou‘ la qualification a e·te· de·livre·e (3). En ce qui concerne la repre·sentation en justice, les E· tats membres sont autorise·s, en vertu tant de la directive 77/249/CEE que de la proposition de directive cite·e ci-dessus, a‘ exiger, dans certaines conditions, que les avocats d(cid:146)autres E· tats membres, qui ne sont pas pleinement habilite·s a‘ exercer leur activite· dans l(cid:146)E· tat membre d(cid:146)accueil, agissent de concert avec un avocat habilite· a‘ exercer dans l(cid:146)E· tat membre d(cid:146)accueil. En ce qui concerne les avocats stagiaires et les auditeurs de justice, le seul point que l(cid:146)on puisse examiner est de savoir si les dispositions directement applicables du traite· et en particulier l(cid:146)interdiction de discrimination e·nonce·e a‘ l(cid:146)article 6 sont enfreintes ou non. Il faudrait a‘ cette fin disposer de pre·cisions supple·mentaires, notamment sur les re‘gles de repre·sentation devant les tribunaux autrichiens, sur le statut des avocats stagiaires et des auditeurs de justice, sur les droits confe·re·s par la le·gitimation et sur les conditions de formation des auditeurs de justice allemands en Autriche. Une diffe·rence de traitement fonde·e uniquement sur la nationalite· des personnes concerne·es constituerait incontestablement une infraction au droit communautaire. La Commission souhaiterait recevoir des informations comple·mentaires sur ces diffe·rents points. (1) (2) (3) JO 78 du 26. 3. 1977. JO L 19 du 24. 1. 1989. JO C 355 du 25. 11. 1996


title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en gemenskapsstrategi och ram för utbyggnaden av vägtransporttelematik i Europa och förslag till inledande åtgärder

eurovoc_concepts:
common transport policy
provision of services
road transport
telematics
trans-European network

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION • f r ** i* -it •ir * ** -it -tr ä Bryssel den 20. 05. 1997 KOM(97) 223 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OMEN GEMENSKAPSSTRATEGI OCH RAM FÖR UTBYGGNADEN AV VAGTRANSPORTTELEMATIKI EUROPA OCH FÖRSLAG TILL INLEDANDE ÅTGÄRDER INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. ANLEDNING 2. RAM FÖR UTBYGGNADEN AV VÄGTRANSPORTTELEMATIK EUROPA 2. 1 2. 2 2-3 2. 4 HÅLLBAR RÖRLIGHET INFORMATIONSSAMHÄLLET OCH DET EUROPEISKA NÄRINGSLIVET BEHOVET AV ÅTGÄRDER FRÅN EU:s SIDA EU:s TILLVÄGAGÅNGSSÄTT X OMRÅDEN FÖR HÖGSTA PRIORITET 5 5 5 6 7 8 3. 1 3. 2 3. 3 RDS-TMC-BASERADE TRAFIKINFORMATIONSTJÄNSTER 9 ELEKTRONISKT AVGIFTSUTTAG UTBYTE AV TRANSPORTDATA OCH INFORMATIONSHANTERING 11 3. 4 MÄNNISKA/MASKIN-GRÄNSSNITT (HMI) 3. 5 SYSTEMARKITEKTUR 13 15 16 4 ANDRA TILLÄMPNINGAR PÅ EU-DAGORDNINGEN 17 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 4. $ INFORMATION OCH VÄGLEDNING FÖRE FÄRD OCH UNDER FÄRDENS GÅNG LEDNING, DRIFT OCH ÖVERVAKNING AV TRAFIKEN MELLAN STÄDER OCH I STÄDER 19 ANDRA TELEMATIKTRANSPORTTJANSTER FÖR STÄDER 21 22 KOLLEKTIVTRAFIK AVANCERADE SYSTEM FÖR FORDONENS SÄKERHET/KONTROLL 18 4. <J KOMMERSIELL FORDONSDRIFT (LOGISTIKKEDJOR) 22 23 1 SLUTSATSER 24 SAMMANFATTNING 1. Vägtransporttelematik (RTT) kan vara till nytta för individer, tillhandahållare av transporttjänster, förvaltare av fordonsparker, vägtransportörer, beslutsfattare och miljön. Den kan också skapa marknadsmöjligheter för europeiskt näringsliv och tillhandahållare av tjänster. * 2. RTT:s potential har erkänts av Europeiska unionens råd, Europaparlamentet, och Ekonomiska och sociala kommittén. Syftet med detta meddelande är att tillhandahålla en handlingsram på EU-, nationell, regional och lokal nivå. I meddelandet fastställs särskilda inledande åtgärder som omfattar perioden 1997 till 1999 för fem prioriterade områden: • RDS/TMC2-baserade trafikinformationstjänster • Tramanformationsutbyte/informationshantering huvudåtgärden för dessa två områden är att skapa en ram för användningen av tekniska tandarder och driftsprotokoll. Detta bör göras genom frivilliga avtalsmeraorandiim mellan de erörda aktörerna. Om detta inte uppnås senast i oktober 1997 kommer kommissionen *att verväga att lägga fram lagförslag. • Elektroniskt avgiftsuttag: huvudåtgärden är att fastställa och genomföra en strategi för att uppnå konvergens mellan befintliga och nya system för att säkerställa en lämplig nivå av driftskompatibilitet i hela Europa. • Människa/maskin-gränssnitt: En praxis kommer att utvecklas för att garantera att telematikanordningar i fordonen inte försämrar förarens prestationsförmåga " eller orsakar obehag. • Systemarkitektur: avsikten är att definiera en europeisk öppen systemarkitektur. 3. Ytterligare undersökning av andra tillämpningar kommer att genomföras för att besluta om och vilka särskilda åtgärder som krävs, deras prioriteringar och alla andra nödvändiga tillägg. 4. Kommissionen kommer att lägga fram detaljerade förslag under perioden 1997 till 1999, övervaka framstegen med genomförandet och rapportera årligen. Den kommer också att fortsätta med de nuvarande åtgärderna samt lägga till nya förslag för att ta oss in i och bortom det nya årtusendet. 'EGT 94/C 309/01, EGT 95/C 264/01, EP 212. 659/slutlig, Ekonomiska och sociala kommittén CES 1160/95 och rådets resolution av den 11. 3. 97 nr 6321/97 Trans 33. 2RDS/TMC (Radio Data System/Traffic Management Channel) är en sändningstjänst som ger förare meddelanden om de senaste trafikvillkoren på deras valda språk eller på en bildskärm som är skräddarsydd för deras speciella resa. 3I detta dokument ingår inte kommissionen i begreppet "aktörer". INLEDNING 1. Vägtransporttelematiken (RTT) kommer att vara till nytta för enskilda medborgare genom att den gör körningen säkrare och lättare med färre förseningar. Den kan hjälpa tillhandahållare av transporttjänster och förvaltare av fordonsparker genom att tillhandahålla logistiskt stöd och ledningsstöd. Vägoperatörer kan använda RTT för att styra trafiken effektivare och minska trafikstockningar, och genom att den tillåter en effektivare användning av infrastruktur, ger RTT beslutsfattarna ett alternativ till vägbyggande. RTT kan också ha en por. i v inverkan på miljön genom att uppmuntra användningen av kollektivtrafik, hjälpa till att säkerställa en mer balanserad och förbättrad blandning av transportsätt, minska föroreningar och tillförsäkra en mer effektiv användning av energikällorna. Samtidigt kommer marknadsmöjligheter för industrin och tillhandahållare av "mervärdestjänster" att skapas som en del av det växande informationssamhället. RTT kommer emellertid att bli som mest effektivt om den transportstrategier för att uppnå bestämda mål för politiken. integreras med Möjligheterna med RTT har erkänts av Europeiska unionens råd, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. Detta meddelande har förberetts som svar på rådets anmodan till kommissionen att föreslå en allmän strategi och ram för utbyggnaden av telematik i vägtransportsektorn. Det har förberetts med hjälp av en högnivågrupp med företrädare från medlemsstaterna, med beaktande av rapporten om åtgärder i EU inom området vägtransporttelematik och efter diskussioner med företrädare för industrin och användarna. Det är den första delen av en allmän strategi för utbyggnaden av transporttelematik i Europa som kommer att omfatta alla transportsätt och deras gränssnitt med hänsyn tagen till den snabba utvecklingen av informationssamhället. Dess syfte är att ge en handlingsram för EU-, nationella, regionala, och lokala nivåer. Den fastställer också den inledande fasen av en löpande åtgärdsplan för utnyttjandet av RTT i Europa som omfattar perioden från 1997 till 1999. 4Rådets resolution av den 24. 10. 94 (EGT 94/C 309/01 av den 5. 11. 94), rådets resolution av den 28. 9. 95 (EGT 95/C264 av den 11. 10. 5), Europaparlamentets resolution av den 29. 6. 95 PE 212. 659/slutlig, Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om KOM(94) 469 slutlig av den 25. 10. 95 och rådets resolution av den 11. 3. 97 nr 6321/97 Trans 33. 5EGT 95/C 264 av den 11. 10. 95. 6Arbetsdokument från kommissionen SEK (97) 474 av den 7. 3. 97 nr 6634/97 Trans 42. 7En särskild handlingsplan för ett globalt navigationssatellitsystem (GNSS) förbereds av kommissionen. Denna kommer också att inverka på vägtransporten. 2. RAM FOR UTBYGGNADEN AV VÄGTRANSPORTTELEMATIK I EUROPA 2. 1 HÅLLBAR RÖRLIGHET Ett effektivt vägtransportsystem kan ge ett betydande bidrag till ekonomisk tillväxt i EU, öka den personliga rörligheten och gynna anställningsmöjligheter. Medaljens baksida är ett årligt dödstal på över 44 000 på EU:s vägar, allvarliga trafikstockningar i och runt många städer och föroreningar. EU:s gemensamma transportpolitik strävar att maximera de första faktorerna medan de andra minimeras: dess mål är hållbar rörlighet. Detta mål förstärks av de särskilda målen i gemenskapens riktlinjer för det transeuropeiska transportnätet8 - för att bidra till att den fungerar smidigt, och att den ekonomiska och sociala inre marknaden sammanhållningen och den hållbara rörligheten av personer och varor under de bästa möjliga sociala, miljömässiga och säkerhetsmässiga villkoren stärks Nya tillämpningar och pilotprojekt har visat hur vägtransporttelematik, som en del av ett intelligent befintliga infrastrukturkapaciteten, förena nät och tjänster, förbättra säkerheten och minska vägtransportens negativa påverkan på miljön (se kapitel 3 och 4 för detaljer). transportsystem, optimera hjälpa kan den till att Transeuropeiska transportnätet (TEN-Transporfl I riktlinjerna för TEN-Transport definieras det transeuropeiska vägnätet (TERN) till att omfatta motorvägar och högkvalitativa vägar samt infrastruktur för trafikledning och informationssystem samarbete mellan för användare baserad på ett aktivt trafikledningssystem på europeisk, nationell och regional nivå. Riktlinjerna prioriterar utvecklingen och inrättandet av system för ledning och övervakning av trafiken på vägnätet och användarinformation för att optimera användningen av infrastrukturen. Projekt av gemensamt intresse inom TERN är berättigade till stöd från budgeten för TEN-Transport i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2236/95. 2. 2 INFORMATIONSSAMHÄLLET OCH DET EUROPEISKA NÄRINGSLIVET Utvecklingen av informationssamhället spelar en viktig roll för nästan alla delar av ekonomin, genom tillhandahållande av nya produkter och tjänster. Den del av ekonomin "Beslut om TEN-T-riktlinjer, 23 juli 1996, EGT 96/L 228, 09. 09. 96. 9I rådets direktiv 92/72 EEG föreskrivs bland annat övervakning av marknära ozonförorening och information till befolkningen om vissa tröskelvärden överskrids. I rådets direktiv 96/62/EG krävs att luftkvaliteten skall övervakas med avseende på gränser som fastställs av gemenskapen under de nästföljande åren. Medlemsstatenia anmodas också att lägga fram handlingsplaner som vanligtvis kommer att inkludera trafikrelaterade bestämmelser. där bättre tillgång till snabb och tillförlitlig information kan ha den mest omedelbara inverkan på våra dagliga liv är transportsektorn: det är bevisat att bättre kunskap om hur transportnäten fungerar och hur de bättre kan styras ger effektivitet och säkerhetsvinster; direktansluten rese- och trafik-information öppnar möjligheter för nya "mervärdestjänst" - företag till nytta för människor och transportörer; teletjänster kommer att påverka rörligheten, och slutligen kommer bil- och transportbranschen att dra nytta av marknadens efterfrågan på nya produkter. Informationssamhället och transportinirastrukturer kommer att dra nytta av varandra genom att de tar itu med gemensamma frågor som driftskompatibilitet, säkerhet, ansvarsskyldighet och integritet. T> mekanism för att engagera regeringar och andra och aktörer mera transporttelematiken behöver emellertid uppstå. Detta är ett av målen för detta meddelande. informationssamhället politiken formellt för i Transeuropeiska telenätet (TEN-TELECOM) logistikstöd för transportoperationer Europaparlamentet och rådet har i princip kommit överens om riktlinjer för upprättandet av transeuropeiska telenätet. En del av TEN-TELECOM:s arbetsprogram kominer att handla om att främja projekt av gernesasamt intresse för användarinriktade tjänster inom transportsektorn. Bland annat följande: • • kommersiella och offentligt finansierade tjänster för reseplanering, färdvägledning och andra informationstjänster, frakt- och fordonsreglering, integrerade betalnings- och reservationstjänster osv. transporttelematiktjänster i stadsområden • Utbyggnaden av dessa tjänster baserade på avancerade fasta och mobila telenät borde tillfredsställa, där det är tillämpligt, kompletteringen till och driftskompatibiliteten med TEN-Transport-nätet. den nödvändiga 2. 3 BEHOVET AV ÅTGÄRDER FRÅN EU:s SIDA en oförenlig telematikinfrastruktur och därför en svag marknad för RTT-produkter Nuvarande erfarenhet tyder på att utan en överenskommen ram kommer europeiska investeringar i RTT att vara splittrade, med i bästa fall dålig kontinuitet i tjänsterna och i värsta fall öar av inkompatibel teknik. Riskerna, ifall RTT-tillämpningarna inte utvecklas enligt sunda principer kommer att vara: • och tjänster inom EU; • tillämpningar • tillämpningarna att bli kostnadseffektiva en avsaknad av en kritisk massa i marknaden för att göra det möjligt för RTT- långsam utveckling av nödvändiga stödanordningar för prioriterade RTT- följaktligen ett svagt utnyttjande av RTT för att stödja målen för transportpolitiken en svagare bas för europeiska leverantörer till tjänstemarknader för RTT-produkter och tjänster i östra Europa och andra marknader i konkurrens med amerikanska och japanska leverantörer av produkter och tjänster EU:s TILLVÄGAGÅNGSSÄTT 2. 4 2. 4. 1 Mål Kommissionens mål med att göra ett utkast för denna EU-strategi och de åtföljande åtgärderna för att utnyttja dem är att uppmuntra myndigheterna att införliva RTT i projekten när de planerar att tillhandahålla en ram för utvecklandet av ett omfattande urval av RTT-tjänster • och system på ett flexibelt sätt som motsvarar både lokala och europeiska behov och. kn>v • att vara öppen för all teknik (fastän prioriterade åtgärder nödvändigiv^ korn, ;. T att grundas på mogna tillämpningar, teknik eller metoder som RDS-TMC) • transTK)itinfrastrukturen • • offentliga/privata partnerskap • RTT-tjänster genom att ta vederbörlig hänsyn till deras krav i de föreslagna åtgärderna • tjänster för att ge användarna optimal service att använda TEN-projekt och finansiering som en viktig motor för utnyttjandet att uppmuntra deltagande och finansiering av den privata sektorn, inbegripet att tillhandahålla stabila villkor för små och medelstora företag som användare av att tillförsäkra en lämplig nivå av driftskompatibilitet mellan infrastruktur och 2. 4. 2 Spfrsidiaritetsprincjpen I enlighet med subsidiaritetsprincipen skall strategin grundas på åtgärder på gemenskapsnivå där framstegen bäst kan uppnås genom gemenskapsåtgärder, eller där framgång inte kan åstadkommas i tillräckligt hög grad genom åtgärder på nationell nivå. I tabell 1 anges de olika aktörernas roller och skyldigheter. Tabell 1 Roller och skyldigheter Den rättsliga, organisatoriska och administrativa ramen för vägtransport varierar avsevärt från en del av Europa till en annan. Följande ger en allmän sammanfattning av uppdelningen av skyldigheter inom området vägtransporttelematik (RTT). Detaljerna varierar från region till region. Europeiska Unionen: skyldigheterna inb griper teknisk harmonisering, samordning av forskningen och den tekniska utvecklingen, gemensam handling med medlemsstaterna om genomförandet av RTT; främjandet av standarder (genomförandet av standarder, allmänt tillgängliga specifikationer, protokoll, hänvisande ställningsdokument osv. ); ekonomiskt stöd från FoU i lämpliga områden av europeiskt intresse, TEN, osv. och, närhelst det är nödvändigt, lämplig lagstiftning. Medlemsstaterna: I enlighet med subsidiaritetsprincipen kommer medlemsstaterna att utveckla sina egna strategier för utnyttjandet av RTT som kommer att avspegla de nationella prioriteringar, skyldigheter och de rättsliga och institutionella arrangemangen som föredras. De kommer i synnerhet att behöva bestämma vilka RTT-tillämpningar som skall tillhandahållas som en allmän tjänst (hur de än levereras, vare sig av de offentliga sektorn, den privata sektorn eller av båda två i samarbete) och vad den privata sektorn kan exploatera rent kommersiellt. Regionerna och lokala förvaltningar: kommer också att bli betydande aktörer när det gäller att säkerställa ett effektivt utnyttjande av RTT. Deras stöd för och åtagande av de överenskomna gemensamma europeiska målen kommer att vara viktigt. Europeiska standardiseringsorgan: förväntas utveckla och anta europeiska standarder och därmed tillhandahålla grunden för driftskompatibla system och tjänster. De måste ha en aktiv insats från alla deltagande parter (industrin, offentliga myndigheter, etc). Kommersiella tillhandahållare av RTT-tjänster: förväntas spela en allt viktigare roll när det gäller att utveckla marknaden för RRT-produkter och tjänster på olika sätt, och att finansiera RTT-projekt antingen direkt eller genom offentliga/privata partnerskap. Bilindustrin, tillverkare av utrustning. systcmkonstmktörcr och leverantörer: kommer att gå i spetsen för denna utvecklingen som svar på marknadsmöjligheter och kundkrav. 3. OMRÅDEN FÖR HÖGSTA PRIORITET I linje med resolutionerna från Europeiska unionens råd och Europaparlamentet, yttranden från högnivågruppen samt synpunkter från industrin och konsumenterna har kommissionen föreslagit följande områden för prioriterade åtgärder. °Rådets resolution av den 28 september 1995, EGT 95/C 264. - - - - - Trafikinformationstjänster(RDS-TMC) Elektroniskt avgiftsuttag Utbyte av transportinformation / informationshantering Människa-maskin-gränssnitt Systemarkitektur När så är möjligt har ansvar för åtgärden fastställts och tilldelats de/den lämpliga aktören/aktörerna. Åtgärderna har indelats i fem olika kategorier:11 A. Forskning och utveckling som omfattas av det nuvarande 4:e ramprogrammet och som nämns i kommissionens förslag till det 5:e ramprogrammet (1998 - 2002) med temat "Att skapa ett användarvänligt informationssamhälle" samt nationella åtgärder. B. Teknisk harmonisering, inbegripet standardisering, allmänt tillgängliga specifikationer, protokoll, hänvisande ställningsdokument osv. och utvecklingen av avtalsmemorandum av de berörda aktörerna (se fotnot nr 3). C. Samordning av förverkligandet på europeisk nivå inbegripet samlade åtgärder med medlemsstaterna. D. Finansiering, särskilt genom budgeterna för transeuropeiska nät för transport och telekommunikationer. E. Där så är nödvändigt EU-lagstiftning som harmoniseringsåtgärder (i tabell 2, s. 20 anges de gemenskapsinstrument som är tillgängliga för vägtrafiktelematik). Befintlig lagstiftning, t. ex. konsumentskydd kommer att användas och utvidgas där så är lämpligt. 3. 1 RDS-TMC-BASERADE TRAFIKINFORMATIONSTJÄNSTER RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel) är en radiotjänst som ger förare meddelanden om de senaste trafikförhållandena. Särskilt anpassade enheter avsedda att placeras i fordonen kan framföra informationen genom tal eller på bildskärm och man kan välja ett visst språk för att tillhandahålla information som är skräddarsydd för en viss resa. EU-målen är att garantera driftskompatibilitet över gränserna och att underlätta skapandet av en europeisk marknad för produkter och tjänster. Dessa åtgärder kommer också att tillhandahålla ramen för uppgraderingar och annan teknik när de blir tillgängliga, t. ex. GSM och DAB-baserade tjänster. ll=> Denna symbol som används i kapitel 3 visar var åtgärder krävs. ^Gemenskapsfinansiering kommer huvudsakligen att användas som i inledningsskedet. l3GSM = Global System for Mobile Communications, DAB - Digital Audio Broadcasting A. Forskning & utveckling RDS-TMC teknik befinner sig nästan vid slutet av FoU-fasen. Arbetet fortskrider => med utvecklingen av informationsutbytesprotokoll. harmonisering Teknisk harmonisering B. geografisk Teknisk lokaliseringshänvisning, och datautbytesprotokoll) för att tillförsäkra kontinuitet och driftskompatibilitet för resande med flera transportsätt och trafikinformationstjänster. (som tillämpnings- behövs för datalexikon, flera huvudområden händelselista, Kommissionen kommer att uppmuntra ett snabbt antagande av standarder i de => europeiska standardiseringsorganen. => Under tiden bör medlemsstaterna, som de blev anmodade i rådets resolutioner från september 1995 och mars 1997, främja införandet av RDS-TMC och förverkliga sina tjänster i enlighet med de föreslagna preliminärstandarder eller specifikationer för att tillförsäkra kontinuitet och driftskompatibilitet. => Kommissionen kommer att underlätta slutandet av en gemensam ram (möjligen ett avtalsmemorandum) mellan de berörda aktörerna, t. ex. vägmyndigheter,radiostationer, tillhandahållare av utrustning och tjänster. Detta kommer bland annat att täcka åtagandet till att tillhandahålla tjänster och användningen av standarder på TERN. Målsättningen är att sluta sådana avtalsmemorandum senast vid datumet för Världskongressen om intelligenta transportsystem i Berlin i oktober 1997. Kommissionen har naturligtvis möjlighet att lägga fram lagstiftningsförslag när som helst. Om avtalsmemorandum inte har uppnåtts senast vid den utsatta tidpunkten kommer kommissionen överväga att lägga fram förslag före slutet av 1997 för användandet av de nödvändiga tekniska specifikationerna för en sådan tjänst. => I en del länder missbrukas vissa delar av RDS för reklamändamål och de kan äventyra trafiksäkerheten. De nationella radioregleringsorganen måste upprätthålla tillämpningen av CENELEC-standarden vad gäller användandet av RDS-inslag. Samordning av genomförandet C. Samordningsaktiviteter behövs för att ta fram alleuropeiska strategier för genomförande av RDS-TMC och för att tillförsäkra alla inblandade parters deltagande. Kommissionen kommer att: => omstrukturera RDS/TMS styrkommittén för att inkludera företrädare för sändarna och industrin för att främja alla aktörers åtagande till avtalsmemorandumet. Definitionen på minimikrav för en gemensam transeuropeisk RDS/TMC trafikinformationstjänst skall vara en del av avtalsmemorandumet. => underlätta en dialog mellan industrin och medlemsstaterna om tillgången till språkmoduler för de mindre talade språken i linje med rådets resolution av den 11 mars 1997 10 => föreslå förfaranderegler för nationella lokaliseringsdatabaser för TERN uppmuntra samförståndsbyggande och spridning via TEN-T-projekten => göra reklam för de potentiella fördelarna och egenskaperna hos RDS/TMC för att => påskynda genomförandet. se till att roller och skyldigheter för de olika partema vid tillhandahållande av Medlemsstaterna skall: => tjänster tydligt definieras i deras organisatoriska ram, => inrätta och förbättra gränsöverskridande datautbyte med deras grannar. Finansiering D. En miniminivå (övervakning, trafikinformationscentrer, datautbyte) måste upprättas inom TERN för att garantera en alleuropeisk tjänst. grundläggande infrastruktur intelligent av => TEN-kommittéema skall ta full hänsyn till betydelsen som är förknippad med inrättandet av den grundläggande intelligenta infrastrukturen. Prioritet har redan givits demonstrations- och genomförandeprojekt i stor skala för 1995/96 och 1996/97. => Medlemsstaterna skall definiera och vidta åtgärder i sina genomförandeplaner för infrastrukturen inrätta/underhålla motsvarande nationella lokaliseringsdatabaser. för RDS-TMC och Lagstiftning E. Kommer att gås igenom på nytt vid ett senare skede (se 3. 1. B). 3. 2 ELEKTRONISKT AVGIFTSUTTAG Elektroniskt avgiftsuttag (Electronic fee collection - EFC) täcker inte bara det automatiska uttaget av vägtuUar utan tillhandahåller också sättet att införa elektroniskt differentierad prissättning för att bemöta problemen med trafikstockningar och föroreningar och för att av påverka driftskompatibilitet måste uppnås för att tillhandahålla optimal service till användaren till en rimlig kostnad; dvs. användarna bör endast behöva en slags utrustning vart de än reser i Europa. avvägningen mellan olika transportsätt14. En lämplig nivå En del länder har redan gjort betydande investeringar i EFC-system. Förslagen för för standarder för DSRC-länkcn som utvecklas i CEN är för en annan specifikation. Därför behövs en strategi för att samordna alla EFC-system för att uppnå driftskompatibilitet på en europeisk nivå. 14Policyrrågan om att använda differentierad vägprissättning som ett sätt att minska trafikstockningar och föroreningar behandlas i kommissionens grönbok "För en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn" och kommissionsförslaget att ersätta direktiv 93/89 inkluderar bestämmelser om en större differentiering av minskade skatter och användaravgifter. 11 Antagandet av en teknisk standard för kommunikationslänken är inte den enda frågan. Frågor om fordonsklassificering, multi-lane enforcement, användare som saknar utrustning samt rättsliga och institutionella frågor återstår. Forskning & utveckling A. EU-projekt bör upplysa om följande aktiv::. 1er: uppnå större precision för de nödvändiga parametrarna och mekanismerna som är validera DSRC-länken till den föreslagna för-standarden CEN/TC278 DSRC som utarbeta en strategi för övergång från befintliga system harmonisera de finansiella, institutionella och kommersiella kraven för att uppnå => lämplig teknik för automatiskt avr. if suttag och andra RTT-tjänster => => kontraktskompatibilitet mellan operatörerna ,=> inblandade för vägprissättning och vägavgifter. => Europeiska unionen skall stödja FoU-projekt och multinationella fältförsök för att demonstrera och validera de tekniska lösningarna i flerfiliga miljöer (inbegripet tekniska klassificering kommunikationslösningarna) för driftskompatibilitet vilket rådet begärde i sina resolutioner av den 28 september 1995 och den 11 mars 1997. samt kompatibilitet mellan de och upprätthållande att underlätta och kommer strategi den Teknisk harmonisering B. => De europeiska standardiseringsorganen kommer att anmodas att bestämma de tekniska standarderna och specifikationerna för driftskompatibilitet av EFC- systemen på en europeisk nivå, med hänsyn till flerfiliga förfaringssätt och införandet av ytterligare telematiktjänster med användning av samma teknik, dvs. boknings- och betalningsmöjligheter. Målet är att avsluta arbetet senast år 2000. tillsammans med vederbörande myndigheter => Kommissionen kommer att undersöka den europeiska tillgängligheten av extra bandbredd för DSRC på den frekvens som redan är tilldelad för RTT. Samordning av genomförandet C. => Kommissionen och medlemsstaterna kommer att utveckla en strategi för samordning av EFC-systemen för att uppnå driftskompatibilitet på en europeisk nivå, med hänsyn till redan befintliga system och arbetet i de europeiska standardiseringsorganen. => for research on Demand Management in Europe - gemensam åtgärd för forskning om efterfrågestyrning i Europa) har uppmanats att snabba upp arbetet med kontrakts-och förfarandekompatibilitet för sådana frågor som: * fordonsklassificering (med användande av det pågående arbetet i CEN) Styrkommittén CARD-ME (Concerted Action ,5Konferens för Europeiska post- och telestyrelserna (CEPT), ERC-beslut av den 22. 10. 92 (DEC/92/02). 12 institutionella tillförlitlig och rättvis tillämpning användare som saknar utrustning rättsliga och * * * ansvarsskyldighet => för att åstadkomma en samordnad europeisk strategi för vägprissättning. Eftersom allmänhetens uppfattning av situationen är mycket viktig måste man => både på EU-nivå och på de nationella nivåerna uppmärksamma informationsspridningen om de potentiella fördelarna med EFC-system. Andra samordnade åtgärder kommer att vidtas, där så är nödvändigt, till exempel t. ex. dataskydd, integritet, frågor, Finansiering Genom, till exempel budgeten för TEN-Transport kommer gemenskapen att stödja D. => projekt för genomförandet av driftskompatibla elektroniska avgiftsuttagssystern Lagstiftning E. => De rättsliga aspekterna av upprätthållandet kräver som ett första steg att de relevanta bestämmelserna i medlemsstatemas lagstiftning fastställs; driftsaspektema av den transeuropeiska tillämpningen kommer att studeras; om så är nödvändigt kommer harmoniseringsförslag att göras. Andra beståndsdelar som klassificering kanske också behöver lagstiftningsåtgärder. Kommissionen kommer att ta hänsyn till kraven och erfarenheten i kommissionens förordning (EG) nr 1524/96 (miljövärdekort som använder sig av DSRC-teknik) om utfonrming av förslag om elektroniskt avgiftsuttag. 3. 3 UTBYTE AV TRANSPORTDATA OCH INFORMATIONSHANTERING Insamling och utbyte av transportdata är en förutsättning för de flesta RTT-tjänster, inbegripet RDS/TMC. Utbyggnaden av RTT-tjänster i Europa kommer att kräva ett nära samarbete mellan olika länder och regioner, i synnerhet genom utbyte av trafikdata och inrättandet av gränsöverskridande trafikinformations- och trafikledningstjänster. Den privata sektorn förväntas också bli en viktig leverantör av telematiktjänster som fardvägledning och reseinformation för vägtransportsektom förutom de som redan erbjuds av vägmyndigheterna. Ett stabilt europeiskt harmoniserat system inom vilket dessa tjänsteleverantörer kan tillhandahålla gränsöverskridande tjänster kommer att hjälpa till att säkerställa att TERN- tjänsterna är driftskompatibla samt underlätta ett smidigt utnyttjande av tjänster över gränserna. Ett sådant system skulle också kunna användas som en mall för utvidgningen av mervärdestjänster till andra delar av vägnätet. 13 Forskning & Utveckling Harmonisering och validering av datautbytesspecifikationer genomförs för A. => närvarande inom DATEX-arbetsgruppen och FoU-projekt. B. Teknisk harmonisering och och digitala vägkartor protokoll, => Kommissionen kommer att uppm ,itra antagandet av gemensamma standarder för gränsöverskridande trafikdatautbyte inbegripet datalexikonet och dess händelselista, meddelandeformat geografisk lokaliseringshänvisning. => Kommissionen kommer att uppmana de europeiska standardiseringsorganen att formellt godkänna gemensamma gränssnitt för trafikdatautbyte. Information om multimodala transportsätt kommer också att omfattas. => Kommissionen kommer att underlätta utvecklingen av en ram (möjligtvis slutandet av ett "avtalsmemorandum mellan de inblandade aktörerna, dvs. vägmyndigheterna och för användandet av datautbytesstandarder inom TERN. Liksom när det gäller RDS-TMC är målet att intelligenta ett sådant avtalsmemoraedum sluts vid Världskongressen om inte uppnås transportsystem i Berlin i oktober 1997. Om den utsatta tidpunkten att lägga fram förslag för att kommer kommissionen, om så är nödvändigt, tillförsäkra att data- och i enlighet med de nödvändiga tekniska specifikationerna. informationsutbyte genomförs tillhandahallarna av tjänster Samordning av genomförandet C. Ett effektivt gränsöverskridande trafikdatautbyte mellan de behöriga myndigheterna och organisationerna måste omfatta mer än de tekniska aspekterna (med avseende på förfarandet, formatet och betydelsen av den data som utbyts) för att ta hänsyn till andra aspekter som tillförlitligheten för data, gemensamma skyldigheter, förfarandet för att utbyta data, ansvarsskyldigheten och kostnad/betalning. Styrkommittén för trafikcentum och datautbytesfrågor kommer, efter en översikt => av läget i medlemsstaterna, att ge rekommendationer om: * * * finansiering av gränsöverskridande datautbyte integreringen av andra metoder kompatibilitet mellan förfarandena för datautbyte mellan trafikcentrum => Ett antal andra frågor, inklusive dem som tas upp nedan, kommer att behöva lösas av medlemsstaterna för att stimulera utvecklingen av RTT-tjänster. * Principerna för tillgång till offentlig trafikdata av de som tillhandahåller RTT-tjänsterna och för utbyte av offentligt och privat ägd trafikdata. * Tillhandahållande av ett som underlättar bildandet av offentliga/privata partnerskap och mer allmänt deltagandet av den privata sektorn i att utveckla RTT-tjänster. Följande frågor omfattas: förenklade tillståndsförfaranden, system 14 förpliktelser att rätta sig efter handlingsprogram av allmänt intresse och ett konsekvent och harmoniserat tillvägagångssätt för transeuropeiska tjänster. * Tillhandahållande av ett system som tillåter trafikövervakning av (från offentliga eller privata sektorn eller i trafiktjänstleverantörer av inbegripet möjligheten och underhållning installation självständiga partnerskap) trafikövervakningsutrustning längs med vägarna. av * Rätten för tillhandahållare av RTT-tjänster (offentliga eller privata) att sända och sprida rese- och trafikinformation som en gratis- eller betaltjänst, avsedd för allmänheten eller för särskilda användargrupper. * för Principer sammankoppling transportörsdatabaser mellan transportmyndigheterna. => Kommissionen kommer att se över de arrangemang som är i drift i varje medlemsstat och i avsaknad av lämpliga bestämmelser främja lämpliga förslag till harmomseringsåtgärder före utgången av 1998. fordons- förär-, och av Finansiering D. => Kommissionen kommer att utvärdera metoder för att uppmuntra och stödja datautbytesinfrastruktur för nationell och gränsöverskridande trafik genom nationella eller europeiska samarbetsprojekt i budgetposter för TEN. Dessutom kommer den att undersöka möjligheten av att använda gemenskapens finansieringsinstrument (t. ex. Datautbyte mellan förvaltningar - IDA) för att finansiera verksamhet som är förenad med datautbytet mellan medlemsstater om förär-, fordons- och transportörsinformation. Lagstiftning E. Kommer att utvärderas på ett senare stadium (se 3. 3. B och C). 3. 4 MÄNNISKA/MASKIN-GRÄNSSNITT (HMI) Telematikanordningar inne i fordonen kommer att ha en inverkan på trafiksäkerheten. Det finns två huvudsakliga typer av anordningar 1) informationsvisning avsedd att stödja förarens beslut och 2) fordonskontrollanordningar intelligenta automatiska farthållare och system för undvikande av kollisioner) som påverkar förarens arbetsuppgift. Två separata allmänna regler för gott utövande bör hjälpa till med att maximera dessa anordningars säkerhetsfördelar och undvika problem. Den europeiska konferensen för transportministrar (ECMT) har visat stöd för ett sådant tillvägagångssätt. (som självständiga Även om säkerheten måste ha högsta prioritet, bör inte åtgärder skapa onödiga hinder eller restriktioner för den fria utvecklingen av framtida nyskapande produkter. Forskning och utveckling A. HMI-frågor om informationsvisning, fordonskontroll och multimediatillämpningar för mobila användare kommer att få en oavbruten satsning på FoU. 15 Teknisk harmonisering B. => Kommissionen kommer att sammankalla en arbetsgrupp som kommer att överväga utformningen av en praxis om HMI för informationsanordningar med ECMT:s Principuttalande I: New Information Technologies in the Road Transport Sector, s. 35-42, ECMT 1995) somutgångspunkt tillsammans med tillämpliga riktlinjer för hur den skall tillämpas. =:> De europeiska standardiseringsor ,^nen kommer att uppmanas att fortsätta sitt arbete om ergonomin för system som är inuti fordonen och att utvidga det till fordonskontrollsystem. => Kommissionen kommer att tillsammans med de berörda aktörerna utvärdera hur man kan utveckla: * * en praxis om HMI för fordonskontrollanordningar metoder för att framgångsrikt integrera HMI när fler än en anordning i fordonet är inblandat * överenskomna metoder för att utvärdera säkerheten. Samarbete för genomförandet C Ett förslag från arbetsgruppen för en praxis om informationsanordningar kommer => att överlämnas av kommissionen efter samråd med branschen till högnivågruppema om RTT och vägsäkerhet. Finansiering D. Förutses inte för närvarande. Lagstiftning Om man efter en E. inledningsperiod märker att praxisen om HMI för => informationsanordningar inte följs av de berörda aktörerna, kommer kommissionen att överväga att göra ett förslag antingen för att anpassa direktivet av den 18 juni 1992 (92/53/EEG, EGT L 225 av den 10. 08. 92) om tillnärmning av medlemsstatemas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon eller att införa ett kompletterande direktiv, med användning av CEN/ISO-standarder. 3. 5 SYSTEMARKITEKTUR RTT:s fulla potential kommer endast att förverkligas om de system och tillämpningar som införs kan uppnå en lämplig nivå av driftskompatibilitet. Vi behöver förstå hur de olika RTT-tillämpningarna fungerar samt strukturerna och gränssnitten för de olika beståndsdelarna, organisationerna och aktörerna i RTT-tillhandahållande och stödja dem med en systemarkitektur som kommer att ge driftskompatibilitet på lång sikt och prioriteringar för standardisering. Denna arkitektur bör vara "öppen" för att tillåta användandet av olika tekniker och konstruktioner inom en övergripande ram som bör • • • maximera fördelarna av RTT-systemintegrationen, stödja ett brett urval av kommersiella "mervärdestjänster" inom RTT, tillgodose ett brett urval av institutionella krav, 16 tillåta stegvis integrering med maximal nytta från befintliga system. Inledande resultat från kommissionens översyn av USA:s National ITS (Intelligent Transport Systems) Architecture visar att det inte är lämpligt att bara anta det amerikanska arbetet. RTT i Europa måste tjäna många olika behov och krav som inte övervägdes på djupet i USA, som kollektivtrafik och integrerad betalning. Forskning och utveckling A. => Europeiska kommissionen kommer att färdigställa en översikt av de europeiska och amerikanska resultaten om RTT-arkitektur, där man också använder sig av resultaten fjärde från den europeiska forskningen om RTT systemarkitektur i tredje och ramprogrammet och TELTEN216. Ytterligare arbete kommer att utföras för att integrera de befintliga resultaten i en övergripande arkitektur och utveckla de områden som i denna första fas anses ha högre prioritet. Teknisk harmonisering B. => CEN kommer sannolikt att bli en nyckelaktör. Kommissionen kommer att diskutera med CEN vad de mer i detalj skall bidra med, inklusive revideringen av arbetsplanen för dess lämpliga kommittéer, med hänsyn tagen till FoU på systemarkitektur och annan internationell utveckling. Samordning av genomförandet C. Kommissionen kommer att samråda med de berörda aktörerna (nationella, => regionala standardiseringsorgan, biltillverkare, elektronikindustrin, teleoperatörer, RTT-tjänsteleverantörer och operatörer osv. ) för att utveckla en europeisk systemarkitektur som tillhandahåller den nödvändiga ramen för driftskompatibilitet utan att kväva nyskapandet. lokala myndigheter, och D. => Finansiering Kommer att övervägas vid en lämplig tidpunkt. Lagstiftning E. Förutses inte för närvarande. 4. ANDRA TILLÄMPNINGAR PÅ EU-DAGORDNINGEN tillämpningarna som beskrivs ovan är ett första steg De fem prioriterade i genomförandeprocessen för RTT i Europa. EU:s handlingsplan måste vidgas. Andra möjliga prioriterade tillämpningar skildras i stora drag i detta kapitel. Dessa förslag uppfyller rådets uppmaning till kommissionen "att fastställa de andra tillämpningar vars utveckling skall prioriteras". Urvalet tog hänsyn till bidragen från medlemsstaterna, yrkesorgauisationet, resultaten av Fol '-arbete och internationell erfarenhet. l6TELTEN2 - Telematikgenomförande i transeuropeiska vägnätet. 17Rådets resolution om utnyttjande av telematik i vägtransportsektom (EGT 95/C 264/01 av den 11. 10. 95). 17 RTT-tillämpningarna som beskrivs nedan utgör en öppen lista som kommer att revideras och uppdateras när prioriteringarna på den europeiska nivån blir tydligare. Dessa andra prioriterade tillämpningar är: * * * * * * Information och vägledning före färd samt under färd Styrning, drift och övervakning av trafiken i städerna och mellan städerna Andra transporttelematiktjänster i städerna Kollektivtrafik Avancerade säkerhets/kontrollsystem för fordon Kommersiell fordonsverksambet (logistiska kedjor) Den preliminära listan på krav och verksamhet som framförs här grundas på en första analys gjord av kommissionen om huruvida särskilda åtgärder krävs och vilka de är. Denna analysen kommer att fortsätta för att fastställa prioriteringar och ytterligare särskilda förslag. Högnivågruppen och industri forumet kommer att uppmanas att hjälpa till med att nå de slutliga besluten. FoU kommer att behövas under varje underrubrik. I sitt förslag till det 5:e ramprogrammet har kommissionen fastställt allmänna FoU-behov. Ytterligare detaljer om de Fotl-åtgärder sova krävs kommer att tillkännagivas i kommissionens förslag för de särskilda programmen. Fortlöpande FoU är också sannolikt i de nationella initiativen. 4. 1 INFORMATION OCH VAGLEDNING FÖRE FARD OCH UNDER FÄRDENS GÅNG En av EU:s viktigaste prioriteringar är främjandet av transporter med flera transportsätt (intermodal transport). Reseinfonnation före färden och färdplanering tillhandahåller grunden för att välja det mest lämpliga transportsättet. Dynamiska intermodala reseinformationssystem (reseplanering) kan bli allmänt tillgängliga över hela EU för användning av resebyråer, trafikcentrum och navigeringssystem. Åtgärder behövs för att tillförsäkra driftskompatibiliteten mellan och kontinuiteten hos meddelanden och protokoll mellan olika transportsätt och mellan länder och allmän tillgänglighet över hela Europa. Resenärer och kommersiella transportörer (t. ex. godsspeditörer) kan då göra ett objektivt och personligt val från alla transportsätt som är tillgängliga på rutten. Ett sådant system skulle ge ett positivt bidrag till trafiksäkerheten, miljön (kortaste rutten, byte av transportsätt) och lokala trafikstockningar. Dessutom har lokala myndigheter ett intresse av information och vägledning före färden och under färdens gång som ett sätt att ändra människors beteende och påverka deras rörlighetsval t. ex. för att uppnå vissa luftkvalitetsnormer. TEN-T riktlinjer. EGT 1. 228 av den 9. 9. 96, och Grönboken om medborgarnätet, KOM (95/601). 18 Reseinformationstjänster har också möjligheten att utveckla en stark marknad för kommersiellt inriktade produkter (som bärbara informationsanordningar) och tjänster för information under färdens gång (t. ex. navigering och färdvägledning). Ett viktigt europeiskt intresse kommer att vara skapandet av en ram för att uppmuntra investeringar av den privata sektorn. Teknisk faarmoniserip g • harmoniserade och konsekventa lokaliseringshänvisningssystem. Standardisering av informationsarkitekturen och användargränssnitten, i synnerhet Samordning av genomförandet • Kommissionen kommer att förbereda och komma överens med de berörda aktörernas rådgivande riktlinjer om köp och försäljning av information mellan ägarna och inbegripet en praxis för kvalitetsövervakningsförfaranden och tjänsteleverantörerna, överväganden vad gäller inverkan på trafikledning och vägsäkerhet. • trafikiriformation) tjänster på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Uppmuntra offentliga-privata partnerskap för att utveckla (rese- och Finansiering • • Lagstiftning • • • Studera företagsfall för en Europa-täckande intermodal färdplaneringstillämpning. Utvärdera utrymmet för innovativ finansiering av organisationer för intermodala reseinformationstjänster på nationell eller all-europeisk nivå. Överväga inledande finansiellt stöd genom TEN-budgeterna. Analysera den befintliga lagstiftningen för integritet och dataskydd och vidta ytterligare åtgärder om det är nödvändigt. Medlemsstaterna skall offentliggöra riktlinj er som fastställer plikterna, skyldigheterna och rättigheterna hos de som tillhandahåller informationsinnehållet och mervärdestjänsterna. LEDNING, DRIFT OCH ÖVERVAKNING AV TRAFIKEN MELLAN 4. 2 STÄDER OCH I STÄDER RTT har tillämpats på ledning, drift och övervakning av trafiken i städer och mellan städer under många år. TransporttelematiktiUämpningar erbjuder avancerade lösningar för att uppnå ett mer homogent trafikflöde vilket ökar trafiksäkerheten och bekvämligheten. Framtida utveckling kommer att tjänsterna. Kommissionens mål har skildrats i stora drag i TEN riktlinjer för transport och i inrätta en jämförbar grönboken "Medborgarnas nätverk" och riktas mot att kvalitetsnivå och trafikledningen i informationstjänsterna. leda till en större integration av kontinuitet tjänsterna och på 19 4. 2. 1 Ledning, drift och övervakning av trafik mellan städer Målet är att - där så är lämpligt - främja ett europeiskt perspektiv, till exempel att tillförsäkra ett minimum av kvalitet, kontinuitet och samordning av trafikledning och informationstjänster över hela transeuropeiska vägnätet. Teknisk harmonisering Kommissionen kommer att överväga hur man bäst inrättar en gemensam • användning av bildtecken för växlar»de meddelandetecken, inbegripet främjandet av en praxis för bildtecken som redan i. t^seklas i EG:s ramprogram, och vilka ändringar som är nödvändiga i Wienkonventionen om vägskyltar och signaler, 1968 i dess ändrade lydelse. Samordning av genomförande • • • Utveckla ytterligare trans-europeiska fler-korridors- och nätledningsprojekt (bredtäckande omledning, händelseinformation, väder- och miljörelaterad trafikledning och nätövervakning) utnyttja automatisk olycksdetektering och påfartsstyrning på nationell/regional nivå harmonisera sätten för resenärer, i synnerhet förarna, att fa hjälp i de olika medlemsstaterna (för att övervinna språkproblem). I synnerhet, att fullfölja medlemsstaternas tillämpning av ett EU-larmnummer (nr 112) på den fasta infrastrukturen och mobila nätet som erfordras av rådets beslut 91/396. Utveckla innovativa metoder för att finansiera genomförandet och driften av för offentliga/privata inklusive en finansiell grund telematiksystem Finansiering • avancerade partnerskap. • men sammanhållningsfonden, regionfonden) där det är tillämpligt. använda för Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla projektförslag inom ramen för TEN, (t. ex. andra EG också finansieringsinstrument att Lagstiftning • trafikledningen. Se över lagstiftningen för att finna lämpliga modeller för att upprätthålla 4. 2. 2 Ledning, drift och övervakning av trafik i städer Målet är att utveckla en öppen europeisk systemarkitektur för telematiktillämpningar i städer (se även 3. 5) och skapa riktlinjer för att hjälpa städer med planeringen och upphandlingen av system och tjänster. 19Rådets beslut av den 29 juli 1991 om införandet av ett gemensamt europeiskt larmnummer (91/396/EEG). 20 Teknisk harmonisering Definiera de nödvändiga gränssnitten för integreringen av trafikinformations- och övervakningssystem i städer med bussprioritet och andra besläktade efterfrågestyrningsåtgärder och övervakningssystem för luftkvaliteten för att tillhandahålla optimerade och integrerade trafikledningssystem i städer. Definiera specifikationer för sammankopplingen av lednings- och övervakningscentrum för trafik i städer och mellan städer för att underlätta trafikflödet i stadskärnor (praxis för datautbyte) stödja utvecklingen av kompatibla tillgångsövervakningssystem för efterfrågestyrning i stadskärnorna. • • Samordning av genomförandet Utväxla de bästa metoderna för: • • dynamisk signalövervakning, telematiksystem för utsatta väganvändare (t. ex. upptakt av fotgängare vid trafiksignalinstallationer), utnyttjande av förbättrade hjälpmedel för insamling och bearbetning av data för att uppnå en täckning av alla viktiga vägar, realtidsövervakning av nätvillkoren vid ett rese- och trafikinformationscentrum. Finansiering • TEN-projekten kommer att stödja tillämpningar inom detta område, (t. ex. sammankoppling mellan stadstrafikkontroll och luftkvalitetsövervakning). 4. 3. ANDRA TELEMATIKTRANSPORTTJANSTER FÖR STÄDER Inom området för elektronisk betalning och bokning har ett antal kraftfulla RTT- tillämpningar visats som väntar på att utnyttjas till fullo. Många vinner terräng lokalt och regionalt i Europa, men det finns ett antal frågor som kräver samförstånd mellan medlemsstaterna innan en stark europeisk marknad kan skapas. Teknisk harmonisering • Komma överens om strategier för att uppnå teknisk kompatibilitet och driftskompatibilitet för betalningssystem för kollektivtrafik och parkering i Europas olika regioner. Utveckla gemensamma kommunikationsplatformar, som GSM eller Internet för att betala i förväg för information och tjänster (t. ex. information och biljettpriser för kollektivtrafiken, information och kostnader för parkering, information och bokning av hotell). • • • Samordning av genomförandet • Åtgärder för att bekämpa bedrägeri och betalningssmitning, särskilt gränsöverskridande åtgärder. 21 4. 4 KOLLEKTIVTRAFIK De som driver kollektivtransporten behöver specifikationer för kostnadseffektiva RTT- tillämpningar. Dessa täcker system för insamling av avgifter, fordonslokalisering och funktionsdugliga stödsystem inbegripet bussprioritet/ säkerhet/ iordningsställande av tidtabeller/ underhåll och passagerarinformationstjänster i realtid (dvs. offentliga terminaler, elektroniska resevägledningar) Teknisk harmonisering Främja användningen av den gemensamma datamodellen för telematikbeståndsdelar för kollektivtrafiken. Stödja den motsvarande standardiseringsarbetsgruppens arbete i CEN. Tillförsäkra tillgången och tillgängligheten till databaser (för att möjliggöra reseplanering). Främja harmoniseringen av gränssnitt (HMI) för informationsterminaler. • Samordning av genomförandet • Främja sammanbindningen av nationella och regionala databaser för reseplanering genom att använda verktyg för elektronisk spridning (dvs. Internet eller GSM för handterminaler) Främja integreringen av reseinformationstjänster med andra mervärdestjänster (dvs. bokningar, turistinformation). • Finansiering • TEN-projekten förväntas fungera inom detta område. 4. 5 AVANCERADE SYSTEM FÖR FORDONENS SÄKERHET/KONTROLL Avancerade system för fordonens säkerhet och kontroll omfattar ett stort urval system som är avsedda för att förbättra säkerheten och öka förarens bekvämlighet i linje med unionens gemensamma transport- och industripolitik. De stöder förarna när de kör och hjälper till att undvika eventuella farliga körsituationer, tillhandahåller hjälp till förarna vid nödsituationer och vid ogynnsamma körförhållanden (dvs. siktförsämring), och rent allmänt minskar förarens arbetsbörda. En del exempel på förstagenerationssystem är intelligenta dynamisk hastighetsanpassning, förarövervakning, fordonshantering vid en nödsituation och stöldskyddsanordningar. Andra system under utveckling kommer att tillhandahålla självstyrande fordonsfunktioner sammankopplade med självstyrande motorvägsbegrepp som självstyrande farthållning, stop & go-automatisering, autonomous lateral control, electronic tow-bar andplatooning, som också ger en bättre användning av infrastrukturen. En del av dessa systemen kommer att lanseras på marknaden inom 3 till 5 år. siktförbättring, antikollision, filhållning, farthållare, 22 Teknisk harmonisering • Förarassistanstjänster för nödsituationer baserade på GPS/GSM (automatisk generering av en nödsignal med exakt lokalisering). Standardisering av stöldskyddsanordningar för fordon behövs för att möjliggöra deras användning över hela Europa. Standardisering av system för diagnos i fordonen för att möjliggöra snabb och effektiv assistans vid vägen. • • Lagstiftning Kommissionen kommer att, tillsammans med berörda aktörer, överväga att inrätta ett minimum av Europa-täckande regler som underlättar utnyttjandet av dessa system, inbegripet: • utvecklingen av en ram/riktlinjer för försöksutvärdering inbegripet säkerhetskrav, testningsstrategier och metoder för utvärderingen av möjligheten till övervakning, kraven för tillträde till vägnätet för skarpa tester, • riktlinjer för tillverkarna, praxis eller standarder och certifierings/typgodkännande- • förfaranden med ömsesidigt erkännande i hela Europa, konsumentskydd inbegripet ansvarsreglering mellan föraren, ägaren systemtillhandahållaren och tillverkaren. 4. 6 KOMMERSIELL FORDONSVERKSAMHET (LOGISTIKKEDJOR) Åtgärder omfattar elektronisk spårning av gods (särskilt viktigt för farligt gods) och kombitransport (t. ex. väg/järnväg). Större användning av elektroniska dokument och elektronisk protokollföming, i synnerhet den elektroniska färdskrivaren, s. k. smarta körkort och ett gränsförfarande utan avbrott kommer att stödja målen för transportpolitiken, i synnerhet säkerhet och effektivitet. Teknisk harmonisering • Utveckla möjligheterna för att integrera fraktledningssystem så att interna telematiktillämpningar inom transportföretagen kan bli sammankopplade till nationella och regionala myndigheter. Detta skulle göra det möjligt att automatisera underrättelser om farligt gods och gränspasseringstjänster. Stödja de europeiska standardiseringsorganens arbete för en öppen arkitektur för frakt- och fordonsledning. • Samordning av genomförandet • Utveckla ett telematiknät för att tillhandahålla assistans vid olyckor med farligt 20 gods i enlighet med KEMLER-praxisen som tillämpas i EU och HAZCHEM- praxisen21 som är ett undantag för Förenade kungariket. 20Direktiv 94/55/EG 2,HAZCHEM = HAZardous and CHEMical Goods (farliga och kemiska varor) 23 Finansiering • Överväga lämplig finansiering för projekt som omfattar kombinerade transporter, i synnerhet spårning. 5. SLUTSATSER Utbyggnaden av vägtransporttelematik i E. aopa kan hjälpa till att göra våra vägar säkrare, utnyttja dem mera effektivt samtidigt som vägtrafikens negativa inverkan på miljön minskas. Det kommer också tillförsäk^u att europeisk industri förblir konkurrenskraftig på världsmarknaden. Allt detta blir till nytta för de europeiska medborgarna och konsumenterna. I detta meddelande fastställs en strategi, ram och inledande åtgärder för utnyttjandet av RTT i Europa. Fem prioriterade områden har fastställts, nämligen RDS/TMC-baserade trafikdata- elektroniskt informationstjänster, utbyte/informationshantering, människa/maskin-gränssnitt systemarkitektur. Angelägna åtgärder måste sättas i gång för var och en av dessa, i synnerhet: (EFC), hantering avgiftsuttag och av - slutandet av ett avtalsmemorandum mellan de berörda aktörerna för att tillhandahålla en ram för utnyttjandet av RDS/TMC och utbyte av data om det transeuropeiska vägnätet. Om sådana avtalsmemorandum inte uppnås senast i oktober 1997 kommer kommissionen att överväga att lägga fram förslag senast vid utgången av 1997, - de europeiska standardiseringsorganen anmodas att ta fram standarder för driftskompatibiliteten hos elektroniska avgiftsuttagssystem på en europeisk nivå; kommissionen och medlemsstaterna kommer att utveckla en strategi för konvergensen av elektroniska avgiftsuttagssystem för att uppnå driftskompatibilitet på en europeisk nivå, med beaktande av i de europeiska standardiseringsorganen, system och arbetet redan befintliga - kommissionen kommer att sammankalla en arbetsgrupp för att hjälpa den att skriva ett utkast till en praxis om HMI för informationsanordningar i fordonen, - de europeiska standardiseringsorganen kommer att anmodas att se över sina tillämpliga arbetsplaner och kommissionen kommer att tillsammans med berörda aktörer utveckla en europeisk RTT systemarkitektur. Andra prioriterade tillämpningar är information och vägledning före färd och under färden, ledning av trafik i städerna och mellan städerna, drift och övervakning, andra transporttelematiktjänster i städer, kollektivtrafik, avancerade säkerhets/kontrollsystem för fordon och kommersiell fordonsverksamhet. Analysen av dessa andra prioriterade tillämpningar med hjälp av högnivågruppen och industri forumet kommer att förstärkas för att bestämma om och vilka särskilda åtgärder behövs, deras prioriteter och vilka tillägg som bör göras. 24 Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas införlivandet av telematikbegreppen med integrerade transportstrategier i syfte att främja olika mål för politiken (transport, miljö, etc. ) Kommissionen kommer att lägga fram detaljerade förslag under perioden 1997 till 1999, som angetts i detta meddelande, för att bistå den snabba utbyggnaden av RTT. Den kommer också att övervaka hur genomförandet fortskrider och rapportera årligen. Dessutom kommer kommissionen att förlänga den nuvarande listan med åtgärder och lägga fram nya förslag under rubrikerna FoU, teknisk harmonisering, samordning av genomförandet, finansiering och lagstiftning för att ta oss in i nästa årtusende och vidare. 25 Med beaktande av rådets resolutioner om RTT från 1994,1995 och 199722 anmodar kommissionen rådet och Europaparlamentet att stödja detta meddelande som ramen för åtgärder inom EU om utnyttjandet av RTT. • Tabell 2: Gemenskapsverktyg som är tillgängliga för vägtransporttelematik I enlighet med fördragets bestämmelser, kan gemenskapen: Forskning och utveckling stödja forsknings-, utvecklings och demonstrationsåtgärder genom att inrätta ett flerårigt ramprogram. Sådana åtgärder inom RTD-aktiviteter för utvecklingen av transporttelematikverktyg och tjänster omfattas av det nuvarande fjärde ramprogrammet och nämns i kommissionens förslag till det femte ramprogrammet (1998-2002). • tillämpas. Avdelning XV Forskning och teknisk utveckling (artikel 130f,h,i) i EG-fördraget Teknisk harmonisering _ genomföra alla åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa telematiktillämpningarnas driftskompatibilitet över de nationella gränserna och underlätta den inre marknadens funktion: detia inbegriper stöd för standardiseringsarbetet som utförs av de europeiska standardiseringsorganen (CEN/CENELEC/ETSI) som, där så är nödvändigt, kan kompletteras av gemenskapslagstiftning och avtalsmemorandum, Avdelning V Gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av • lagstiftning (artikel 100a) och avdelning XII Transeuropeiska nät (artikel 129c) i EG- fördraget tillämpas. Samordning _ med tredje länder. • enas om och samordna den nationella politiken. Kan även inbegripa samarbete Avdelning XII Transeuropeiska nät (artikel 129c. 2) i fördraget tillämpas. Finansiellt stöd _ stödja i budgetposterna för TEN-Transport och TEN-Telekom, projekt av 23 strukturverktygen, som fastställs i TEN:s riktlinjer. Gemenskapen kan också bidra, gemensamt intresse genom och budgeterna regionpolitiken, till finansieringen av särskilda projekt i medlemsstaterna inom området transport och telekommunikation som bidrar till regionalmålen, • XIV Ekonomisk och social sammanhållning (artikel 130a-e) i fördraget tillämpas. Avdelning XII Transeuropeiska nät (artikel 129c) i EG-fördraget och avdelning sammanhållningsfonden dvs. för 22EGT 94/C 309/01, EGT 95/C 264/01, EP (95) 212. 659/slutlig, Ekonomiska och sociala kommittén CES 1160/95 och rådets resolution av den 11. 3. 97 nr 6321/97 Trans 33. 23Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18. 09. 95 om allmänna regler för gemenskapens stöd på området för transeuropeiska nät EGT nr L 228/1 av den 23. 09. 95. 26 anta lagstiftning som inrättar riktlinjer för transeuropeiska nät som belyser anta lagstiftning som kommer att underlätta att den inre marknaden fungerar på ett anta lagstiftning som inrättar en inre marknad för transporttelematik-tjänster, -nät Avdelning III Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital (artikel 59-66) och Lagstiftning _ riktigt sätt genom utvecklingen och användningen av transporttelematik, _ och -utrustning, • avdelning V (artikel 100a) i fördraget tillämpas. _ användandet av telematiksystem i de olika transportsätten,24 • _ den rättsliga ramen för informationssamhällets utveckling, • tillämpas. _ • anta lagstiftning för att förbättra transportsäkerheten, Avdelning IV Transporter (artikel 75c). Avdelning XII Transeuropeiska nät (artikel 129c) i fördraget tillämpas. Ta med åtgärder för utvecklingen av transporttelematiktillämpningar och -tjänster i Avdelning III Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital (artikel 59) i fördraget 24. Beslut nr 1692/96 av den 23. 07. 96. 27 ISSN 1024-4506 KOM(97) 223 slutlig DOKUMENT SV 15 07 Katalognummer : CB-CO-97-213-SV-C ISBN 92-78-19693-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg IK


title: 97/354/CE: Decisione della Commissione del 20 maggio 1997 che modifica per la sesta volta la decisione 95/32/CE che approva il programma austriaco di aiuti in applicazione dell'articolo 138 dell'atto relativo alle condizioni di adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia (Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1666/97 dell'on. David BOWE alla Commissione. Riduzione dei composti organici volatili

eurovoc_concepts:
EU Member State
distributor
national law
organic chemical
petrol
pollution control
pollution control measures
retail outlet
stratospheric pollution

text: C 21/80 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 22. 1. 98 (98/C 21/175) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1666/97 di David Bowe (PSE) alla Commissione (20 maggio 1997) Oggetto: Riduzione dei composti organici volatili Intende la Commissione procedere all(cid:146)elaborazione di una proposta per la riduzione dei composti organici volatili (COV) che si liberano nelle operazioni di rifornimento di carburante presso le stazioni di servizio (direttiva «Fase II»)? Se la risposta e‘ negativa, quali ne sono le ragioni? Risposta data dalla Sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (19 giugno 1997) Dal punto di vista ambientale, le perdite di composti organici volatili (COV) che si verificano in fase di rifornimento presso le stazioni di servizio rappresentano una percentuale esigua (2%) delle perdite totali dovute ad usi antropici a livello europeo. Sette Stati membri (Danimarca, Germania, Lussemburgo, Paesi Bassi, Austria e Svezia) hanno varato disposizioni nazionali per la riduzione dei COV; la Francia intende basarsi sulla normativa quadro sulla qualita‘ dell(cid:146)aria per una serie di disposizioni a livello locale (per grandi citta‘ ed aree fortemente inquinate); sembra poi che il Regno Unito (UK) prendera‘ provvedimenti di tipo «Fase II» per un certo numero di stazioni di rifornimento. Presso altri Stati membri (Grecia, Finlandia) e‘ in corso l(cid:146)analisi dei risultati dei progetti pilota o, come nel caso del Belgio, e‘ iniziato il dibattito con la federazione petroli nazionale. Alla luce di questa situazione si desume che un(cid:146)iniziativa della Commissione sulla «Fase II» apporterebbe benefici solo marginali in termini di riduzione delle emissioni. Un(cid:146)eventuale proposta al riguardo non figura quindi fra le attuali priorita‘ legislative. Tuttavia la strategia per l(cid:146)ozono attualmente in fase di elaborazione, la cui adozione da parte della Commissione e‘ prevista per la primavera 1988, terra‘ conto delle emissioni riconducibili a questo ambito; sulla base delle conclusioni della strategia contro l(cid:146)ozono troposferico, la Commissione verifichera‘ necessita‘ e natura di eventuali sue future iniziative in materia di perdite di COV durante le operazioni di rifornimento. (98/C 21/176) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1677/97 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (7 maggio 1997) Oggetto: Finanziamenti BEI e Giubileo di Roma Rispondendo all(cid:146)interrogazione E-0178/97 (1), presentata dalla sottoscritta il 3. 2. 1997, la Commissione ha reso noto che la BEI ha accordato al Comune di Roma e alla Regione Lazio un prestito di 1. 400 milioni, relativamente alla realizzazione del piano delle opere per il Giubileo del 2000. Recentemente, pero‘, il Capo di Gabinetto del Sindaco di Roma ha ammesso l(cid:146)elevato tasso di rischio collegato alla realizzazione effettiva di molte delle opere previste: infatti, nonostante manchino meno di mille giorni al 2000, lo stato di avanzamento delle opere in questione e‘ praticamente nullo, mentre il vice Sindaco ed Assessore alla Mobilita‘ del Comune di Roma continua ad annunciare possibili stravolgimenti del piano stesso che ne ritardano la realizzazione. Cio‘ premesso, puo‘ la Commissione: 1. esprimere un parere sulla effettiva realizzabilita‘ delle circa cinquecento opere previste dal piano per il Giubileo al cui finanziamento concorre la BEI; 2. 3. rendere note, se possibile, le effettive modalita‘ di erogazione del finanziamento, se si trattera‘ cioe‘ di un contributo versato in una unica tranche sulla base del piano complessivo o se verra‘ realizzata una disamina opera per opera erogando di volta in volta il finanziamento relativo; far sapere se i continui ritardi accumulati dall(cid:146)Amministrazione comunale di Roma nella realizzazione delle opere in questione stanno mettendo a rischio la reale fruibilita‘ del finanziamento BEI per il Giubileo da parte del Comune di Roma? (1) GU C 319 del 18. 10. 1997, pag. 33


title: 97/353/EG: Kommissionens beslut av den 20 maj 1997 om bemyndigande för medlemsstaterna att tillåta undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 77/93/EEG avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) för plantering, dock inte fröer, med ursprung i Argentina

eurovoc_concepts:
Argentina
crop production
derogation from EU law
import restriction
parasitology
plant health control


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1670/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Solenergi

eurovoc_concepts:
EU production
electronic component
energy production
energy technology
research and development
semi-metal
solar energy

text: C 45/76 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 2. 98 › F(cid:230)llesskabet derfor m(cid:229) bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at sikre, at de nłdvendige bestemmelser indfłjes i MARPOL- konventionen under den igangv(cid:230)rende revision af MARPOL (den internationale konvention om forebyg- gelse af forurening fra skibe). Der arbejdes for łjeblikket p(cid:229) at afpudse det nye bilag VI til MARPOL 73/78, der vedrłrer begr(cid:230)nsninger af luftforurenende stoffer (nitrogenoxider (Nox), svovldioxid (SO2) og VOC) hidrłrende fra skibe. Det foresl(cid:229)ede bilag vil blive forelagt til godkendelse p(cid:229) en konference i september 1997. N(cid:229)r et tilstr(cid:230)kkeligt antal stater har ratificeret bilaget, vil disse bestemmelser tr(cid:230)de i kraft. P(cid:229) baggrund af den endelige vedtagelse af (cid:230)ndringen af MARPOL-konventionen vil Kommissionen tage stilling til, om det er hensigtsm(cid:230)ssigt at foresl(cid:229) en (cid:230)ndring til direktiv 94/63/EF, i overensstemmelse med direktivets artikel 9, herunder en udvidelse af direktivets anvendelsesomr(cid:229)de til ogs(cid:229) at omfatte dampkontrol- og -genindvindingssystemer for p(cid:229)fyldningsanl(cid:230)g og fartłjer. (1) EFT L 365 af 31. 12. 1994. (98/C 45/91) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1670/97 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (20. maj 1997) Om: Solenergi Er det rigtigt, at der ikke i łjeblikket er nogen europ(cid:230)isk produktion af silicium, der er en vigtig bestanddel i produktionen af fotosp(cid:230)ndingsceller? Er det fordi dette stof ikke findes i Europa, eller fordi der ikke er iv(cid:230)rksat nogen udvinding heraf? Hvor f(cid:229)r EU sine siliciumleverancer fra? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af E· dith Cresson (26. juni 1997) Silicium er et af de mest udbredte grundstoffer p(cid:229) jorden › sand best(cid:229)r stort set af siliciumoxid › s(cid:229) der er ingen mangel p(cid:229) silicium i Europa. Kemisk rent silicium kan ikke anvendes i solceller eller elektronisk udstyr. Det skal renses yderligere for at blive af »solcellekvalitet« (dvs. anvendeligt til solcelleproduktion) og endnu mere, hvis det skal anvendes i transistorer, integrerede kredslłb eller andre elektroniske komponenter. Silicium af solcellekvalitet fremstilles af adskillige europ(cid:230)iske firmaer, og forskning og udvikling (F&U) med henblik p(cid:229) en mere omkostningseffektiv produktion af denne form for silicium finansieres for łjeblikket under programmet for ikke-nuklear energi, for at sikre europ(cid:230)iske forsyninger af alle łnskede kategorier af silicium af solcellekvalitet (amorf, krystallinsk, tyndfilm). (98/C 45/92) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1671/97 af Amedeo Amadeo (NI) og Spalato Bellere· (NI) til Kommissionen (20. maj 1997) Om: Trafiksikkerhed Det er absolut nłdvendigt at udarbejde en integreret plan vedrłrende trafiksikkerhed som fłlge af det skr(cid:230)mmende store tal p(cid:229) 45. 000 ofre for trafikuheld, der finder sted hvert (cid:229)r p(cid:229) Den Europ(cid:230)iske Unions veje, men ogs(cid:229) som fłlge af de samfundsłkonomiske omkostninger i forbindelse med disse uheld, der ansl(cid:229)s til 162 mio ecu om (cid:229)ret. Kommissionen bedes udarbejde en handlingsplan, hvori der fastl(cid:230)gges bindende lovgivningsforanstaltninger som f. eks. pligt til at foretage en undersłgelse af indvirkningen p(cid:229) trafiksikkerheden i lighed med den pligt, der g(cid:230)lder p(cid:229) miljłomr(cid:229)det, og som obligatorisk skal udfłres i forbindelse med ethvert nyt infrastrukturprojekt. Endvidere błr handlingsplanen indeholde bestemmelser om en styrkelse af nłdhj(cid:230)lpstjenesterne, oprettelse af en database, der registrerer fremskridtene, igangs(cid:230)ttelse af pilotprojekter dels vedrłrende teknikken, dels vedrłrende de anordninger, der kunne medvirke til at mindske antallet af trafikuheld