text: 25. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 60/55 Hur ho¤ga a¤r de (cid:229)rliga kostnaderna fo¤r transporten av (cid:148)ledamo¤ternas l(cid:229)dor(cid:148) mellan Bryssel och Strasbourg? Hur mycket kostar den chauffo¤rstja¤nst som st(cid:229)r till parlamentets fo¤rfogande per (cid:229)r? Hur ho¤ga a¤r kostnaderna fo¤r parlamentets tolk- och o¤versa¤ttningstja¤nster per (cid:229)r? Hur m(cid:229)nga parlamentsansta¤llda reser varje m(cid:229)nad till Strasbourg fo¤r plenarsammantra¤dena? Var bor dessa na¤r EU organiserar login? Hur ho¤ga a¤r kostnaderna fo¤r denna logi? Med hur mycket skulle de parlamentsinterna kostnaderna (t. ex. o¤versa¤ttningstja¤nster) o¤ka per stat vid en anslutning av de o¤steuropeiska staterna? Finns det n(cid:229)gra studier eller scenarier o¤ver detta? Om ja, vilka resultat har man kommit fram till och var kan man ta del av dessa? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens va¤gnar (25 juli 1997) Kommissionen a¤r inte ansvarig fo¤r parlamentets budget. De uppgifter som parlamentsledamoten bega¤rt kan erh(cid:229)llas fr(cid:229)n parlamentet sja¤lvt, t. ex. genom att sta¤lla fr(cid:229)gor till presidiet s(cid:229)som fo¤reskrivs i artikel 28 av parlamentets arbetsordning. (98/C 60/85) SKRIFTLIG FR¯GA E-1845/97 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (30 maj 1997) A¤mne: Kommissionens spar(cid:229)tga¤rder Kommer kommissionens spar(cid:229)tga¤rder att leda till nedska¤rningar i utbetalningarna av bidrag till medlemsstater- na? Kommer den ringa o¤kningen av jordbruksbudgeten att leda till ytterligare inkomstfo¤rluster fo¤r de o¤sterrikiska jordbrukarna? Finns det n(cid:229)gra prognoser eller underso¤kningar ang(cid:229)ende detta? Om ja, vilka resultat visar dessa? Vilka av den inre politikens omr(cid:229)den m(cid:229)ste ra¤kna med minskade anslag 1998? 1. 2. 3. 4. Enligt vilka kriterier har de omr(cid:229)den valts ut som kommer att f(cid:229) minskade anslag? Varfo¤r prioriterades projekten Phare, Meda, fiskeri och humanita¤rt bist(cid:229)nd framfo¤r andra externa (cid:229)tga¤rder? Vad inneba¤r den skatteutja¤mning inom spannm(cid:229)lssektorn som har bekra¤ftats av kommissiona¤r Fischler? Hur motiveras nedska¤rningarna av spannm(cid:229)lsbidragen? (98/C 60/86) SKRIFTLIG FR¯GA E-1933/97 fr(cid:229)n Giulio Fantuzzi (PSE) till kommissionen (4 juni 1997) A¤mne: Kompensationssto¤d fo¤r odlingsbar jord Under diskussionen om jordbruksprispaketet fo¤r 1997/1998 i r(cid:229)det (jordbruksministrarna) den 21 och den 22 april 1997 bekra¤ftade kommissiona¤r Fischler att (cid:148)fo¤rslaget om att reducera kompensationssto¤det fo¤r odlingsbar jord(cid:148), vilket som ka¤nt skulle medfo¤ra en utgiftsminskning p(cid:229) 1,4 miljarder ecu i budgeten fo¤r 1998, (cid:148)inte utgo¤r n(cid:229)gon integrerad del av prispaketet(cid:148)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1993/97 do Deputado Olivier DUPUIS à Comissão. Turquia

eurovoc_concepts:
Türkiye
accession to the European Union
eligibility criteria
international relations

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1874/97 van Gianni TAMINO aan de Commissie. Niet-naleving door Italië van de richtlijn betreffende de bescherming van dieren die voor experimenten en andere wetenschappelijke doeleinden worden gebruikt

eurovoc_concepts:
EC Directive
European Commission
Italy
animal experimentation
health legislation
infringement procedure (EU)
national implementing measure
national law

formats: html pdf print

text: C 45/116 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 98 (98/C 45/146) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1874/97 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (30 mei 1997) Betreft: Niet-naleving door Italie¤ van de richtlijn betreffende de bescherming van dieren die voor experimenten en andere wetenschappelijke doeleinden worden gebruikt In het antwoord op mijn schriftelijke vraag nr. E-2760/96 van 21 oktober 1996 (1), was sprake van een ontmoeting met de Italiaanse autoriteiten. Heeft deze ontmoeting in april jl. plaatsgehad en wat was het resultaat ervan? Indien de ontmoeting niet heeft plaatsgehad of indien het resultaat ervan onbevredigend was, is de Commissie van plan de inbreukprocedure in te leiden tegen Italie¤, zoals zij had gedreigd in haar antwoord op de schriftelijke vragen 2455/92 (2), 1747/93 (3) en de hiervoren genoemde schriftelijke vraag 2760/96 op grond van het feit dat het Italiaanse wetsbesluit nr. 116/1992, waarbij Richtlijn 86/609/EEG (4) in de nationale wetgeving omzet, indruist tegen artikel 17 van deze richtlijn? (1) PB C 91 van 20. 3. 1997, blz. 29. (2) PB C 141 van 19. 5. 1993, blz. 32. (3) PB C 46 van 14. 2. 1994, blz. 34. (4) PB L 358 van 18. 12. 1986, blz. 1. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (8 juli 1997) Ingevolge het verzoek van de Commissie om gegevens toe te zenden in verband met de toepassing van artikel 17 van Richtlijn 86/609/EEG, dat voorziet in een periodieke controle van de registers door de bevoegde autoriteiten, heeft de Italiaanse overheid medegedeeld dat de veterinaire dienst van de lokale sanitaire instantie op basis van de nationale wetgeving verantwoordelijk is voor de periodieke inspectie van de fokinstellingen en de instellingen die dieren leveren die voor experimenten en andere wetenschappelijke doeleinden worden gebruikt. Deze controle is door de veterinaire dienst uitgevoerd, overeenkomstig artikel 24 van de verordening van de veterinaire inspectiedienst, die bij decreet nr. 320 van 8 februari 1954 en bij circulaire nr. 18 van 5 mei 1993 en nr. 8 van 22 april 1994 is aangenomen. Voorts meldt de Italiaanse overheid dat de richtsnoeren voor de reorganisatie van het dierengezondheidsstelsel in het kader van het preventiebeleid, door de regio(cid:146)s na te leven voorschriften bevatten die betrekking hebben op de reorganisatie van de nationale sanitaire structuur › bij decreet nr. 502 van 30 december 1992 en nr. 517 van 7 december 1993 › en krachtens welke binnen elke lokale sanitaire dienst een eenheid (cid:132)C(cid:148) zal worden opgericht die met name wordt belast met het toezicht op het welzijn en het gebruik van voor experimenten bestemde dieren. Op basis van die informatie meent de Commissie dat het niet nodig is een inbreukprocedure tegen Italie¤ in te leiden. (98/C 45/147) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1875/97 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (30 mei 1997) Betreft: Communautair laboratorium (Beschikking 97/260/EG) In Beschikking 97/260/EG (1) van 2 april 1997 voorziet de Commissie in de instelling van een communautair referentielaboratorium voor ziekten van tweekleppige weekdieren. 1. Worden daarbij proeven met dieren gebruikt of geaccepteerd? 2. Zo ja, is de Commissie van plan, zoals zij in haar Vijfde Milieuprogramma heeft beloofd, de goedkeuring van de projecten te laten afhangen van de naleving van de regel dat het gebruik van dieren voor experimenten met 50% verminderd moet worden? (1) PB L 104 van 22. 4. 1997, blz. 31


title: Decisão nº 2/97 do Comité de Cooperação Aduaneira CE- Turquia de 30 de Maio de 1997 que altera a Decisão nº 1/96, de 20 de Maio de 1996, que introduz normas de execução da Decisão nº 1/95 do Conselho de Associação CE-Turquia

eurovoc_concepts:
Türkiye
carriage of goods
customs document
customs formalities
form

formats: html pdfa1b print


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 983/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Μαΐου 1997 για τον καθορισμό της ανώτατης τιμής αγοράς και των ποσοτήτων βοείου κρέατος που αγοράζονται στην παρέμβαση με τον 182ο μερικό διαγωνισμό που πραγματοποιείται στο πλαίσιο γενικών μέτρων παρεμβάσεως σύμφωνα με τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
purchase price
quantitative restriction


title: WRITTEN QUESTION No. 1848/97 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. Market organization for olive oil

eurovoc_concepts:
EU control
aid system
application of EU law
common organisation of markets
competence of the Member States
fraud against the EU
information system
olive oil
sanction (EU)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1989/97 af John IVERSEN til Kommissionen. Kørestolsbrugeres problemer i forhold til nye EU-krav om sikkerhed i elevatorer

eurovoc_concepts:
European standard
building safety
facilities for the disabled
harmonisation of standards
lift
physically disabled person
product safety
safety standard
technical standard


title: RÈGLEMENT (CE) N° 976/97 DE LA COMMISSION du 30 mai 1997 fixant les montants des aides à la fourniture des Açores et de Madère en produits du secteur du riz d'origine communautaire

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
rice
supply


title: Euroopan yhteisön ja Turkin tulliyhteistyökomitean päätös N:o 1/97, tehty 30 päivänä toukokuuta 1997, EY-Turkki-assosiaationeuvoston päätöksen N:o 1/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn päätöksen N:o 1/96 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Türkiye
administrative cooperation
association agreement (EU)
customs cooperation
customs union
free movement of goods


title: Relazioni del Comitato scientifico dell'alimentazione umana (Trentaseiesima serie).

eurovoc_concepts:
consumer protection
food control
food standard
human nutrition
scientific committee (EU)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1869/97 van Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR aan de Commissie. Communautaire steun ten behoeve van de visserijsector in Galicië

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
Galicia
competitiveness
fishing industry
island region
mollusc
production aid
regional aid

text: C 76/62 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 3. 98 (98/C 76/145) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1869/97 van Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) aan de Commissie (30 mei 1997) Betreft: Communautaire steun ten behoeve van de visserijsector in Galicie¤ Onlangs kende de Raad van ministers van Landbouw van de EU steun ten belope van 3 miljoen ecu (50 miljoen peseta(cid:146)s) toe voor de visserij op koppotigen uit de Canarische eilanden in de periode 1996-1997. Deze maatregel heeft in eerste instantie tot doel deze soort opnieuw wereldwijd concurrentieel te maken. Ook voor de economie van Galicie¤ is de visserijsector van groot belang. Kan de Commissie aangeven welke maatregelen die qua inhoud en doel vergelijkbaar zijn met die ten behoeve van de Canarische eilanden in Galicie¤ ten uitvoer worden of zijn gelegd en welke criteria kunnen worden aangelegd voor soortgelijke aanvragen tot gerichte steunverlening aan de visserijsector in Galicie¤ die tot doel heeft in concrete, opportune gevallen stimulansen te bieden voor steun om de concurrentiepositie van de Galicische visserijproducten in de wereld te verstevigen? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (30 juli 1997) Verordening (EG) 712/97 van de Raad tot instelling van een specifieke maatregel ten voordele van op de Canarische Eilanden gevestigde producenten van koppotigen (1) is in feite de verlenging, voor twee jaar (1996-1997), van de in 1993 bij Verordening (EG) 1658/93 (2) vastgestelde maatregelen. Laatstgenoemde verordening was vastgesteld om rekening te houden met de specifieke productieomstandighe- den in de economische sectoren in de ultraperifere gebieden, in overeenstemming met Besluit 91/314/EG van de Raad tot instelling van het Poseican-programma (3). In dat besluit was namelijk bepaald dat de Gemeenschap zich zou inspannen om de positie van de uitvoer van koppotigen van oorsprong uit de Canarische Eilanden te verbeteren, omdat deze sector door de integratie van de eilanden in het grondgebied van de Gemeenschap, minder concurrerend was geworden op de Japanse markt, zijn voornaamste afzetgebied. Het betreft dus een specifieke, bijzondere steunmaatregel die is vastgesteld in het kader van de regelgeving voor de ultraperifere gebieden van de Gemeenschap en die dus op basis van de geldende regelgeving niet kan worden uitgebreid tot andere gebieden of omstandigheden. (1) PB L 106 van 24. 4. 1997. (2) PB L 158 van 30. 6. 1993. (3) PB L 171 van 29. 6. 1991. (98/C 76/146) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1872/97 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (30 mei 1997) Betreft: Campagne (cid:132)Health and wealth from the sea(cid:148) Wordt er in de informatiecampagne van de Commissie (cid:132)Health and wealth from the sea(cid:148), die zich richt tot de leerlingen van 15. 000 middelbare scholen, voorzien in › of is de Commissie dat alvast van plan › een adequate informatie over de negatieve kanten van de intensieve visserij, bijvoorbeeld van de visserij met drijfnetten of met vaartuigen met zuiginstallatie?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1854/97 του Joaquin SISO CRUELLAS προς την Επ τροπή. Επιδότηση του Γυμνασίου και Λυκείου "Ramon J. Sender" της πόλης Fraga (Ισπανία)

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
Spain
competence of the Member States
cultural relations
decentralisation
medieval history
research project
travel
university


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 968/97 af 30. maj 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 1832/92 om fastsættelse af støtten for levering af kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til De Kanariske Øer

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
cereals
supply


title: VERORDENING (EG) Nr. 970/97 VAN DE COMMISSIE van 30 mei 1997 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 391/92 tot vaststelling van de steunbedragen voor de levering van graanproducten van oorsprong uit de Gemeenschap aan de Franse overzeese departementen

eurovoc_concepts:
EU production
aid system
cereals
supply


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1874/97 del Gianni TAMINO a la Comisión. Incumplimiento por parte de Italia de la directiva relativa a la protección de los animales utilizados para experimentos u otros fines científicos

text: C 45/116 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 2. 98 (98/C 45/146) PREGUNTA ESCRITA E-1874/97 de Gianni Tamino (V) a la Comisio·n (30 de mayo de 1997) Asunto: Incumplimiento por parte de Italia de la directiva relativa a la proteccio·n de los animales utilizados para experimentos u otros fines cient(cid:14)·ficos Con referencia a la respuesta a mi pregunta escrita E-2760/96 del 21 de octubre de 1996 (1), ¿se ha llevado a cabo la reunio·n con las autoridades italianas anunciada en abril? ¿Cua·les han sido los resultados? Si la reunio·n no se ha celebrado o en caso de que los resultados hayan sido insatisfactorios, ¿piensa la Comisio·n poner en marcha un procedimiento de infraccio·n contra Italia, segu·n anuncio· en las respuestas a las preguntas escritas 2455/92 (2), 1747/93 (3) y 2760/96 ya mencionada, a la vista de que el decreto legislativo italiano no 116/1992, por el que se incorpora la Directiva 86/609/CEE (4) no es conforme al art(cid:14)·culo 17 de dicha Directiva? (1) DO C 91 de 20. 3. 1997, p. 29. (2) DO C 141 de 19. 5. 1993, p. 32. (3) DO C 46 de 14. 2. 1994, p. 34. (4) DO L 358 de 18. 12. 1986, p. 1. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (8 de julio de 1997) En respuesta a la solicitud de informacio·n de la Comisio·n sobre la correcta aplicacio·n del art(cid:14)·culo 17 de la Directiva 86/609/CEE, que preve· un control perio·dico de los registros por parte de las autoridades, las autoridades italianas han comunicado que, de acuerdo con la legislacio·n nacional, el servicio veterinario del departamento sanitario local tiene la obligacio·n de inspeccionar de manera perio·dica los establecimientos de cr(cid:14)·a y suministro de animales destinados a experimentos u otros fines cient(cid:14)·ficos. Este control lo efectu·a el servicio veterinario con arreglo al art(cid:14)·culo 24 del Reglamento de la polic(cid:14)·a veterinaria, aprobado mediante el decreto no 320, de 8 de febrero de 1954, y mediante las circulares no 18, de 5 de mayo de 1993, y no 8, de 22 de abril de 1994. Por otra parte, las autoridades italianes hacen saber que las directrices relativas a la reorganizacio·n de la salud pu·blica veterinaria, en el marco del departamento de prevencio·n, proporcionan las indicaciones que han de seguir las regiones y que se refieren a la reorganizacio·n del sistema sanitario nacional › mediante decreto no 502, de 30 de diciembre de 1992, y no 517, de 7 de diciembre de 1993 ›, que preve· una unidad «C», dentro de la unidad sanitaria local, encargada principalmente de controlar el bienestar y la utilizacio·n de los animales destinados a experimentos. Teniendo en cuenta estos datos, la Comisio·n considera que no es necesario iniciar un procedimiento de infraccio·n contra Italia. (98/C 45/147) PREGUNTA ESCRITA E-1875/97 de Gianni Tamino (V) a la Comisio·n (30 de mayo de 1997) Asunto: Laboratorio comunitario (Decisio·n 97/260/CE) Con referencia a la Decisio·n 97/260/CE (1) de 2 de abril de 1997, y por lo que respecta al Laboratorio comunitario para las enfermedades de los moluscos bivalvos: 1. ¿Puede informar la Comisio·n si se han previsto y si se aceptara·n experimentos con animales? 2. En caso de respuesta positiva, ¿se vinculara· la aceptacio·n de los proyectos al respeto de la «disminucio·n del 50 % del uso de animales para experimentos» establecida por la Comisio·n en el Quinto Programa sobre el medio ambiente? (1) DO L 104 de 22. 4. 1997, p. 31


title: Komission kertomus yhteisön lampaanruhojen luokitteluasteikosta ja yhteisön tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadusta ja asetuksen (ETY) N:o 338/91 voimassaolon jatkamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2137/92 täytäntöönpanosta

eurovoc_concepts:
carcase
fresh meat
product quality
refrigerated product
sheepmeat

text: EUROPAAN YHTEISÖJEN KOMMISSIO Bryssel, 30. 05. 1997 KOM(97) 250 lopull. KOMMISSION KERTOMUS LAMPAANRUHOJEN YHTEISÖN LUOKITTELUASTEIKOSTA JA TUOREIDEN JA JÄÄHDYTETTYJEN LAMPAANRUHOJEN YHTEISÖN VAKIOLAADUSTA JA ASETUKSEN (ETY) N:o 338/91 VOIMASSAOLON JATKAMISESTA ANNETUN NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:o 2137/92 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadun määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 sekä lampaanruhojen yhteisön luokitteluasteikosta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadusta annetun asetuksen (ETY) N:o 2137/92 muuttamisesta (Kommission esittämä) KOMISSION KERTOMUS LAMPAANRUHOJEN YHTEISÖN LUOKITTELUASTEIKOSTA JA TUOREIDEN JA JÄÄHDYTETTYJEN LAMPAANRUHOJEN YHTEISÖN VAKIOLAADUSTA JA ASETUKSEN (ETY) N:o 338/91 VOIMASSAOLON JATKAMISESTA ANNETUN NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:o 2137/92 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA 1. JOHDANTO Lampaanliha-alan markkinahintojen vahvistaminen on erityisen tärkeää, koska yhteisön markkinahinnalla on keskeinen asema vuotuisen uuhipalkkion laskemisessa. Tätä nykyä nämä hinnat kirjataan viikoittain jäsenvaltioissa vuonna sovellettavaa 1991 lampaanruhojen vakiolaadun yhteisön määritelmää noudattaen. Jälkeenpäin niitä käytetään yhteisön keskimääräisen markkinahinnan laskemisessa. ja markkinointivuoden loppuun asti sovittua 1997 Markkinoiden avoimuuden parantamiseksi neuvosto otti vuonna 1992 käyttöön lampaanruhojen luokittelujärjestelmän. Tämän järjestelmän soveltaminen yhteisön tasolla on vapaaehtoista. Se tarjoaa keinon luokitella ruhot noudattaen tiettyjä perusteita, joita voidaan käyttää tuottajamaksujen määrittämisessä. Vielä tässä vaiheessa (Suomea ja Ruotsia lukuun ottamatta) tämän luokittelujärjestelmän mukaisesti kirjattuja hintoja ei käytetä yhteisön keskimääräisen markkinahinnan laskemisessa. Yhteisön luokitteluasteikon pitkän aikavälin yhdeksi tavoitteeksi asetettiin, että sitä tulisi voida käyttää perusteena laadittaessa lampaanruhojen vakiolaadun uutta määritelmää. Tällä perusteella lampaanruhojen yhteisön luokitteluasteikosta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadusta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadun määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 voimassaolon jatkamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2137/92 edellytetään, että komissio toimittaa viimeistään 31. joulukuuta 1996 neuvostolle kertomuksen kyseisen asetuksen täytäntöönpanosta (9 artikla). Tästä syystä tässä kertomuksessa käsitellään lampaanruhojen luokittelua sekä sitä, missä määrin ruhojen luokittelusta saatava kokemus auttaisi parantamaan hintojen selvittämisessä sovellettavaa vakiolaadun määritelmää, jota sovelletaan näillä näkymin markkinointivuoden 1997 loppuun asti. Kertomuksen päätelmiä odotettaessa neuvosto asetti itselleen tavoitteeksi saattaa yhteisön asteikon soveltaminen pakolliseksi kaikissa yhteisön sisäiseen kauppaan hyväksytyissä teurastamoissa mahdollisuuksien mukaan markkinointivuonna 1999 ja joka tapauksessa ennen 1. tammikuuta 2000, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta sulkea pois pieniä teurastamoja sellaisilla alueilla, joilla vaikutus näissä teurastamoissa teurastetun määrän markkinahintaan on vähäinen. Mukaan liitetyt ehdotukset vastaavat kertomuksen päätelmiä. 2. VAKIOLAATU Tällä hetkellä sovellettava vakiolaadun määritelmä esitetään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 338/91 ja se kuuluu seuraavasti: "teurastettaessa alle yhden vuoden ikäiset lampaat, joiden rasvapitoisuus on hyväksyttävällä tasolla ja teuraspaino tai arvioitu teuraspaino vähintään 12 kiloa. " Tämä määritelmä otettiin käyttöön vuoden 1989 järjestelmää yhdenmukaistaneen uudistuksen jälkeen ja sitä on käytetty markkinointivuosina 1991-1997 hintojen muodostuksessa ja palkkioiden laskemisessa. Tämän määritelmän soveltaminen käytännössä johti siihen, että kevyet (9-11,9 kiloa) ruhot suljettiin pois hintaselvityksestä Espanjassa, Italiassa, Kreikassa ja täytäntöönpanosäännöksissä Portugalissa. Lisäksi komission vahvistamissa erilaisia, "rasvapitoisuuden jäsenvaltioiden koska ruhonluokitteluvaatimuksia ei ollut olemassa. Nämä enimmäispainot ovat 16 kiloa Espanjassa, Italiassa, Kreikassa ja Portugalissa, 21,5 kiloa Isossa-Britannissa, Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa, 22 kiloa Ranskassa ja Itävallassa sekä 23 kiloa Tanskassa, Saksassa, Belgiassa, Alankomaissa, Suomessa ja Ruotsissa. soveltamalla enimmäispainorajoja, hyväksyttävä tuotantoa taso" heijastavia tulkittiin Toukokuussa 1991 käyttöön otettu ja vakiolaatuun perustuva hintaselvitys on toiminut käytännössä hyvin (komission asetus (ETY) N:o 1481/86). Lampaiden eri painoluokkiin liittyvät hinnat on saatu vaikeuksitta, lukuun ottamatta Italiaa, jossa vuoden 1991 hinnat oli mukautettava vakiolaatua vastaaviksi. Liitteessä I olevasta kaaviosta näkyy jäsenvaltioiden hintakehitys vuodesta 1981 alkaen sekä hintojen huomattava lähentyminen, kun vakiolaatuun perustuva hintaselvitysjärj estely otettiin käyttöön vuonna 1991. johtuvat pääasiassa Kaikesta huolimatta jäsenvaltioiden hinnat eroavat vieläkin huomattavasti toisistaan. tuotannonvaihteluista, kulutustottumuksista, Nämä erot tarjonnan kausittaisuudesta ja jäsenvaltioiden omavaraisuudesta sekä laadullisista eroista teuraspainojen, lihakkuuden ja rasvaisuuden suhteen. Lisäksi näyttää siltä, että lihaa tuovissa jäsenvaltioissa toiset kuluttajat valitsevat mieluummin kotimaisen lampaanlihan kuin toisesta jäsenvaltiosta tuodun lihan. Tosiasiassa jopa vakiolaatua sovellettaessa jäsenvaltioiden välillä on joitakin ruholuokan hinnat laadullisia hintaeroja. Laatuerojen poistaminen ilmoittamalla lisäisi vakiolaadun mukaisesti ilmoitettavien hintojen avoimuutta. saman 3. RUHOJEN LUOKITTELU 3. 1 Säädökset lampaanruhojen yhteisön Asetuksessa (ETY) N:o 2137/92 säädetään luokitteluasteikosta ja siinä vahvistetaan erityisesti ruhon määritelmä, luokitteluperusteet, hintaselvitykset ja tarkastukset. Siinä otetaan käyttöön kaksi seuraavaa luokittelujärjestelmää: - järjestelmä, jossa kuvataan sekä lihaisuus että rasvaisuus ja jota tavallisesti kutsutaan "SEUROP-asteikoksi" - järjestelmä, jota voidaan soveltaa ainoastaan alle 13 kiloisiin lampaisiin ja jossa kuvataan paino, lihan väri ja rasvaisuus ja jota tavallisesti kutsutaan "A-asteikoksi". Yhteisön lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu komission asetus (ETY) N:o 461/93 tuli voimaan 6. maaliskuuta 1993 ja luokitteluun perustuvaa hintaselvitystä koskeva säännös 8. huhtikuuta 1993. Vuoden 1995 alussa Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto julkaisi komission laatimat esitteet lampaiden ja kevyiden lampaiden yhteisön luokitteluasteikoista kaikilla virallisilla kielillä (lukuun ottamatta suomea ja ruotsia). Kyseisiä esitteitä voi tilata toimistosta (Viite: SEUROP: CM-84-94-694; A grid: CM 84-94-703). Ruhojen luokittelu ja hintaselvitykset ovat olleet käyttöönotostaan lähtien teurastamoille vapaaehtoisia. tarkastuskäyntejä vuosina 1993-1995, jotta Asetusten mukaisesti kaikissa asteikoita soveltavissa jäsenvaltioissa on jäsenvaltioiden suoritettu asiantuntijoiden voitaisiin yhdenmukaistaa ja jotta voitaisiin varmistaa, että kyseisiä vaatimuksia noudatetaan tarkastetuissa teurastamoissa. luokitteluvaatimuksia noudattamia 3. 2 Täytäntöönpano jäsenvaltiota koskevat yksityiskohtaiset tiedot) jäsenvaltioissa (liitteessä 2 esitetään kutakin SEUROP-asteikkoon perustuva ruhojen luokittelu on pakollista Suomessa, Ranskassa, Ruotsissa ja Saksassa. Lisäksi tähän asteikkoon perustuvaa luokittelua sovelletaan jonkin verran myös Tanskassa, Irlannissa ja paljon vähäisemmässä määrin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Kreikassa. Espanja, Portugali, Italia ja Kreikka ovat ilmoittaneet aikomuksestaan luokitella alle 13 kiloisten lampaiden ruhot A-asteikkoa noudattaen. Toistaiseksi tätä asteikkoa on käytetty luokittelussa rajoitetusti yksinomaan Espanjassa, Portugalissa ja Kreikassa. Ruhojen Itävallassa, Belgiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Italiassa. toteuttaminen ei ole edistynyt luokittelun lähes ollenkaan Ruhojen luokittelun toteuttamisen hidasta edistymistä on puolusteltu monilla eri syillä. Näitä syitä ovat muun muassa: - monissa jäsenvaltioissa elävinä tai karjamarkkinoilla elinkeinonharjoittajille jälkeen mitään mielenkiintoa niitä kohtaan. Kauppatoimet ja maksut koskevat eläviä teurastamojen omistajille tuottajat myyvät tuottajilla ole tai suoraan lampaat tiloilta eikä sen lampaita. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa 80 prosenttia kaupasta käydään tällä tavoin. - joiden hinta tuottajien myydessä suoraan teurastamoihin lampaat myydään usein teuraspainokiloa kohden. Joitakin erissä, tuottajaryhmiä luokitteluun kohdistuva tuottajan kiinnostus on pikemminkin teoreettista kuin taloudellista. lasketaan lukuun ottamatta - joissakin jäsenvaltioissa teurastamot ovat pikemminkin kunnallisessa kuin yksityisessä/osuuskunnallisessa omistuksessa. Niissä ei välttämättä ole laitteita tai henkilökuntaa luokittelua varten. - - - teurastajat ja tukkukauppiaat ovat toisinaan sitä mieltä, että yhteisön luokittelujärjestelmää ei tarvitse soveltaa tukku- tai vähittäiskaupassa, jossa on tapana soveltaa yksinkertaista luokittelua ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen laatuluokkaan. teurastamot ja tuottajat eivät ole päässeet yksimielisyyteen siitä, kuka suorittaa luokittelun ja vastaa sen kustannuksista. teurastusala ei ole vaikutusvaltainen niissä jäsenvaltioissa, perinteisesti viedään paljon eläviä eläimiä. joista tuottajat ja erityisesti On kuitenkin syytä huomauttaa, että monet luokittelusta, vaikka tuottajaryhmittymät ovat erittäin kiinnostuneita toisinaan vastustetaankin maksujen suorittamista sen perusteella. Tuottajat pitävät luokittelua sekä hyvälaatuisesta lampaanlihasta maksamiseen liittyviä etuja hyvänä keinona parantaa sekä koti- että vientimarkkinoilla myytävän tuotteen laatua. Tässä suhteessa luokittelu voisi pitkällä aikavälillä johtaa houkuttelevampiin tuottajahintoihin sekä kuluttajien vaatimuksia paremmin vastaavaan laatuun. 4. HINNAT JA LUOKITTELUUN PERUSTUVAN HINTASELVITYKSEN LAATU Liitteestä 3 löytyvät vuosien 1995 ja 1996 hintataulukot sekä kaaviot, joissa vertaillaan asteikkohintoja ja vakiolaatuun perustuvia hintoja ja joista käyvät ilmi vuoden 1996 erilaiset soveltavien asteikkolaadut. Kuitenkin jäsenvaltioiden ilmoittamat hinnat vaihtelevat monista eri syistä. luokittelua Tyydyttävinä voidaan pitää ainoastaan Ruotsin ja Suomen ilmoittamia hintoja, sillä mainituissa maissa luokittelu on pakollista ja asteikon mukaiset hintaselvitykset koskevat suurinta osaa tai kaikkea lampaanlihantuotantoa. Näitä hintoja onkin käytetty laskettaessa yhteisön viikoittaista markkinahintaa (asetus (ETY) N:o 1841/86), jota puolestaan sovelletaan palkkioita laskettaessa. Luokittelu on pakollista myös Ranskassa ja kahdeksan teurastamoa (10 prosenttia kotimaan tuotannosta) on sopinut maksettujen hintojen ilmoittamisesta asteikon mukaisesti kansallisen seurantakeskuksen toiminnan yhteydessä. Kaikissa muissa maissa hintojen edustavuus sekä kyseisten maantieteellinen edustavuus voidaan asettaa kyseenalaiseksi. teurastamojen Saksassa hintaselvitykset kattavat ainoastaan 3 prosenttia tuotannosta, vaikka luokituksen mukaisiin hintaselvityksiin ottaa osaa 14 teurastamoa. Irlannissa hintaselvityksiin osallistuu ainoastaan kaksi teurastamoa, vaikka 20 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta luokitellaan. Isossa-Britanniassa hintoja toimittavat ainoastaan kaksi teurastamoa, jotka hoitavat alle 1 prosenttia kansallisista teurastuksista. Näiden teurastamojen tuotannon edustavuus verrattuna kansalliseen tuotantoon voidaankin asettaa kyseenalaiseksi. Näyttää siltä, että yksittäiset tuottajat voivat myydä parhaat luokittelun perusteella. Lisäksi laatutietoisista tuottajista koostuvat tuottajaryhmät käyttävät yleensä luokittelua. lampaansa määrittäen hinnat Sama koskee A-asteikkoa. Espanjassa kuusi vapaaehtoista teurastamoa toimittaa hintansa. Portugalissa tietoja saatiin vuonna 1995 kolmelta teurastamolta, mutta luokiteltujen eläinten lukumäärä oli pieni. Kreikassa puolestaan yksi teurastamo toimitti tietoja. 5. PÄÄTELMÄT luokittelun ja siihen perustuvien On erittäin suuri pettymys, ettei ruhojen hintaselvitysten toteuttaminen ole juurikaan edistynyt useissa jäsenvaltioissa neljän viime vuoden aikana. luokittelua sovelletaan teurastamojen myötämielisestä laajasti ainoastaan Suomessa, Ruotsissa ja Ruhojen Ranskassa. Muualla (Saksaa lukuun ottamatta) sen soveltaminen riippuu tuottajien ja (esimerkiksi karjamarkkinat ja lampaiden myyminen teurastamoille kiloa kohden vahvistettuun kiinteään hintaan) lampaita luokittelujärjestelmää noudattaen. Myöskään teurastamot eivät ole tällä kannalla ottaen huomioon suhteellisen harvat vapaaehtoisesti luokittelevat teurastamot useissa jäsenvaltioissa. suhtautumisesta. Eri ei halua myydä tuottajista suurin syistä osa Edistymisen puutteen vuoksi voidaankin pohtia, pitäisikö neuvoston edelleen noudattaa asettamaansa tavoitetta, joka koskee yhteisön asteikon pakolliseksi tekemistä tammikuuhun 2000 mennessä, vai tulisiko sen luopua tavoitteestaan kokonaan. Voidaankin väittää, että yhteisön luokittelujärjestelmän tarve on kyseenalainen, jos luokittelu ei herätä minkäänlaista kiinnostusta näinkin laajalti. Komissio korostaa kuitenkin, että päinvastoin kuin useimmilla muilla aloilla lampaanliha-alan hinnat vaikuttavat suoraan vuotuisiin palkkioihin ja tätä kautta lampaanliha-alaa koskeviin yhteisön vuotuisiin menoihin. Sen vuoksi ilmoitettujen jos hintojen hintavertailuista voidaan poistaa laadulliset erot. tulisi olla avoimia. Tällainen avoimuus lisääntyy suuresti, Komissio uskoo, ettei neuvoston itselleen asettama tavoite asteikon tekemisestä pakolliseksi ole realistinen. Vaikka luokittelua ei vielä käytetäkään joissakin jäsenvaltioissa, komissio ei kuitenkaan ole sitä mieltä, että luokittelu tulisi hylätä kokonaan tällä perusteella. Luokittelun myönteiset vaikutukset hintojen avoimuuteen ja ruhojen laadun paraneminen ovat tekijöitä, joiden perusteella komissio katsoo, että luokittelu on alalla tärkeää ja sen käyttöä olisi kehitettävä. Tällä perusteella komissio on päätynyt siihen, että on toivottavaa sisällyttää luokiteltujen ruhojen hinnat hintaselvityksiin laskettaessa yhteisön keskimääräistä markkinahintaa ja tätä kautta palkkioiden suuruutta. Vakiolaadusta todettakoon, että vaikka sen soveltaminen on sujunut moitteettomasti käytännön tasolla, jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin edelleen huomattavia hintaeroja, joista osa liittyy laadullisiin tekijöihin. 6. EHDOTUKSET luopuisi tämän Ruhojen luokittelun osalta komissio ehdottaa, että neuvosto kertomuksen päätelmiä odotettaessa itselleen asettamasta tavoitteesta saattaa yhteisön asteikon soveltaminen pakolliseksi kaikissa yhteisön sisäiseen kauppaan hyväksytyissä teurastamoissa mahdollisuuksien mukaan markkinointivuonna 1999 ja joka tapauksessa ennen 1. tammikuuta 2000. Tämä tarkoittaisi sitä, että ruhojen luokittelu säilyisi vapaaehtoisena yhteisön tasolla ja sitä voitaisiin käyttää, jos lampaanliha-alan katsotaan hyötyvän sen käytöstä. Tällä perusteella komissio ehdottaa, että tätä nykyä sovellettavaa vakiolaadun määritelmää sovelletaan muuttumattomana myös tulevaisuudessa. Kaikesta huolimatta komissio toivoo, että ruhojen luokittelu sisällytetään vakiolaatua koskevaan hintaselvitysjärjestelmään sitä mukaan kuin se toteuttaminen edistyy jäsenvaltioissa. Komissio aikookin ajaa tämän tavoitteen toteutumista oman toimivaltansa rajoissa. Komissio uskoo, että tavoitteen toteutuminen tekisi hinnoista avoimempia ja auttaisi ymmärtämään eri jäsenvaltioiden välisiä markkinahintojen eroja. Tämän vuoksi komissio aikoo mahdollisuuksien mukaan sisällyttää kunkin jäsenvaltion tiedottamaan vakiolaadun hintaan prosenttiosuuden, joka kuvaa yhteisön luokitteluasteikoiden mukaan vahvistettuja hintoja. Luokiteltujen ruhojen hintoihin onkin tarkoitus sisällyttää suhteellisen pieni ja jäsenvaltioiden välillä vaihteleva prosenttiosuus. tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi on Tämän joitakin muutoksia hintaselvityksistä annettuun komission asetukseen (ETY) N. o 1481/86 ja ruhojen luokittelua koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettuun komission asetukseen (EY) N:o 461/93, jotta molempien luokitteluasteikoiden mukaiset hintaselvitykset voidaan sisällyttää palkkioiden määrittämisessä pääasiallisesti käytettävien jäsenvaltion ja yhteisön markkinahintojen laskemiseksi käytettäviin hintaselvityksiin. Lisäksi asetusta (ETY) N:o 2137/92 on tarpeen mukauttaa teknisesti, jotta A- tehdä asteikon C-ruholuokka voitaisiin jakaa kahteen alaluokkaan hintaselvitysten esittämistä varten. Lopuksi komissio ilmoittaa myös aikomuksestaan tarkastella uudelleen oman toimivaltansa rajoissa asetuksessa (ETY) N:o 2137/92 tarkoitetun yhteisön valvontaryhmän toimintaa, jotta sitä voitaisiin tehostaa ja saada halvemmaksi pienentämällä ryhmän kokoa ja keskittymällä jäsenvaltioihin, joissa luokiteltujen eläinten hinnat sisältyvät ilmoitettuihin hintoihin. Komissio aikoo esittää edellä mainittujen komission asetusten muutokset sen jälkeen, kun tästä kertomuksesta on käyty keskusteluja ja neuvosto on hyväksynyt liitteenä olevan asetusehdotuksen. Oheisella ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon. Ainoastaan unionilla on toimenpiteet. Näillä ehdotuksilla jatketaan olemassa olevan asetuksen soveltamisaikaa ja muutetaan toista asetusta. toteuttaa ehdotetut toimivalta Liitteet Prix de la viande ovine - Prices of sheepmeat - Preise fur Schaf-Fleisch 650 550 j *: o o <* O 450 LU 15 0) eu 350 CD > o 250 150 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 KD * B • DK e GR -> E • • Irl I -* NL O O ^ P ^ FIN * S * UK - UE LIITE 2 LAMPAIDEN LUOKITTELUASTEIKON SOVELTAMINEN JÄSENVALTIOISSA Yhteenveto tvörvhmän 2. helmikuuta 1996 asti pitämissä kokouksissa esitetyistä lausunnoista sekä jäsenvaltioiden joulukuussa 1996 toimittamat ajantasalle saatetut tiedot BELGIA ei - Luokittelu luokittele eikä säännönmukaisesti. Yksi teurastamo saattaa luokitella erittäin rajoitetusti vuonna 1996. teurastamo pakollista yksikään ole - Käytetään rajoitetusti myynninedistämiskampanjoiden yhteydessä. Elävien eläinten luokittelu perustuu osittain ruhojen luokitteluasteikkoon. - Kokonaismyynnistä 50 prosenttia koostuu suoramyynnistä tuottajalta kuluttajalle. TANSKA - Tavoitteena laajentaa teurastamoihin, mutta luokittelu ei ole pakollista. järjestelmän mukainen on luokittelu kaikkiin - Tuottajat suhtautuvat myönteisesti. - Asteikkoa käytetään (27,2 prosenttia kansallisista teurastuksista). - Yksi yritys suorittaa maksut luokittelun mukaisesti. Teurastamo maksaa luokittelijoille. - 22,6 prosenttia maksuista perustuu luokitteluun. - Luokittelusta huolehtii luokittelulautakunta. teurastamon henkilökunta ja sitä valvoo Tanskan - Tarjontamuodon erot (munuaisten ja munuaisrasvan poistaminen) minimoidaan korjauskertoimella. SAKSA - Luokittelu on pakollista teurastamoissa, joiden viikkotuotanto on yli 50 lammasta. - Ainoastaan 3 prosenttia kansallisesta tuotannosta maksetaan asteikon perusteella (60 000 lammasta). - Tuottajat suhtautuvat varauksellisesti (teurastamoihin ei luoteta ja mieluummin sovelletaan eläinmäärään tai teuraspainokiloon perustuvaa kiinteää maksua). - Luokittelua sovelletaan tällä hetkellä vapaaehtoisesti 14 teurastamossa, mutta teurastamot ovat tyytymättömiä kansallisen lain mukaisiin lisäkustannuksiin (65 DM tunnissa ulkopuolisille luokittelijoille). Ainoastaan 23,4 prosenttia näiden tuotannosta (3 prosenttia kansallisesta tuotannosta) maksetaan yksinomaan asteikon perusteella. - Kokonaismyynnistä 50 prosenttia koostuu suoramyynnistä tuottajalta kuluttajalle. KREIKKA - Luokittelu ei ole pakollista. - SEUROP-asteikko on herättänyt vain vähän kiinnostusta, A-asteikko on herättänyt jonkin verran kiinnostusta. - Yksi vapaaehtoinen teurastamo luokittelee ruhot ja tällä hetkellä kaksi muuta teurastamoa on ilmoittanut olevansa jonkin verran kiinnostuneita (vuonna 1995 luokiteltiin 100 000). - Hintaerot johtuvat pääasiassa painosta. - Ongelmia ruhojen tarjontamuodossa. - Ongelmat jontuvat pienistä teurastamoista. - Ongelmat johtuvat tuottajilta teurastamoihin suuntautuvan suoramyynnin vähyydestä. - Valtio maksaa luokittelijoiden palkan. ESPANJA - Luokittelu ei ole pakollista eikä SEUROP-asteikko ole soveltuva. - A-asteikko: kuusi vapaaehtoista teurastamoa toimittaa hinnat säännöllisesti (hyvä maantieteellinen jakauma) ja kiinnostus on kasvamassa. - 20 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamoon. Koska kauppaa käydään elävillä eläimillä, elävien eläinten hinta on kaikkein tärkein. RANSKA - Vuodesta 1977 ruhojen luokittelu on ollut pakollista. - Asteikkoa käytetään (85 prosenttia kansallisesta tuotannosta). - Hintojen keräysjärjestelmästä vastaa OFIVAL (8 teurastamoa vastaa 10 prosentista kansallisesta tuotannosta) SEUROP-asteikon perusteella. - Vuonna 1995 SEUROP-asteikkoa sovellettiin suoritettaessa maksuja erityisesti paremmille tuottajille (tuottajaryhmät) yhteensä 617 000 lampaanruhosta. - 70 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamolle. 10 - Luokittelun suorittaa teurastamon henkilökunta. - Asetuksen (ETY) N:o 1481/86 mukaisissa hintaselvityksissä sovelletaan entistä kansallista asteikkoa (EUROP) koskevia perusteita. - Luokittelun perusteella maksetaan yhteensä 50 prosenttia kansallisesta tuotannosta. IRLANTI - Luokittelu ei ole pakollista, mutta tätäkin vaihtoehtoa harkitaan. - SEUROP-asteikon soveltamisessa on edistytty hyvin; viisi erilaista hintatasoa perustuu yhteisen asteikon nimikkeisiin. - Kaksi teurastamoa (20 prosenttia kansallisesta tuotannosta) toimii ja laskee maksut luokittelun perusteella (toisella on vielä joitakin maksuongelmia tiettyinä aikoina vuodesta); vuonna 1995 luokiteltiin 440 000 lammasta. - Luokittelusta huolehtii teknisessä valvonnassa. ITALIA teurastamon henkilökunta maatalousministeriön - Luokittelu ei ole pakollista eikä juurikaan kiinnosta teurastamoja tai tuottajia. - SEUROP-asteikko ei sovellettavissa. A-asteikko sovellettavissa. - Vaikeuksia tuottajalle maksettavien hintojen laskemisessa (lampaat myydään erissä). - Tuottajat suhtautuvat varauksellisesti (pelkäävät hintojen laskua). - 35 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamolle. - Kausittaisia ongelmia (myyntihuiput loka-huhtikuussa) - Teurastamoille j a tuottaj ille olisi j ärj estettävä koulutusta. - Hintojen keruuta varten suunnitellaan keskuksen perustamista. ALANKOMAAT - Luokittelu ei ole pakollista. - Teurastamoissa ei esiinny juurikaan kiinnostusta. Yksi teurastamo osallistuu; 1 prosenttia eläimistä luokitellaan ja tuottajille maksetaan luokittelun perusteella (4 000 lammasta vuonna 1995). - Varsinkin elävien eläinten vienti on herättänyt kiinnostusta; 558 000 elävää eläintä vietiin vuonna 1995 (50 prosenttia kokonaistuotannosta). Yksi ryhmä li luokittelee ja ostaa elävät eläimet asteikkoa noudattaen (33 000 eläintä). Luokittelukustannukset 0,5 DFL/eläin. - 5 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamolle (arvio). - 90 prosenttia teurastettavista tai vietävistä lampaista myydään tilalta. - Sivutoimisesti lampaita kasvattavat tuottajat myyvät vaikeuttaa luokitteluun liittyvien tietojen toimittamista pienille tuottajille. lampaat erissä, mikä - Luokittelusta vastaa ulkopuolinen yritys, joka FL/päivä + ALV) tai tuottajaa (elävät eläimet). laskuttaa teurastamoa (207 PORTUGALI - Luokittelu ei ole pakollista. - Tuottajat ovat osoittaneet mielenkiintoa A-asteikkoa kohtaan. SEUROP- asteikko ei ole sovellettavissa. - Kolme vapaaehtoista teurastamoa, mutta tätä nykyä vain pieni osa eläimistä luokitellaan ja maksut suoritetaan asteikon perusteella ( 5 prosenttia kaikista). - Luokittelusta vastaa maatalousministeriön alueyksikkö ja valvonnasta huolehditaan keskitetysti. - Hintataso määräytyy pikemminkin painon kuin laadun perusteella. - Tuottajat myyvät suuren prosenttiosuuden tuotannosta kauppiaille. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - Luokittelu ei ole pakollista. - Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaksi vapaaehtoista teurastamoa maksaa asteikon mukaisesti (yhteensä noin 400 teurastamosta) ( alle 1 prosenttia kaikista teurastuksista) (44 000 lammasta vuonna 1995). - Pohjois-Irlannissa kaksi vapaaehtoista teurastamoa (10 prosenttia kaikista teurastuksista) (148 000 lammasta vuonna 1995). - Luokittelusta vastaa MLC (jolle teurastamo maksaa) tai teurastamo. Maatalous-, kalastus- ja metsätalousministeriön (MAFF) valvonta harvinaista. - Kolme ongelmaa: 1. Teurastamoilla ei ole kiinnostusta maksaa luokittelun mukaisesti (eli ei etuja teurastamoille). 2. Teurastamojen omistajat eivät ole vakuuttuneita siitä, että tuottajille tiedottaminen on näiden etujen mukaista maksettavien hintojen (erityisesti pääasiallisten kilpailijoiden ja kauppasuhteiden kannalta). 12 3. Teurastamot tai ministeriö eivät toimi yhteistyössä pääasiassa kauppaan liittyvistä syistä. - 20 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamolle; loput myynnistä huutokauppojen välityksellä. - Vapaaehtoisia teurastamoja yritetään löytää jatkuvasti menestyksettä. RUOTSI - Luokittelu on pakollista; tuottajille maksetaan asteikon mukaisesti (2 100 t vuonna 1995). - Suoramyyntiä tilalta teurastamolle (tuottajat suosivat). - Luokittelusta valvonnassa. vastaa teurastamon henkilökunta maatalouslautakunnan - Luokittelu asteikon mukaista. S-luokkaa ei käytetä. - Tarjontamuodon erot (munuaisten ja munuaisrasvan poistaminen) minimoidaan korjauskertoimella. - Ruhojen kauppa perustuu asteikkoon. SUOMI - Luokittelu on pakollista. - Luokittelusta vastaa teurastamon henkilökunta ministeriön valvonnassa. - Kaikki lampaat luokitellaan tyyppiin katsomatta (uuhet, lampaat, pässit). - Tarjontamuodon erot (munuaisten ja munuaisrasvan poistaminen) minimoidaan korjauskertoimella. - Kaikista eläimistä luokitellaan yli 90 prosenttia; niitä koskevat maksut ja hintailmoitukset perustuvat luokitteluun. ITÄVALTA - Luokittelu ei ole pakollista. - Lampaita pidetään suoraan kaupan karjamarkkinoilla. - Teurastamot ovat pieniä ja ainoastaan 14 prosenttia (287 000) kaikista teurastuksista tapahtuu Itävallan 30 teurastamossa. - Suoramyynnin osuus kokonaistuotannosta. tuottajilta kuluttajille on noin 89-90 prosenttia 13 Annexe 3 Prix selon la grille de classement et selon la qualité type pour 1995 et 1996 et graphiques comparatifs entre les prix selon la grille et selon la qualité type pour 1996. Classification grid and standard quality prices for 1995 and 1996 and comparative graphs between classification grid and standard quality prices for 1996. Preise 1995 und 1996 gemäss Handelsklassenschema und Standardqualitätspreisen sowie Grafiken zum Vergleich der Preise gemäss Handelsklassenschema mit den Preisen der Standardqualität fur 1996. ^ 1996 Prix Prices - Preise DK 402. 0 374,3 339,2 342. 9 295. 3 302,8 247. 2 273. 8 137. 4 128,9 386. 9 391,0 388. 6 361,6 338,1 388. 7 386,1 381,1 360,5 339,0 371,7 378. 5 370,3 349,8 314. 1 356,4 364,8 364. 7 343,0 320,6 266,5 272. 0 245,0 511. 7 484. 3 398. 9 363. 1 355. 5 471. 7 457. 3 368. 3 335. 9 348,5 443,6 420,2 344,6 325,2 317,4 369,8 386,1 327,6 302,4 294,9 330,8 315. 6 IRL 318. 1 333. 9 322. 6 324. 6 304. 0 272,6 332,4 317. 7 322. 5 307. 3 303. 4 313. 0 319. 0 302. 5 248. 7 278. 4 290,4 314,6 299,8 277,1 237. 8 Fin 291,3 242,2 250,9 229,7 186,3 207,7 229,3 183,4 145. 3 124. 4 188. 6 198. 4 168. 6 127. 4 134,2 130,6 96,6 76,6 43,1 289,1 428,7 308,9 402,3 367,1 243,9 175,7 303,1 335,4 307,9 207,6 151,8 229,0 287. 4 279. 6 182. 5 143,6 115,5 146,6 139,9 GB 348,9 275. 7 311. 8 302. 5 274. 1 319. 9 296. 7 299. 1 271. 8 259. 9 290,8 271,6 ECU/100 kg IRLN 331. 6 304. 3 325. 4 322. 8 305,3 269,6 328. 0 326,0 304. 4 281. 9 270. 9 323,5 293,7 0 SEUROP 304,8 364,5 421,5 314,1 186,3 289,6 295,3 318,2 0 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 270,6 358,6 380,2 308,4 186,3 289,6 336,7 310,1 Quantités en % • Quantity in % • Menge in % DK 0,0 0,6 2. 1 0. 0 0,0 0,0 4,9 19,9 0,0 0,0 0,0 15,2 38,5 0,0 0,0 0,0 11,7 6,9 0,0 ' 0,0 0,0 0,1 0,0 0. 0 0. 0 0. 3 0. 6 1. 2 0,2 0,1 - 0,7 2,2 4. 7 0,9 0,1 3,4 10,3 27,1 7,5 1,3 6,5 12,1 16,0 2. 2 0,1 2. 1 0. 4 0. 1 0. 0 0. 0 0,0 0,1 0,2 0,0 0,0 0,0 4,4 17. 2 1,3 0,0 0,3 15,6 39,6 3,9 0,1 0,6 2,3 13,2 0,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 IRL 0,0 0,0 0,2 0,0 0. 0 0,0 1,5 17,7 3,4 0,2 0,0 8. 9 55. 1 3,1 3,0 0. 0 3. 3 2,5 0,0 0,0 0. 1 0. 9 0. 0 0,0 0,0 100,0 100,0 100,0 100,0 15 FIN 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,3 0,1 0. 0 0,0 0,1 6,2 3. 1 0,2 0,0 2. 6 51. 4 9. 5 0,6 0,0 5,4 17. 1 0. 8 0,0 0,0 97,7 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 2 0,1 0. 0 0,0 0,5 23,0 13,0 0. 9 0,0 6,1 43,6 8,9 0,4 0,0 1,7 1. 4 0,0 0. 0 0. 0 GB 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 3 21. 4 7,1 0,1 0. 0 6,4 42,9 13,0 0,3 0. 0 3,7 2. 9 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 IRLN 0,0 0. 0 1. 8 0. 2 0. 0 0,0 1. 5 15,9 8. 3 0. 7 0,0 6,1 35,8 14,0 1. 3 0,0 2. 1 11. 4 0,9 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 100. 0 100. 0 100. 0 1995 Prix - Prices - Preise F IRL S GB ECU/100 kg IRLN 441,4 431,0 326,6 280,6 351,2 419,2 409,7 313,7 292,7 327. 3 388. 4 379,4 280. 8 281. 6 260,2 344. 3 350. 8 260,3 265,1 277. 4 320,1 313,6 250. 9 277,2 236. 0 275,6 280. 7 270. 7 272,1 255. 4 265. 4 277. 1 250. 9 269. 7 224,0 263. 3 261,7 294. 5 218. 4 242,6 250. 2 226,9 286,1 360. 0 339. 5 295. 0 318. 8 283,8 176. 9 95. 4 237. 6 276. 2 256,6 157,9 93,2 137. 0 142. 0 108,2 15,6 327,8 267,2 263. 5 253. 7 218. 7 267. 0 264. 9 262. 5 224,2 247,6 248. 1 288. 3 280. 4 245. 1 273. 1 270. 3 252. 7 216. 9 274,0 273,0 252. 9 -225. 0 233,1 262,8 240. 1 216,6 DK 325,0 319. 1 303,0 300,4 255,5 270. 0 229. 7 225,2 211. 7 126. 0 100,6 E U R 0 P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 c D 349,6 351,1 349,3 334,0 334. 5 349. 1 650. 4 348,8 336,1 316,3 343. 9 340,6 341. 8 327. 5 308. 9 338,4 336,1 337,1 323. 8 308. 5 306,8 312,8 318,2 354,0 1At 7 0 SEUROP 256,2 343,2 374,5 273,2 277,2 254,4 265,9 0 Quality type - Standard quality - StandardqualitMt 256,4 335,0 328,6 257,1 277,2 284,4 258,2 Quantités en % - Quantity in % - Menge in % OK 0. 0 0. 1 0,1 0. 0 0. 0 0,0 3. 3 10,4 0. 0 0,0 0,0 17,1 38,3 0. 0 0,0 0,0 18,4 12. 1 0,0 0. 0 0. 0 0. 3 0. 0 0. 0 0,0 E U R O P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 D 0,2 0,7 1,1 0. 2 • 0. 1 0,7 2,0 4,7 1. 1 0. 4 3. 1 12,9 26. 3 8. 2 2. 9 4,1 8. 7 16. 2 3. 8 0,9 0. 8 0. 8 0. 2 0. 0 0. 0 F 0,0 0,2 0,2 0,0 0,0 0,1 5,2 15. 4 1. 3 0,0 0,8 12. 4 40,5 4. 6 0,1 0,6 1,7 15. 9 0,9 0. 0 0. 0 0. 1 0. 0 0. 0 0,0 IRL 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 1,0 16. 5 1,5 0. 0 0. 0 5. 6 58. 2 1. 1 6,6 0,0 5,4 3,8 0. 0 0,0 0. 1 0,0 0. 0 0. 0 0,0 s 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,2 0. 1 0. 0 0,0 0,5 23. 0 14. 0 1. 0 0. 0 4. 9 42,2 11,1 0,6 0. 0 1. 2 1,0 0. 0 0. 0 0. 0 GB 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 2. 8 10. 5 10,3 0. 0 0. 0 9. 7 39,9 15. 9 0. 0 0,0 6,0 4. 7 0,2 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 IRLN 0,0 0,0 1,3 0,1 0,0 0,0 1,7 18. 6 8,9 0,6 0. 0 6. 6 37. 3 12. 0 0. 7 0. 0 1,8 10,1 0,2 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 100,0 100. 0 100. 0 100,0 100,0 100,0 100,0 fi R3 1996 R3 1995 02 1996 02 1995 fr O) XL O O T" Z> O LU 500 400 300 - 200 Danmark 1996 » Qualité type - Standard quality - Standardqualität — Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - W e e ks - Wochen 31 36 41 46 51 500 400 O) XL O O O LU 300 - 200 11 16 Deutschland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität — Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 O) XL O O 3 O LU 500 400 300 200 France 1996 i» Qualité type - Standard quality - Standardqualität mm Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 36 41 46 51 tKJ O) XL O O 3 O LU 500 400 300 200 Ireland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - W e e ks - Wochen 31 36 41 46 51 O) XL O O D O LU AJ W 400 300 200 100 11 16 Finland/Suomi 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema iw-*" 36 41 46 51 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 <^j O) XL O O O LU 500 400 - 300 200 l i ! I l i 11 16 Sverige 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 500 O) XL O o 3 O LU 400 300 200 11 16 Great Britain 1996 s» Qualité type - Standard quality - Standardqualität •• Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 500 400 XL O O 3 O LU 300 h- 200 Northern Ireland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität — Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - W e e ks - Wochen 31 36 41 46 51 Elias 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille bis - A Grid - Schema a I I i i ! i i i i ii 850 800 750 700 - 650 S 600 o o ^ 550 3 UJ 500 A; o? 450 400 350 300 250 11 16 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 850 800 j i 750 \ i 700 | I 650 ! ! O) 600 ; XL j S 550 3 500 O m 450 400 350 300 250 200 w Spain 1996 w %— m •»• * m * 0f \ \ a»iy ^ • • * ^ x ^f *** ** S s MS B 1 • B2 Mi C 1 - C 2> Grille bis - A Grid - Schema a Qualité type - Standard quality - Standardqualitat 11 16 21 26 31 36 41 46 51 Semaines - Weeks - Wochen 520 480 440 400 tj O) S 360 o 3 320 LU 280 240 200 160 Prix - Prices - Preise Qualité type - Standard quality - Standardqualität + DK • D ^ Gr ^ E -A- p I INI -» F • Irl • S • UK • U. E Jan Fév Mars Avril Mai Juin Juil Août Sep Oct Nov Dec 1996 Prix - Prices - Preise Qualité type - Standard quality - Standardqualität 1995 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒYÏ tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadun määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 sekä lampaanruhojen yhteisön luokitteluasteikosta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadusta annetun asetuksen (ETY) N:o 2137/92 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 25 päivänä syyskuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3013/891, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1589/962, ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadun määrittämisestä 5 päivänä helmikuuta 1991 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 338/913, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1278/944, sovelletaan markkinointivuoden 1997 loppuun asti odotettaessa yhteisön ruhonluokitteluvaatimusten vahvistamista; saavutettu edistys ei vielä tee mahdolliseksi yhteisössä tällä hetkellä sovellettavan vakiolaadun korvaamista kyseisillä vaatimuksilla; voimassa olevan vakiolaadun soveltamisaikaa olisi sen vuoksi jatkettava, asetuksen (ETY) N:o 2137/925, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1278/94, täytäntöönpanosta annetun komission kertomuksen päätelmien perusteella enää ei tulisi tavoitella neuvoston itselleen asettamaa päämäärää, joka koskee yhteisön asteikon pakollista soveltamista yhteisön sisäiseen kauppaan hyväksyttyihin teurastamoihin mahdollisuuksien mukaan markkinointivuonna 1999 ja joka tapauksessa ennen 1 päivää tammikuuta 2000, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta sulkea pois pieniä teurastamoja sellaisilla alueilla, joilla vaikutus näissä teurastamoissa teurastetun määrän markkinahintaan on vähäinen, ja 1 EYVL N:o L 289, 7. 10. 1989, s. 1 2 EYVL N. o L 206, 16. 8. 1996, s. 25 3 EYVLN:oL41, 14. 2. 1991, s. 1 4 EYVLN:oL 140, 3. 6. 1994, s. 5 5 EYVL N:o L 214, 30. 7. 1992, s. 1 33 hintaselvitysten helpottamiseksi jäsenvaltioille olisi annettava lupa jakaa asetuksen (ETY) N:o 2137/92 liitteessä III esitetty C luokka kahteen alaluokkaan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Poistetaan asetuksen (ETY) N:o 338/91 2 artiklan toinen kohta. 2 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 2137/92 seuraavasti: 1. Lisätään 3 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti: "Liitteessä III esitettyä luokittelujärjestelmää käyttävät jäsenvaltiot saavat jakaa C luokan kahteen alaluokkaan. " 2. Poistetaan 9 artikla. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 3> RAHOITUSSELVTTYS PÄIVÄYS: 9. 4. 1997 1. BUDJETTIKOHTA: Bl-2220 MÄÄRÄRAHAT: 1 656,4 miljoonaa ecua 2. TOIMENPITEEN NIMI: Neuvoston asetus tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadun määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 sekä lampaanruhojen yhteisön luokitteluasteikosta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadusta annetun asetuksen (ETY) N:o 2137/92 muuttamisesta 3. OIKEUSPERUSTA: Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3013/89 4 artikla 4. TOIMENPITEEN TAVOITTEET: - - jatkaa yhteisön vakiolaatua koskevan määritelmän soveltamista kumota asetuksen (ETY) N:o 2137/92 9 artikla (yhteisiin asteikon pakollinen soveltaminen) asetuksen (ETY) N:» 2137/92 liitteen III käytön mukauttaminen 5. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 12 KUUKAUDEN JAKSO KULUVA VARAINHOITOVUOSI (97) SEURAAVA VARAINHOITOVUON) 5. 0 MENOT - EY:N TALOUSARVIOSTA (ÏUEF/INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUISTA LÄHTEISTÄ 5. 1 TULOT - EY: N OMAT VARAT (MAKSirrr-jmuï) - KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: 1999 2000 2001 2002 6. 0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN KULUVAN VUODEN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN KYLLA/EI OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA 6. 1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN KULUVAN VUODEN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ KYLLA/EI SIIRROLLA 6. 2 TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE Tl V I ,nJr\i EI 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT HUOMAUTUKSIA: 3* ISSN 1024-4492 KOM(97) 250 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-97-239-FI-C ISBN 92-78-20158-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 1845/97 by Daniela RASCHHOFER to the Commission. Commission's economy measures

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU programme
European Commission
budgetary power
cereals
common agricultural policy
economic consequence
financial year
monetary compensatory amount

text: 25. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 60/55 What are the annual costs of transporting Members(cid:146) trunks to and from Brussels and Strasbourg? What is the annual cost of the chauffeur service provided by Parliament? What are the annual costs of Parliament(cid:146)s translation and interpretation services? How many officials of Parliament go to Strasbourg every month for the plenary seasons? Where do they stay if accommodation is provided by the EU? How much does this cost? How much would Parliament(cid:146)s internal costs (e. g. for translation services) increase, per state, if the countries of Eastern Europe were to accede? Are there any studies or scenarios on this? If so, what are their conclusions, and where can they be consulted? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (25 July 1997) The Commission is not responsible for Parliament’s budget. The information requested by the honourable Member needs to be obtained from Parliament itself, for example, by addressing a question to the Bureau under Rule 28 of the Rules of Procedure. (98/C 60/85) WRITTEN QUESTION E-1845/97 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission (30 May 1997) Subject: Commission(cid:146)s economy measures Have the Member States(cid:146) contributions been reduced as a result of the Commission(cid:146)s economy measures? Will the slight increase in the agricultural budget mean further losses of income for farmers in Austria? Are there any forecasts or studies on this? If so, what are their conclusions? What areas of domestic policies will have to manage with reduced funding in 1998? 1. What were the criteria used to decide which areas would have reduced funding? 2. Why were the PHARE, MEDA, Fisheries and Humanitarian Aid projects given priority over other External Actions? 3. What does the financial compensation in the cereals sector, as confirmed by Commissioner Fischler, consist of? 4. What is the justification for cutting the cereals premiums? (98/C 60/86) WRITTEN QUESTION E-1933/97 by Giulio Fantuzzi (PSE) to the Commission (4 June 1997) Subject: Compensatory aid for arable crops During the discussions on the 1997/98 farm prices package at the Agriculture Council of 21-22 April 1997, Commissioner Fischler stated that the proposal to produce compensatory aid for arable crops, which would, as is well known, mean spending cuts of ECU 1. 4 billion in the 1998 budget, was not an integral part of the prices package


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 966/97, annettu 30 päivänä toukokuuta 1997, tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: WRITTEN QUESTION No. 1870/97 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. EU involvement in the development of As Pontes, Galicia (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
Galicia
Structural Funds
cooperation agreement (EU)
economic development
electrical industry
industrial reorganisation
regional development
trade union confederation

text: C 158/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 (98/C 158/02) SKRIFTLIG FR¯GA E-1870/97 fr(cid:229)n Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) till kommissionen (30 maj 1997) A¤mne: Europeiska unionens medverkan i utvecklingen av den galiciska bygden As Pontes Regeringen i den galiciska regionen Galicien har undertecknat ett samarbetsavtal med ett av landets sto¤rsta elfo¤retag och med de fackliga centralorganisationerna om ekonomisk utveckling i den galiciska bygden As Pontes. Planen fo¤r (cid:229)terindustrialisering kommer att ga¤lla till och med (cid:229)r 2001. Den autonoma administrationen skall investera 300 miljoner och elfo¤retaget 900 miljoner. Kan kommissionen ange i vilken utstra¤ckning Europeiska unionen skulle kunna ansluta sig till denna plan, vilket dess bidrag till planen skulle kunna vara och inom vilket program eller vilken specifik gemenskaps(cid:229)tga¤rd unionen skulle kunna delta i utvecklingen av denna galiciska bygd? Kompletterande svar fr(cid:229)n Monica Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (21 november 1997) Fo¤r att besta¤mma den slutliga ka¤llan fo¤r ett eventuellt ekonomiskt sto¤d fr(cid:229)n strukturfonderna till det samarbetsavtal som regeringen i Galicien (Xunta de Galicia) har slutit med elfo¤retaget Endesa och fo¤retra¤darna fo¤r de fackliga organisationerna ro¤rande den ekonomiska utvecklingen av det galiciska As Pontes, kra¤vs en anso¤kan fr(cid:229)n de bero¤rda myndigheterna, i vilken man anh(cid:229)ller om sa¤rskilt sto¤d till detta projekt inom ramen fo¤r ett enskilt strukturellt (cid:229)tga¤rdsprogram. Eftersom en s(cid:229)dan anso¤kan inte mottagits skulle det vara fo¤rhastat att fastsl(cid:229) fr(cid:229)n vilken ka¤lla en eventuell finansiering till detta projekt skulle komma, sa¤rskilt som den spanska regionen Galicien drar nytta av o¤ver 20 program som finansieras med gemenskapens strukturmedel. Flera av dessa (bland annat det operativa programmet Galicien 1994-1999) skulle kunna ge ekonomiskt sto¤d till ett projekt av detta slag fo¤rutsatt att de no¤dva¤ndiga kriterierna uppfylls. (98/C 158/03) SKRIFTLIG FR¯GA E-2125/97 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (23 juni 1997) A¤mne: Fo¤rordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser › sa¤kerhetskontroller I de fall d(cid:229) tillst(cid:229)nd ges fo¤r en grupp av genetiskt modifierade va¤xter enligt va¤xtsortsdirektivet, kontrolleras efter ing(cid:229)ende underso¤kning av fo¤ra¤ndringar i deras metaboliter ocks(cid:229) alla de va¤xter som uppst(cid:229)tt ur denna grupp genom korsning vad ga¤ller fo¤ra¤ndringar i metabolismen? Kompletterande svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (1 december 1997) Enligt nuvarande gemenskapsbesta¤mmelser om gemensamma sortlistan fo¤r arter av lantbruksva¤xter och salufo¤ring av utsa¤de av ko¤ksva¤xter (70/457/EEG respektive 70/458/EEG) (1) godtas en va¤xtsort fo¤r certifiering endast om den a¤r sa¤rskiljbar, stabil och tillra¤ckligt enhetlig. En sort anses vara enhetlig om den, oavsett om den ursprungligen togs fram p(cid:229) konstlad eller naturlig va¤g, a¤r klart sa¤rskiljbar fr(cid:229)n alla andra ka¤nda sorter inom gemenskapen. Na¤r kommissionsbeslut kra¤vs fo¤r salufo¤ring av genetiskt modifierat va¤xtmaterial, a¤ven utsa¤de, grundas dessa p(cid:229) en granskning av en relevant sammansta¤llning av uppgifter i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 90/220/EEG om avsiktlig utsa¤ttning av genetiskt modifierade organismer i miljo¤n (2), med ha¤nsyn till all information medlemsstaten har o¤verla¤mnat och fo¤rutsatt att dessa uppgifter ra¤cker fo¤r att kommissionen skall kunna fatta beslut om salufo¤ring


title: Proposition de règlement (CE) du Parlement européen et du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 3330/91 du Conseil relatif aux statistiques des échanges de biens entre États membres

eurovoc_concepts:
EU statistics
common commercial policy
exchange of information
intra-EU trade
trading operation

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 30. 05. 1997 COM(97)252 final 97/0155 (COD) Proposition de REGLEMENT (CE) DU PARLEMENT EUROPEEN ET DU CONSEIL modinant le règlement (CEE) n° 3330/91 du Conseil relatif aux statistiques des échanges de biens entre Etats membres (présentée par la Commission) 1. Intrastat est le système qui fixe les règles pour la collecte et l'établissement des statistiques des échanges de biens entre Etats membres. Il a été introduit le 1er janvier 1993 à la suite de la disparition des formalités douanières à l'intérieur de la Communauté. Ce système est basé sur le principe d'une collecte directe des informations auprès des opérateurs intracommunautaires qui doivent présenter une déclaration mensuelle relative à leurs expéditions et arrivées de marchandises. Cette déclaration a remplacé la copie de la déclaration douanière qui servait auparavant de support statistique. 2. La déclaration Intrastat contient certaines informations parmi lesquelles des données relatives au transport (mode de transport, port ou aéroport de chargement ou déchargement et port ou aéroport de transbordement) et aux conditions de livraison. 3. Après trois années d'application du système, l'analyse des données, les résultats d'un sondage d'opinion effectué auprès des fournisseurs et utilisateurs de l'information statistique, ainsi que les conclusions d'un séminaire auquel participèrent tous les intervenants du système, ont montré que la fourniture de ces informations est souvent difficile et contraignante, que la qualité des données est parfois insuffisante et que leur intérêt est réduit. 4. En février 1996, les ministres responsables du marché intérieur ont décidé de lancer une action de simplification de la législation relative au marché intérieur et le système Intrastat figurait parmi les projets choisis. 5. Dans ce contexte, la Commission juge opportun de présenter cette proposition qui vise à supprimer de la liste des données visées à l'article 23 du règlement (CEE) n° 3330/91 les informations visées ci-dessus. Considérant toutefois que l'information sur le mode de transport est considérée comme indispensable, sa suppression sera applicable à partir du 01/01/2000, date limite pour les dérogations accordées aux Etats membres dans le cadre des statistiques de transport; dans les Etats membres ayant la possibilité de fournir cette information via d'autres moyens, la suppression pourra avoir lieu avant cette date. 6. Cette proposition vise également à attribuer aux administrations nationales la compétence relative à la fixation des délais de transmission des déclarations par les redevables. 7. Enfin, dans un souci de transparence, la Commission s'oblige à diffuser publiquement les données requises par chaque Etat membre. Proposition de Règlement (CE) n°. /. du Parlement Européen et du Conseil du modifiant le règlement (CEE) n° 3330/91 du Conseil relatif aux statistiques des échanges de biens entre Etats membres LE PARLEMENT EUROPEEN ET LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 100 A, vu la proposition de la Commission, vu l'avis du Comité économique et social, statuant conformément à la procédure visée à l'article 189B du traité, considérant qu'en vertu du règlement (CEE) n° 3330/91 du Conseil, du 7 novembre 1991, relatif aux statistiques des échanges des biens entre Etats membres(1) , modifié par le règlement (CEE) n° 3046/92(2), la Communauté et ses Etats membres établissent les statistiques des échanges de biens entre Etats membres (Intrastat) pendant la période de transition qui commence le 1er janvier 1993 et se termine au moment du passage à un régime unifié de taxation dans l'Etat membre d'origine, considérant que la simplification de la législation relative au marché intérieur, telle qu'exprimée dans le cadre de l'initiative SLIM (simplification de la législation du Marché intérieur), vise à améliorer la compétitivité des entreprises et leur potentiel de création d'emplois, considérant que la simplification du système Intrastat é été retenue comme projet pilote dans le cadre de SLIM et que des propositions concrètes formulées par le groupe de travail SLIM-Intrastat, visant l'allégement de la charge pesant sur les redevables de l'information statistique, ont fait l'objet d'une communication au Parlement européen et au Conseil et ont reçu un accueil favorable, considérant qu'une limitation des informations sur les déclarations, préservant un niveau d'information acceptable pour les utilisateurs, constitue un instrument privilégié de la simplification de la charge pesant sur les redevables; considérant que la suppression du mode de transport et des conditions de livraison fait partie de ces mesures de simplification; que néanmoins une période transitoire s'avère nécessaire pour certains Etats membres afin d'adapter leur système statistique national; considérant qu'afin de limiter la charge déclarative et assurer l'égalité de traitement entre les redevables, il convient de supprimer les données facultatives; que néanmoins, la mention du pays d'origine présente pour de nombreux utilisateurs un intérêt particulier et doit donc être encore maintenue; considérant qu'en vue de répondre aux attentes des redevables et compte tenu des organisations administratives différentes des Etats membres, une plus grande flexibilité est laissée aux administrations nationales pour fixer les délais de transmission des déclarations, ONT ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: ( , )JOn°L316du 16. 11. 1991, p. l. (2) JO n° L 307 du 23. 10. 1992, p. 27. 3, Article premier Le règlement (CEE) n° 3330/91 est modifié comme suit: 1. À l'article 13 paragraphe 1, les mots "délais et" sont supprimés. 2. À l'article 23 paragraphe 1, le point f) est supprimé. 3. À l'article 23 paragraphe 1, le point g) est supprimé. 4. À l'article 23, le paragraphe 2 est remplacé par le texte suivant: "Les Etats membres ne peuvent prescrire que soient mentionnées dans le support de l'information statistique des données autres que celles prévues au paragraphe 1, exception faite des données suivantes: a) dans l'Etat membre d'arrivée, le pays d'origine; b) les conditions de livraison, jusqu'au 31 décembre 1999. " 5. À l'article 23, un paragraphe 4 est ajouté avec le texte suivant: "4. La Commission assure la publication au Journal officiel des Communautés européennes, série C, des données requises par les Etats membres auprès des redevables de l'information statistique. " Article 2 1. Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. 2. Les paragraphes 1, 2, 4 et 5 de l'article premier sont applicables à partir du 1er janvier 1998. 3. Le paragraphe 3 de l'article premier est applicable à partir du 1er janvier 2000. Toutefois pour les Etats membres qui appliquent intégralement les directives du Conseil 78/546/CEE (1), 80/1119/CEE (2), 80/1177/CEE (3) et 95/64/CE (4), ou qui peuvent fournir les informations statistiques prévues par ces directives par d'autres moyens, ce paragraphe est applicable avant le 1er janvier 2000 à partir des dates arrêtées par la Commission sur base des informations transmises par l'Etat membre concerné. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout Etat membre Fait à Bruxelles, le Par le Parlement européen Par le Conseil (1) JO n° L 168 du 26. 6. 1978, p. 29 (2) JO n° L 339 du 15. 12. 1980, p. 30 (3) JO n° L 350 du 23. 12. 1980, p. 23 (4) JO n° L 320 du 30. 12. 1995, p. 25 IMPACT DF LA PROPOSITION Sim LES ENTREPRISES ET, EN PARTICULIER, SUR LES PETITES ET MOYENNES ENTREPRISES (PME) litre de la proposition: Règlement (CE) du Parlement Européen et du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 3330/91 du Conseil relatif aux statistiques des échanges de biens entre Etats membres La proposition législation 1. Compte tenu du principe de subsidiarité, pourquoi une communautaire est-elle nécessaire dans ce domaine et quels sont ses principaux objectifs? Cette proposition vise à rendre la déclaration statistique relative au commerce entre les Etats membres (déclaration Intrastat) plus simple pour les redevables de l'information statistique. Elle s'inscrit dans le cadre de l'initiative SLIM. Elle est conforme aux recommandations du groupe SLIM-Intrastat et au rapport de la Commission approuvé par le Conseil le 26 novembre 1996. Il s'agit de supprimer les informations relatives au "mode de transport" et aux "conditions de livraison" dont l'utilité ne justifie pas la charge qui découle de leur collecte et dont la qualité n'est pas considérée comme complètement satisfaisante. Considérant toutefois que l'information sur le mode de transport est considérée comme indispensable, sa suppression sera applicable à partir du 01/01/2000, date limite pour les dérogations accordées aux Etats membres dans le cadre des statistiques de transport; dans les Etats membres ayant la possibilité de fournir cette information via d'autres moyens, la suppression pourra avoir lieu avant cette date. En outre, les données dites facultatives, seront éliminées à l'exception du pays d'origine qui constitue notamment une information indispensable pour établir le lien entre le commerce intracommunautaire et extracommunautaire. La proposition est complétée par d'autres mesures relatives à la transparence du système et à l'organisation administrative des Etats membres. Cette proposition constitue donc une modification de la législation communautaire et elle est nécessaire en vue d'une application harmonisée au niveau des Etats membres de façon à assurer un traitement équitable des entreprises redevables de l'information. Ainsi un nouveau règlement est indispensable pour que la simplification puisse être appliquée par tous les Etats membres. <T L1 impact sur les entreprises 2. Qui sera affecté par la proposition? - quels secteurs d'entreprises - quelles tailles d'entreprises (part des petites et moyennes entreprises) • existe-t-il des zones géographiques particulières dans la Communauté où ces entreprises sont implantées. Cette simplification bénéficiera a toutes ies entreprises redevables de l'information statistique et par consequent la charge statistique sera réduite; cette diminution sera logiquement plus ressentie par les petites et moyennes entreprises pour lesquelles la charge déclarative Intrastat est proportionnellement plus importante. 3. Quelles mesures les entreprises devront-elles prendre pour se conformer à la proposition? Les entreprises ne sont pas obligées de prendre des mesures spéciales pour se conformer à cette proposition. La seule adaptation nécessaire consiste à se conformer à une demande d'informations statistiques plus allégée. 4. Quels effets économiques la proposition est-elle susceptible d'avoir? - sur l'emploi - sur les investissements et la création de nouvelles entreprises - sur la compétitivité des entreprises. Les mesures prévues par la présente proposition, comme toutes les mesures de simplification, sont susceptibles de contribuer à une amélioration de la compétitivité des entreprises. 5. La proposition contient-elle des mesures visant à tenir compte de la situation spécifique des petites et moyennes entreprises (exigences réduites ou différentes, etc)? S'agissant de mesures de simplification, les principaux bénéficiaires sont les petites et moyennes entreprises pour lesquelles les charges déclaratives sont difficilement supportées. € Consultation 6. Liste des organisations qui ont été consultées sur la proposition et expose des éléments essentiels de leur position Les fédérations professionnelles et les organismes de simplification, au niveau européen, ont été consultés dans le cadre du sondage et du séminaire organisés en î -)9i> pour évaluer le fonctionnement du système Intrastat, ils ont participe également au groupe de travail mis en place dans le cadre de l'initiative SLIM. * ISSN 0254-1491 COM(97) 252 final DOCUMENTS FR 17 02 N° de catalogue : CB-CO-97-240-FR-C ISBN 92-78-20165-0 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg "8


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1870/97 von Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR an die Kommission. Zusammenarbeit der Europäischen Union zur Entwicklung der galicischen Gemeinde As Pontes (ERGAENZENDE ANTWORT)

text: C 158/2 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 25. 5. 98 (98/C 158/02) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1870/97 von Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) an die Kommission (30. Mai 1997) Betrifft: Zusammenarbeit der Europa¤ischen Union zur Entwicklung der galicischen Gemeinde As Pontes Die Regierung der spanischen Region Galicien hat ein Kooperationsabkommen mit einem der wichtigsten Stromversorgungsunternehmen des Landes und mit den Gewerkschaftszentralen zur wirtschaftlichen Entwick- lung der galicischen Gemeinde As Pontes abgeschlossen. Der Plan zur industriellen Umstrukturierung ist bis zum Jahr 2001 in Kraft. Die autonome Regierung steuert 300 Millionen, und das Stromversorgungsunternehmen 900 Millionen bei. Kann die Kommission mitteilen, in welchem Ma(cid:223)e sich die Europa¤ische Union diesem Plan anschlie(cid:223)en ko¤nnte, welchen Beitrag sie dazu leisten ko¤nnte und im Rahmen welches Programms oder welcher spezifischen Gemeinschaftsaktion eine Beteiligung an der Entwicklung der erwa¤hnten galicischen Gemeinde in Erwa¤gung gezogen werden ko¤nnte? Zusa¤tzliche Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (21. November 1997) Die Kommission kann u¤ber die endgu¤ltige Quelle eines mo¤glichen finanziellen Beitrags der Strukturfonds zum Kooperationsabkommen der (cid:132)Xunta de Galicia(cid:147) mit dem Stromversorgungsunternehmen Endesa und den Vertretern der Gewerkschaften zur wirtschaftlichen Entwicklung der galicischen Gemeinde As Pontes erst Angaben machen, wenn ihr ein entsprechender Antrag der zusta¤ndigen Beho¤rden auf eine Sonderfinanzierung fu¤r dieses Projekt im Rahmen eines Interventionsprogramms voliegt. Da die Kommission keinen solchen Antrag erhalten hat, wa¤re es voreilig, die genaue Quelle mo¤glicher Gelder fu¤r dieses Projekt anzugeben, zumal fu¤r die spanische Region Galicien u¤ber 20 Programme von den gemeinschaft- lichen Strukturfonds finanziert werden. Der finanzielle Beitrag zu einem solchen Programm ko¤nnte, wenn die erforderlichen Bedingungen erfu¤llt sind, aus einigen dieser Programme (darunter auch das Operationelle Programm fu¤r Galicien 1994 › 1999) geleistet werden. (98/C 158/03) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2125/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (23. Juni 1997) Betrifft: (cid:132)Novel-Food(cid:147)-Verordnung (EG) Nr. 258/97 › Sicherheitspru¤fungen Werden im Falle der Zulassung einer gentechnisch vera¤nderten Pflanzenlinie entsprechend der Sortenrichtlinie nach eingehender Pru¤fung auf Vera¤nderung ihrer Stoffwechselprodukte auch alle aus dieser Linie durch Kreuzung hervorgehenden Pflanzen auf mo¤gliche Stoffwechselvera¤nderungen gepru¤ft? Erga¤nzende Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (1. Dezember 1997) Gema¤(cid:223) den geltenden Bestimmungen der Gemeinschaft u¤ber den gemeinsamen Sortenkatalog fu¤r landwirt- schaftliche Pflanzenarten und u¤ber den Verkehr mit Gemu¤sesaatgut (Richtlinien 70/457/EWG bzw. 70/ 458/EWG) (1) wird eine Sorte nur dann amtlich in den Sortenkatalog aufgenommen und zur Vermarktung zugelassen, wenn sie unterscheidbar, besta¤ndig und hinreichend homogen ist. Eine Sorte, egal ob ku¤nstlichen oder natu¤rlichen Ursprungs, ist unterscheidbar, wenn sie sich durch ein oder mehrere wichtige Merkmale von jeder anderen in der Gemeinschaft bekannten Sorte deutlich unterscheidet. Kommissionsentscheidungen u¤ber das Inverkehrbringen von gentechnisch vera¤ndertem Pflanzenmaterial, einschlie(cid:223)lich Saatgut, beruhen auf der Pru¤fung der entsprechenden Unterlagen, die gema¤(cid:223) der Richtlinie des Rates 90/220/EWG u¤ber die absichtliche Freisetzung gentechnisch vera¤nderter Organismen in die Umwelt (2) vorgelegt werden. Dabei werden alle von den Mitgliedstaaten u¤bermittelten Informationen beru¤cksichtigt; die Unterlagen mu¤ssen hinreichend Aufschlu(cid:223) u¤ber die Umweltrisiken geben, um eine Entscheidung der Kommission in bezug auf ein Inverkehrbringen zu ermo¤glichen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1866/97 του Johannes SWOBODA προς το Συμβούλ ο. Προγραμματισθείσα συνάντηση για την εξέταση της απαγόρευσης των ναρκών ξηράς

eurovoc_concepts:
arms limitation
common foreign and security policy
disarmament
explosive
international agreement
joint action

text: 11. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 76/61 Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Ioyli·oy 1997) H Epitroph· symfvnei· o·ti o ariumo·w tvn paratypiv· n sth diaxei·rish tvn Diarurvtikv· n Tamei·vn poy parathrh·uhkan sta kra·th me·lh ei·nai poly· ychlo·w. Vsto·so, ta sfa·lmata poy apokaly·fuhkan dioruv· uhkan. Epiple·on, stiw perisso·terew periptv· seiw, oi prokatabole·w poy e·xoyn katablhuei· sta kra·th me·lh apo· thn Epitroph· ei·nai orue·w kai den apaitoy·n kami·a prosarmogh· o·pvw dieykri·nhse h Epitroph· stiw apanth·seiw thw stiw ekue·seiw toy Elegktikoy· Synedri·oy. Pra·gmati, oi aith·seiw plhrvmh·w poy ypoba·llontai apo· ta kra·th me·lh aforoy·n synh·uvw poso· arketa· ychlo·, v· ste ako·mh kai meta· apo· afai·resh opoiasdh·pote mh epile·jimhw dapa·nhw lo·gv paratypiv· n, v· ste na dikaiologei·tai h prokatabolh· poy e·xei katablhuei·. Ea·n meta· apo· apo· afai·resh tvn mh epile·jimvn dapanv· n, to poso· den epitre·pei thn plhrvmh· thw prokatabolh·w poy e·xei zhthuei·, to kra·tow me·low parakalei·tai na ypoba·lei ne·a ai·thsh ba·sei tvn epile·jimvn dapanv· n. To pro·blhma thw ei·sprajhw den ti·uetai a·ra ame·svw. Vsto·so, ea·n kata· thn oloklh·rvsh tvn programma· tvn h koinotikh· symmetoxh· yperbai·nei ta posa· poy dikaiologoy·ntai apo· ton teliko· ariumo· tvn dapanv· n poy e·xoyn dhlvuei· apo· ta kra· th me·lh, h Epitroph· pragmatopoiei· tiw aparai·thtew eispra·jeiw. (cid:201)naw apo· toyw ky·rioyw sto·xoyw toy stadi·oy III toy progra·mmatow SEM 2000 ei·nai h ejey·resh ly·shw sto pro·blhma tvn sfalma·tvn kai tvn paratypiv· n sth diaxei·rish tvn Diarurvtikv· n Tamei·vn. Sto plai·sio ayto·, h Epitroph· eje·dvse, stiw 23 Aprili·oy 1997, apofa·seiw (1) poy aposafhni·zoyn toyw kano·new sxetika· me thn epilejimo·thta tvn dapanv· n. Epi·shw, h Epitroph· sxedia· zei na uespi·sei kanonismo· gia ton kauorismo· tvn ela·xistvn kano·nvn gia ton dhmosionomiko· e·legxo tvn pra·jevn poy pragmatopoioy·ntai apo· ta kra·th me·lh sto plai·sio tvn Diarurvtikv· n Tamei·vn kauv· w kai esvterike·w odhgi·ew sxetika· me tiw perista· seiw stiw opoi·ew, se peri·ptvsh paratypiv· n, ua mporoy·se h Epitroph· na meiv· sei th symmetoxh· thw sto plai·sio tvn Diarurvtikv· n Tamei·vn gia ka·poio sygkekrime·no pro·gramma. (1) EE L 146, 5. 6. 1997. (98/C 76/144) GRAPTH ERVTHSH E-1866/97 ypobolh· : Johannes Swoboda (PSE) prow to Symboy·lio (30 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Programmatisuei·sa syna·nthsh gia thn eje·tash thw apago·reyshw tvn narkv· n jhra·w Poie·w synedria·seiw ua pragmatopoihuoy·n metajy· Mai(cid:143)oy kai Dekembri·oy 1997 prokeime·noy na kauorisuei· h ue·sh toy Symboyli·oy vw prow thn apago·reysh tvn narkv· n jhra·w efo·son to ue·ma ayto· apotelei· antikei·meno syzhth·sevn sto plai·sio thw Ekstratei·aw gia ton Afoplismo· kai thw Diadikasi·aw thw Ota·baw; Apa· nthsh (25 Septembri·oy 1997) (cid:211)pvw gnvri·zei o ajio·timow k. boyleyth·w, to plai·sio gia th ue·sh toy Symboyli·oy sxetika· me tiw na· rkew kata· prosvpikoy· (ALP) kauori·zetai apo· thn koinh· dra·sh sxetika· me tiw na·rkew kata· prosvpikoy· poy egkri·uhke apo· to Symboy·lio thn 1h Oktvbri·oy 1996. Kentriko·w a·jonaw ayth·w thw koinh·w dra·shw ei·nai h prosh·lvsh thw Eyrvpai¤kh·w Envshw sto sto·xo thw plh·royw eja·leichw tvn narkv· n kata· prosvpikoy· kai sth drasthriopoi·hsh gia thn taxy·terh dynath· epi·teyjh apotelesmatikh·w dieunoy·w symfvni·aw gia thn apago·reysh· toyw se pagko·smio epi·pedo. Meta· thn e·gkrish thw koinh·w dra·shw, h EE epidiv· kei energa· thn ylopoi·hsh· thw. Kata· th dia·rkeia thw dieunoy·w dia·skechw tvn Bryjellv· n gia thn plh·rh apago·reysh tvn narkv· n kata· prosvpikoy· poy dijh·xuh apo· tiw 24 e·vw tiw 27 Ioyni·oy 1997, sthn opoi·a pare·sth antiprosvpei·a toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy h Proedri·a toy Symboyli·oy eje·uese th syne·xeia poy di·dei h EE sthn proanaferuei·sa koinh· dra·sh. Se epi·pedo mona·dvn, to ue·ma tvn narkv· n kata· prosvpikoy· xeiri·zetai h Oma·da thw KEPPA gia ton geniko· afoplismo· kai ton e·legxo tvn ejoplismv· n


title: Regulamento (CE) nº 986/97 da Comissão de 30 de Maio de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 189/77 que estabelece modalidades de aplicação do regime de existências mínimas no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
minimum stock
sugar


title: QUESTION ECRITE no 1991/97 de Joan COLOM I NAVAL à la Commission. Exécution des crédits des Fonds structurelss 1994-1996

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU publication
Structural Funds
commitment of expenditure
exchange of information
project management

text: 10. 2. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 45/137 La Commission a pre·sente· au Conseil une proposition de re‘glement relatif a‘ des actions de promotion de la viande bovine de qualite· (3), qui est a‘ l(cid:146)heure actuelle en examen au Parlement, et qui pre·voit le financement d(cid:146)une campagne d(cid:146)information sur le nouveau re·gime communautaire d(cid:146)e·tiquetage. JO L 132 du 29. 5. 1993. JO L 117 du 7. 5. 1997. (1) (2) (3) COM(97) 70 final. (98/C 45/177) QUESTION E· CRITE P-1991/97 pose·e par Joan Colom i Naval (PSE) a‘ la Commission Objet: Exe·cution des cre·dits des Fonds structurelss 1994-1996 (30 mai 1997) La Commission a re·pondu a‘ la question e·crite P-1877/96 (1) de l(cid:146)auteur de la pre·sente question en lui faisant parvenir deux tableaux indiquant, par pays et par fonds, l(cid:146)exe·cution des cre·dits affecte·s aux cadres communautaires d(cid:146)appui en 1994 et en 1995, par rapport a‘ la programmation. Elle lui a adresse· e·galement un tableau qui re·sume la mise en (cid:156)uvre des cre·dits par pays pendant ces deux anne·es. La Commission pourrait-elle fournir la me(cid:136)me information, et sous la me(cid:136)me forme pour faciliter les comparaisons, pour l(cid:146)anne·e 1996 et pour les trois anne·es 94, 95 et 96? (1) JO C 345 du 15. 11. 1996, p. 111. Re·ponse donne·e par M. Liikanen au nom de la Commission (30 juin 1997) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien trouver, les renseignements demande·s dans un tableau qui lui est envoye· directement ainsi qu(cid:146)au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. La Commission l(cid:146)informe d(cid:146)ores et de·ja‘ qu(cid:146)un document de travail sur l(cid:146)analyse de l(cid:146)exe·cution des fonds structurels 1994-1996 est en cours de pre·paration et sera communique· a‘ l(cid:146)autorite· budge·taire prochainement. (98/C 45/178) QUESTION E· CRITE P-1992/97 pose·e par Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) a‘ la Commission (30 mai 1997) Objet: Attaques des agriculteurs fran(cid:231)ais contre des produits espagnols Malgre· les avertissements de la Commission europe·enne, les agriculteurs fran(cid:231)ais continuent a‘ de·truire des produits agricoles en provenance d(cid:146)Espagne, sans que les autorite·s fran(cid:231)aises prennent des mesures efficaces pour e·viter une telle situation. Le 24 mai 1997 dernier, une nouvelle agression a e·te· perpe·tre·e par des vandales a‘ Brignoles (Marseille), ou‘ quelque 400 agriculteurs ont de·truit un entrepo(cid:136)t de fruits et le·gumes en provenance d(cid:146)Espagne, vidant les chambres froides et de·truisant des pommes, des piments, des tomates et d(cid:146)autres fruits et le·gumes destine·s au marche· fran(cid:231)ais. Le me(cid:136)me jour, le ministre fran(cid:231)ais de l(cid:146)Agriculture, Philippe Vasseur, a demande· a‘ la Direction ge·ne·rale de la concurrence de son pays de renforcer les contro(cid:136)les sur la qualite· des produits vendus sur le marche· fran(cid:231)ais et notamment des tomates qui proviennent essentiellement d(cid:146)Espagne. Quelles mesures vigoureuses la Commission europe·enne a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)adopter pour obliger le gouvernement fran(cid:231)ais a‘ mettre un terme a‘ cette politique qui fausse les normes europe·ennes en matie‘re de concurrence et pour mettre un frein aux agressions des vandales, qui constituent en outre une atteinte aux droits les plus e·le·mentaires du citoyen?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1870/97 af Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR til Kommissionen. Den Europæiske Unions deltagelse i udvikling af distriktet As Pontes i Galicia (SUPPLERENDE SVAR)

text: C 158/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 (98/C 158/02) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1870/97 af Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) til Kommissionen (30. maj 1997) Om: Den Europ(cid:230)iske Unions deltagelse i udvikling af distriktet As Pontes i Galicia Regeringen i den autonome spanske region Galicia har undertegnet en samarbejdsaftale med et af landets stłrste elektricitetsselskaber og med de faglige organisationer om łkonomisk udvikling af distriktet As Pontes i Galicia. Planen for industriel genopbygning skal g(cid:230)lde frem til 2001. Den autonome regering investerer 300 mio og el-selskabet 900 mio. Kan Kommissionen oplyse, i hvor hłj grad Den Europ(cid:230)iske Union kan supplere denne plan, hvad der kunne v(cid:230)re dens bidrag til planen, og under hvilket program eller specifik f(cid:230)llesskabsaktion den kan t(cid:230)nkes at deltage i udviklingen af dette distrikt i Galicia? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (21. november 1997) Kommissionen kan kun beregne det eventuelle finansielle bidrag fra strukturfondene til den samarbejdsaftale, som regeringen for regionen Galicia har indg(cid:229)et med elselskabet Endesa og repr(cid:230)sentanter for fagforeningerne, om den łkonomiske udvikling af distriktet As Pontes i Galicia, hvis den modtager en ansłgning fra de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndigheder med anmodning om s(cid:230)rlig finansiering af dette projekt som led i et s(cid:230)rligt strukturinterventionsprogram. Da en s(cid:229)dan ansłgning ikke er modtaget, er det for tidligt at udpege oprindelsen af den mulige finansiering af projektet, is(cid:230)r da EF-strukturfondene allerede finansierer over tyve projekter i den spanske region Galicia, hvoraf nogle (herunder det operationelle program for Galicia 1994-1999) ville kunne yde stłtte til et projekt af denne karakter, hvis de fornłdne betingelser var opfyldt. (98/C 158/03) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2125/97 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (23. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 › Sikkerhedsvurdering Gennemfłres der svarende til sortsdirektivet ved godkendelse af en genetisk modificeret plantelinje efter en nłje vurdering af forandringer i dens stofskifteprodukter ogs(cid:229) en vurdering af eventuelle stofskifte(cid:230)ndringer hos alle planter, der ved krydsning frembringes p(cid:229) grundlag af denne linje? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (1. december 1997) I henhold til de nug(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsbestemmelser om den f(cid:230)lles sortsliste over landbrugsplantearter og om handel med grłntsagsfrł (henholdsvis 70/457/E(cid:216)F og 70/458/E(cid:216)F) (1) kan en plantesort kun officielt godkendes til certificering og markedsfłres, hvis den er selvst(cid:230)ndig, stabil og tilstr(cid:230)kkeligt homogen. En sort anses som selvst(cid:230)ndig, s(cid:229)fremt den, uanset stammaterialets kunstige eller naturlige oprindelse, ved et eller flere kendetegn tydeligt adskiller sig fra enhver anden i F(cid:230)llesskabet kendt sort. N(cid:229)r Kommissionen skal tr(cid:230)ffe beslutning om markedsfłring af genetisk modificeret plantemateriale, herunder frł, sker dette p(cid:229) grundlag af en undersłgelse af det relevante dossier, som er indgivet i henhold til R(cid:229)dets direktiv 90/220/E(cid:216)F om uds(cid:230)tning i miljłet af genetisk modificerede organismer (2), og efter at det under hensyntagen til alle de af medlemsstaten meddelte oplysninger er blevet vurderet, at de oplysninger om miljłrisici, der findes i dossieret, er tilstr(cid:230)kkelige til, at Kommissionen kan tr(cid:230)ffe en beslutning vedrłrende markedsfłringen


title: REGOLAMENTO (CE) N. 976/97 DELLA COMMISSIONE del 30 maggio 1997 che fissa gli aiuti per la fornitura di prodotti del settore del riso di origine comunitaria alle Azzorre e all'isola di Madera


title: Informes del Comité Científico de la Alimentación Humana (Trigésima sexta serie).


title: REGULAMENTO (CE) Nº 982/97 DA COMISSÃO de 30 de Maio de 1997 que fixa as restituições à exportação no sector da carne de bovino

eurovoc_concepts:
beef
export refund
third country


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 975/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Μαΐου 1997 για τον καθορισμό των ποσών των ενισχύσεων για την προμήθεια στις Καναρίους Νήσους προϊόντων ρυζιού κοινοτικής προελεύσεως

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 990/97, annettu 30 päivänä toukokuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
stone fruit


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1862/97 do Deputado Carlos PIMENTA à Comissão. Acesso a especialidades médicas na União Europeia

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
administrative formalities
competence of the Member States
doctor
exchange of information
higher education

text: 22. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 21/105 A decisa(cid:152)o que cria o programa estipula que sera· investido um m(cid:14)·nimo de 55% com o Cap(cid:14)·tulo 1 do programa. Durante os dois primeiros anos, a propor(cid:231)a(cid:152)o foi de 56,9%. Deve assinalar-se que as institui(cid:231)o(cid:152)es de ensino superior sa(cid:152)o tambe·m eleg(cid:14)·veis ao abrigo de outras partes do programa, como as relativas a‘ promo(cid:231)a(cid:152)o da aprendizagem de l(cid:14)·nguas (Lingua) e ao ensino aberto e a‘ dista(cid:136)ncia. Na eventualidade de ser atribu(cid:14)·do ao Socrates um montante adicional com base na proposta supra da Comissa(cid:152)o, devem ser reservados ao Erasmus pelo menos 55% desse valor. Note-se, contudo, que o programa Socrates conte·m ainda medidas inovadoras dirigidas a outros sectores da comunidade acade·mica, designadamente o sector escolar e a educa(cid:231)a(cid:152)o de adultos. Importa, pois, garantir-lhes tambe·m um financiamento adequado, a fim de manter o equil(cid:14)·brio geral pretendido pelo legislador. (1) COM(97)99 final (98/C 21/212) PERGUNTA ESCRITA E-1862/97 apresentada por Carlos Pimenta (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Maio de 1997) Objecto: Acesso a especialidades me·dicas na Unia(cid:152)o Europeia Quais as formalidades administrativas necessa·rias para um licenciado em Medicina fazer uma especialidade me·dica (por exemplo, cirurgia) em cada um dos pa(cid:14)·ses da Unia(cid:152)o Europeia, designadamente os exames de acesso, com especial incide(cid:136)ncia na necessidade, ou na(cid:152)o, de uma prova de l(cid:14)·ngua no pa(cid:14)·s de destino? Resposta dada por Edith Cresson em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Julho de 1997) As formalidades administrativas necessa·rias para que um licenciado em Medicina possa fazer uma especialidade me·dica diferem consoante os Estados-membros, pois prendem-se com a organiza(cid:231)a(cid:152)o dos sistemas de ensino, sendo por conseguinte da exclusiva compete(cid:136)ncia nacional. O Senhor Deputado pode, se assim o desejar, contactar os centros nacionais de informa(cid:231)a(cid:152)o sobre o reconhecimento acade·mico nos Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia e do Espa(cid:231)o Econo·mico Europeu que integram a rede NARIC, cuja lista de pontos de contacto sera· enviada directamente ao Senhor Deputado, bem como ao Secretariado geral do Parlamento. (98/C 21/213) PERGUNTA ESCRITA P-1863/97 apresentada por Francesco Baldarelli (PSE) ao Conselho (27 de Maio de 1997) Objecto: Plano de reconversa(cid:152)o de certas actividades de pesca praticadas pelos pescadores italianos Em 29 de Abril de 1997, o Conselho da Unia(cid:152)o adoptou, com base na proposta da Comissa(cid:152)o (COM(96)0682 (1) e tendo em considera(cid:231)a(cid:152)o o parecer emitido pelo Parlamento Europeu em 24 de Abril de 1997, uma medida espec(cid:14)·fica destinada a promover a reconversa(cid:152)o de certas actividades de pesca praticadas por pescadores italianos designadas «Spadare». O Parlamento, aquando da aprova(cid:231)a(cid:152)o da proposta com as altera(cid:231)o(cid:152)es que nela introduziu, solicitou nova consulta ao Conselho, caso este entendesse modificar substancialmente a proposta da Comissa(cid:152)o. O texto aprovado, que figura no documento interinstitucional 96/0308 (CNS) de 28 de Fevereiro de 1997, afasta-se de modo significativo e substancial do texto proposto pela Comissa(cid:152)o e sobre o qual o Parlamento se pronunciara, acrescentando, com efeito, um de·cimo considerando e uma segunda parte ao artigo 5o, que visam proibir, quer a concessa(cid:152)o, quer a acumula(cid:231)a(cid:152)o de eventuais ajudas injustificadas. Na(cid:152)o considera o Conselho que essas modifica(cid:231)o(cid:152)es: › esta(cid:152)o em total contradi(cid:231)a(cid:152)o com o artigo 43o do Tratado, na medida que ignoram as compete(cid:136)ncias da Comissa(cid:152)o e do Parlamento? › despezam a legitimidade do Parlamento que, dessa forma, se pronunciou sobre uma proposta cujo texto difere substancialmente do texto adoptado pelo Conselho?


title: QUESTION ECRITE no 1992/97 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. Attaques des agriculteurs français contre des produits espagnols

eurovoc_concepts:
European Commission
France
Spain
agricultural product
farmer
free movement of goods
infringement procedure (EU)
originating product
public safety
violence