title: Meddelelse fra Kommissionen - Reaktioner på Hvidbogen - »Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund«

eurovoc_concepts:
continuing education
education
information technology
professional qualifications
vocational training

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 29. 05. 1997 KOM(97) 256 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN REAKTIONER PÅ HVIDBOGEN "UNDERVISE OG LÆRE - PÅ VEJ MOD DET KOGNITIVE SAMFUND" -, MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN REAKTIONER PÅ HVIDBOGEN "UNDERVISE OG LÆRE - PÅ VEJ MOD DET KOGNITIVE SAMFUND" initiativ Europa-Kommissionens institutioner, at medlemslandene, arbejdsmarkedets parter, arbejdsgiverorganisationerne, universiteterne og forskningsinstitutionerne samt de ikke-statslige organisationer (NGO'er) til en debat om hvidbogen "Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund" har affødt en sand samfundsdebat. samle Fællesskabets til De talrige meningstilkendegivelser, udtalelser og kommentarer, som dette initiativ har givet anledning til, sammenfatter en af de vigtigste konklusioner, der kan drages af det europæiske år for undervisning og livslang uddannelse: Vore medborgere er i stadig højere grad bevidste om nødvendigheden af, at deres viden og erhvervskompetence udvikles gennem hele livet. De ved udmærket, hvad der står på spil, både hvad angår beskæftigelsesmuligheder, social integration og udnyttelse af personlige muligheder. De politiske resultater af ovennævnte hvidbog, som gør undervisning og uddannelse til et centralt emne i udviklingen af samfundet, fortjener at blive fremhævet. For at konkretisere dette perspektiv har Kommissionen sat sig for at bevidstgøre en så bred del af befolkningen som muligt om vigtigheden af at opbygge et videnssamfund, som kan gøre Europa mere konkurrencedygtigt og mere bevidst om sig selv og sine egne værdier. Denne meddelelse er en oversigt over de vigtigste politiske budskaber, der er fremkommet under debatten i løbet af det sidste halvandet år. Kommissionen benytter denne lejlighed til at fremhæve debattens bredde og høje kvalitet. Den har i vid udstrækning bidraget til at berige og tilpasse Kommissionens aktuelle handlinger og forberede fremtiden. Fællesskabets institutioner, og i særdeleshed Europa-Parlamentet og Rådet med sine konklusioner af 6. maj 1996, har med deres bidrag spillet en vigtig rolle. Det har i øvrigt ført til, at de forskellige forsøg, som denne meddelelse omhandler, er blevet iværksat. Ligeledes har arbejdet i ekspertgruppen om undervisning og uddannelse gjort det muligt at uddybe de retningslinjer, som hvidbogen præsenterer. I. BAGGRUNDEN FOR DEN EUROPÆISKE VIDENSUNION Debatterne og de indkomne tilkendegivelser har som helhed bidraget til at fastlægge fundamentet for den europæiske vidensunion. De bekræfter tydeligt det tema, som præsenteres i dette dokument. • Den økonomiske baggrund I en økonomisk situation, der er præget af globalisering og nye former for konkurrence, opfattes enhver forbedring af undervisning og uddannelse som en styrkelse af Europas vækst og konkurrenceevne. Det underbygges af denne analyse, der er baseret på betragtningerne i hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne, 2- Sammenhængen mellem og beskæftigelse". beskæftigelse anerkendes af alle, især af arbejdsgiverrepræsentanterne, medens undervisningssektoren advarer mod en for kraftig tilpasning af undervisnings- og uddannelsessystemerne til beskæftigelsens nuværende struktur. undervisning, uddannelse De etiske værdier Det er ofte — også i hvidbogen — blevet fremhævet, at man ikke blot skal individets fokusere på udviklingens økonomiske aspekter, men betragte personlige udfoldelsesmuligheder og borgerens uddannelse som de vigtigste mål for undervisning og uddannelse. Det er Rådets opfattelse, at det er den kulturelle og uddannelsesmæssige dimension, som skal sættes i højsædet, medens Europa- Parlamentet fremhæver vigtigheden af de sociale, følelsesmæssige, moralske og åndelige aspekter. Termen "det kognitive samfund", der ofte er svær at forstå, bør ikke opfattes restriktivt: Den udtrykker tværtimod et forsøg på at give alle borgere adgang til viden. Den sociale baggrund Hvidbogens analyser bygger på en social model, der afviser et samfund, som udstøder en del af sine borgere, og som opsplittes mellem dem, der ved noget, og dem, der ikke ved noget. Således frygter Rådet, Europa-Parlamentet, den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og NGO'erne en forværring af den sociale udstødelse og slår til lyd for en styrket indsats for at skabe lige muligheder i samfundet. Selv om man ikke skal undervurdere alvoren i de unges situation, ønsker Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt institutioner, at opmærksomheden også skal rettes mod adskillige andre problemer for kvinder, mindreårige, ældre lønmodtagere og alle ugunstigt stillede, som for eksempel handicappede, ældre, langtidsledige og etniske minoriteter; alle samfundsgrupper, der af en eller anden grund er truet af social udstødelse. I mange af bidragene opfordres der til en social dialog, der skal samle alle parter og i særdeleshed arbejdsmarkedets parter. Og mange ønsker en etablering af et lokalt partnerskab mellem de lokale og regionale myndigheder, virksomhederne, NGO'erne og befolkningen. Konceptet bag livslang undervisning og uddannelse Der er nu bred enighed om formålet med livslang undervisning og uddannelse. Dette formål er tæt knyttet til de brede perspektiver i videnssamfundet og mobiliserer informationssamfundets værktøjer, samtidig med at det illustrerer vigtigheden af at integrere de to områder, undervisning og uddannelse. Enhver kan indse nødvendigheden af at forbedre synergien mellem almen uddannelse og erhvervsuddannelse og af at udnytte erhvervsuddannelsen i sin helhed. Det understreges af et forhold, som Europa-Parlamentet har gjort opmærksom på, nemlig at den demografiske udvikling i den europæiske befolkning, som bliver ældre og ældre, er en udfordring, der bør tages op. - 3- Den nye teknologi Indførelsen af konceptet livslang undervisning og uddannelse betyder, at den enkelte skal kunne beherske informationsteknologien som kommunikations- og arbejdsredskab. Der er stor enighed om, at informationssamfundet opbygges ved at skabe en interaktiv dialog mellem parterne. Dette skal især opnås ved anvendelse af interaktive netværk og i særdeleshed gennem specielle hjemmesider på Internettet. Således er der nu mulighed for at løse problemerne i forbindelse med evalueringer og kompetencebeviser takket være disse nye værktøjer. Den politiske mobilisering af medlemsstaterne i Den Europæiske Union indlæg beklager Da etableringen af videnssamfundet ikke kommer af sig selv, er det nødvendigt at overveje, hvilken type og hvilken form for politik og handling, der skal sættes i gang for at nå dette mål. I tråd med subsidiaritetsprincippet er der næsten fuldstændig enighed om at fremhæve medlemsstaternes kompetence, når indhold og tilrettelæggelse af uddannelsessystemet og erhvervsuddannelserne skal fastlægges. Flere at undervisnings- og uddannelsessystemerne ikke er blevet tilstrækkeligt analyseret, til trods for at de indeholder nogle stivnede aspekter, der bremser den nødvendige udvikling og også bremser for indførelsen af innovationer, der kunne udgøre grundlaget for den nødvendige udvikling. Det ville ellers have været muligt at anvende disse fornyelser i denne udvikling. Rådet skriver således i sine konklusioner: "Den analyse, der skal foretages, kan meget vel åbne nye områder for samarbejde på fællesskabsplan". Dette må ses som en opmuntrende indledning til en ny fase i samarbejdet om undervisning og uddannelse, og det bekræfter vigtigheden af Kommissionens analytiske funktion. imidlertid, Parternes nye adfærd i Videnssamfundets opståen afføder spørgsmålet om, hvordan aktørerne samfundet handler. Det er almindeligt anerkendt, at individet vil fa flere og flere muligheder for at få adgang til uddannelsestilbud af enhver art. Det skyldes udviklingen i informationssamfundet, og det forudsætter, at mentaliteten også udvikler sig. Imidlertid er debatten følsom, hvad angår den måde, hvorpå der skal bringes overensstemmelse mellem på den ene side det ansvar, der er pålagt uddannelsesstrukturer og -institutioner, og på den anden side udviklingen i lærlingeuddannelserne og den rolle, som tilfalder individet. Europa-Parlamentet mener, "at det snarere påhviler den offentlige sektor end det enkelte individ at sikre almindelig adgang til uddannelse". Informationsmediernes (databanker, adresselister, etc. ) og vejledningsfunktionernes vigtige rolle er blevet fremhævet, så den potentielle bruger ikke overlades til sig selv uden hjælp. Det fremhæves ved flere lejligheder, hvor vigtig en rolle pædagogikken spiller — den udgør bindeleddet mellem individet og videnbasen. Adskillige indlæg lægger vægt på familiernes og det nære miljøs rolle, og alle er enige om den fundamentale betydning af lærerens og underviserens uddannelse. Hvilke midler skal tages i anvendelse? Europa-Parlamentet har udtrykt bekymring over det relative fald i de offentlige udgifter til undervisning og uddannelse. Hvis der skal gives politisk støtte til aktioner, som skal skabe et europæisk uddannelsesrum for alle borgere, skal de eventuelle budgetmæssige følger drøftes i forbindelse med de kommende finansielle overslag. Europa-Parlamentet opfordrer budgetmyndigheden til at øge tildelingerne til Leonardo da Vinci- og Socrates-programmerne med henblik på at forbindelse med finansiere de nye målsætninger, der er defineret videnssamfundet. i II. DE IGANGVÆRENDE FORSØG I hvidbogen foreslås det, at der med de tildelte økonomiske midler gennemføres forsøg inden for rammerne af handlingsprogrammerne. Kommissionen har gjort det nødvendige for at sikre gennemførelsen af disse forsøg. De er iværksat under hensyntagen til kommentarer og indlæg fra debatten om hvert mål. Disse debatter har fået Kommissionen til at præcisere, tilrette og endog ændre de retningslinier, der oprindeligt var fastlagt til gennemførelse af målsætningerne i hvidbogen. Første mål: Anerkendelse af kompetence og princippet om "det personlige kompetencebevis" a) Indledende konklusioner Det drejer sig om at gennemføre forsøg på helt nye områder ved hjælp af grundlæggende nye metoder. Det er klart, at de udokumenterede resultater fra lønmodtagernes praksis (som EFS udtrykker det) skal præciseres yderligere. Selve princippet har givet anledning til spørgsmål, som debatten har medvirket til at besvare. traditionelle eksamensbevis, og heller Formålet med anerkendelse af kompetence er ikke, at den skal træde i stedet for det skal devaluere skolesystemets kvalifikationsbeviser. Og hensigten er slet ikke at skabe et nyt europæisk bureaukratisk system. EFS viser interesse for ideen med et "personligt kompetencebevis", selvom der udtrykkes en vis skepsis over for selve termen kompetence. Arbejdsgiverorganisationerne et spørgsmålstegn ved, hvorvidt disse metoder kan gennemføres i praksis. ikke at den derimod generelt stiller Svaret på dette spørgsmål kunne være et system, der blev demonstreret på temakonferencen, nemlig den første prototype på et program, der kan evaluere matematiske færdigheder, og som kan distribueres via Internettet. h) Gennemførehen Informationer til offentligheden om automatisering af evalueringsprocessen ved hjælp af informations- og multimedieteknologi har bidraget til at fjerne nogle misforståelser og til at fa identificeret et antal tværnationale hold, som har ønsket at eksperimentere med udgangspunkt i denne nyskabelse. Der blev udvalgt 34 projekter, der dækker meget i) basisfærdigheder (matematik, fysik, skrivning, sprog, geografi, miljø/vand); ii) forskellige discipliner og erhvervsgrene: - 5- faglige færdigheder tekniske og (bankfunktioner, marketing, montage, kontorautomatisering, industrielle processer, kundeservice, jura, kemi, biologi, statistik og iii) nøglefærdigheder (eller tværfaglige færdigheder). Projektet "Dialang" er tiltænkt udviklingen af et system, hvor hver borger kan evaluere sine færdigheder på 15 europæiske sprog. I 1997 forventes der iværksat yderligere 35 forsøgsprojekter, som dækker nye faglige områder. Kommissionen har endvidere sat en undersøgelse i gang, der skal afdække situationen i USA og Europa inden for automatiseret evaluering og personlige kompetencebeviser. Hvert enkelt projekt har til formål at definere en referenceramme for færdigheder og viden, så projekterne kan gennemføres i individuelle enheder, som kan udgøre grundlaget for tilpasningen af de interaktive evalueringsprogrammer, der kan distribueres over Internettet, og som tillader evaluering på det niveau, kandidaten aflægger prøven. Det er tegn på et reelt behov, når automatiseringen modtages positivt af både borgerne, virksomhederne og erhvervsorganisationerne på trods af uenighederne om valg af automatik. Der er en positiv opfattelse af formålet med at demokratisere adgangen til viden og individuel kompetence og til individets mulighed for stadig at udvikle sin kompetence. En mindre systematisk automatisk adgang til processen, hvilket stemmer overens med et ønske, der er kommet til udtryk fra mange sider, synes at styrke den positive modtagelse af forsøgsprojektet om anerkendelse af kompetence. Projektets succes kan faktisk kun sikres, hvis det integreres i en virkelig økonomisk dynamik og modsvarer et konkret behov i de dele af erhvervslivet, der indvilliger i at medvirke i projektet. I denne sammenhæng er det en fordel at sikre, at projektet synliggør kompetence og kvalifikationer, både på medlemsstatsniveau og på europæisk niveau; det bør drage fordel af den dynamik, der er skabt af grønbogen "Hindringer for tværnational mobilitet" og handlingsplanen "At lære i et informationssamfund". Der er i denne forbindelse bestræbelser i gang med forskellige brancher. Gennemførelsen af denne målsætning kommer til udtryk i opfordringen til at indgive forslag fra task forcen Multimediesoftware til undervisningsbrug1, der muliggør udvikling af nye pædagogiske værktøjer, som forbedrer europæernes uddannelsesmuligheder, og som giver deres uddannelsesinstitutioner mulighed for at tage udfordringen fra informationssamfundet op. 1 Denne opfordring omfatter følgende programmer: program om telematikanvendelse, Esprit, program om målrettet samfunds-økonomisk forskning, Socrates, Leonardo da Vinci og aktiviteterne under Tcn- telecom. De udvalgte projekter (juni 1997) omhandler værktøjer, serviceydelser og nyskabelser til skoler, universiteter, erhvervsskoler og virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder. Andet mål: Tættere forbindelse mellem skole og virksomhed og udvikling af lærlingeuddannelsen. a) Indledende konklusioner Selve ideen om en tættere forbindelse mellem skole og erhvervsliv opnår generel tilslutning i en tid præget af arbejdsløshed. Men, som Rådet og Parlamentet understreger, drejer det sig forskellige uddannelsesretninger til erhvervslivets krav. Der har ligeledes været positive tilkendegivelser over for ideen om en europæisk ramme for lærlingeuddannelsen for dermed at skabe en reference for europæisk målestok og fremme mobiliteten og lærlingeuddannelsens kvalitet. ikke om mekanisk at tilpasse de De kommentarer, som debatten affødte, fik Kommissionen til at præcisere, at der ikke findes en model for lærlingeuddannelsen, som bør betragtes som den eneste uddannelsesretning mod erhvervsuddannelse. Dette gav anledning til bekymring i Den Europæiske Faglige Komité for Uddannelse. Derimod gælder det om at finde de rette midler til at fremme de kræfter, der arbejder hen mod en diversificering af lærlingeuddannelsen, og som søger at sikre skift mellem teori og praksis i lærlingeuddannelse som et uddannelsen. Og det gælder om at skabe en "rotationsforløb" i Den Europæiske Union ved at fremme gensidig anerkendelse af de opnåede færdigheder. for så vidt som den Unionen af håndværksvirksomheder og små og mellemstore virksomheder i De Europæiske Fællesskaber (UEAPME) mener, at indførelsen af en lærlingestatus er ønskværdig, letter administrationen. Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i De Europæiske Fællesskaber (UNICE) tilslutter sig derimod fuldt og helt målsætningen om en udvikling af lærlingeuddannelsen, der er tilpasset særlige nationale forhold. fremmer social tryghed og Debatterne har givet anledning til store fremskridt i retning af en afgrænsning af, hvordan for partnerskab, lærlingeuddannelsen, skal gennemføres. pædagogiske grundlaget som det er b) Gennemførelsen Lige fra opstillingen af den årlige prioritetsplan for Leonardo-programmet er der lagt særlig vægt på udviklingen af samarbejdet mellem uddannelsesstederne og virksomhederne. Kommissionen har således støttet udviklingen af de tværnationale programmer for praktikophold og udveksling inden for grunduddannelsen. Dette tilgodeser især unge lønmodtagere og unge under lærlingeuddannelse eller unge, der skiftevis arbejder med praktik og teori. Kommissionen har endvidere styrket de tværnationale programmer for praktikophold for unge studerende i virksomheder, idet de unges oprindelige universitet også godskriver denne uddannelse. Antallet af unge, der modtager til europæiske, mobilitetsfremmende erhvervsstuderende, når i 1998 op på. 100. 000 mod 20. 000 i 1995. ydelser to retninger - grunduddannelse med De skolestatus og lærlingeuddannelse, der er udtryk for forskellige kulturelle traditioner - kan i virkeligheden kun udvikle sig, hvis de er af høj kvalitet og ikke inden for erhvervsuddannelserne binder de unge til beskæftigelse, der anses for at være ufaglært arbejde. Det er baggrunden af lærlingeuddannelsen og uddannelse med praktik/teori på de videregående uddannelser. for Kommissionens udviklingen særlige støtte til To store projekter er i øjeblikket i gang. De forudsætter, at der nedbrydes visse juridiske og administrative hindringer for de studerendes tværnationale mobilitet. Det drejer sig dels om udviklingen af en "europæisk lærlingestatus", som beskrevet i hvidbogen, og dels om udviklingen af et "lærlingeuddannelsens Erasmus". Førstnævnte skal, under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet, sikre kvaliteten i udviklingen af europæiske uddannelsesforløb til lærlingeuddannelse og uddannelse med praktik/teori. Det er her vigtigt at understrege den politiske værdi af at involvere virksomhederne. Det er således formålet at bidrage til at i medlemsstaterne med den europæiske styrke disse uddannelsesretninger dimension for øje. Endelig står Kommissionen bag et projekt om udstationering af 500 lærere i virksomheder, der sigter mod at styrke båndene mellem den almene undervisning og erhvervslivet. Det er på den måde, at mange partnerskaber er opstået inden for rammerne af Fællesskabets programmer, hvilket har bidraget til at fremme samarbejdet mellem skole og virksomhed. Disse initiativer har ligeledes ført til nye projekter, der omfatter uddannelsesinstitutioner og virksomheder, som skal uddanne lærere i virksomhedskultur. Tredje mål: Bekæmpelse af udstødelse gennem undervisning og uddannelse a) Indledende konklusioner Fænomenet udstødelse skal bekæmpes med alle midler. Det antager nye dimensioner i en samfundsøkonomisk nedgangstid, og der er en risiko for, at det kun bliver værre. Som reaktion på denne udvikling fremlægger hvidbogen et nyt pilotprojekt, nemlig skolen, der giver unge en ny chance. Den bekymring, som har vist sig i løbet af debatterne om dette skolekoricept, gav anledning til, at initiativet blev præciseret. Det drejer sig ikke om at betvivle, at den almene skole er i stand til at modtage alle børn, og heller ikke om at skabe ghettoer, som det blev formuleret af EU's rådgivende komité om industriel forskning og udvikling (IRDAC) og af Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Som Rådet anfører, bør man indledningsvis arbejde på at forbedre kvaliteten af grundundervisningen og grunduddannelserne for at undgå situationer, hvor elever tabes eller lider nederlag. Men, ligesom medlemsstaterne mener Det Økonomiske og Sociale Udvalg og visse NGO'er, at man skal give en ny chance til de unge, der har forladt skolen for tidligt, står uden kvalifikationer og derfor er udsat for social udelukkelse. Flere bidrag fra bl. a. Parlamentet, Regionsudvalget og et stort antal sammenslutninger udtrykker, at man bør tilbyde alle borgere muligheden for livslang undervisning og uddannelse. b) Gennemførelsen Ligesom de involverede regeringer støtter Kommissionen pilotprojekterne om social og økonomisk genindslusning af unge, der er ude over den almindelige skolealder, og som har alvorlige problemer. Konceptet "Skoler, der giver unge en ny chance" er baseret på: - - - et stærkt og varigt partnerskab mellem sociale myndigheder og offentlige og private virksomheder, hvor rammerne er tilpasset undervisningsforløbet. Dette vil give de unge et tilhørsforhold og give dem troværdige beskæftigelsesperspektiver. lokale myndigheder, en pædagogik, der tilgodeser de unges behov og forventninger, og som udnytter deres evner og hjælper dem med at genvinde selvtilliden, hvilket er afgørende i forbindelse med (re)socialisering. udbredt brug af ny teknologi, der lader den unge arbejde i et nyt og motiverende undervisningsmiljø. Konceptet skal tilpasses, så det tager hensyn til de store forskelle i sociale, økonomiske, kulturelle og institutionelle strukturer i medlemsstaterne, der i vidt omfang afstikker grænserne for hvert projekt. Det drejer sig på ingen måde om at påtvinge en institutionalisering af en specifik ordning, men om at gennemføre et forsøg. Efter konferencen i Marseille i december 1996, hvor man lancerede skolen, der giver unge en ny chance, vil andre pilotprojekter se dagens lys i Bilbao (Spanien), Catania (Italien), Håmeenlinna (Finland), Setubal (Portugal) og Grækenland (Attiki). Yderligere pilotprojekter vil blive godkendt af de nationale myndigheder inden udgangen af 1997. Det er også opmuntrende at konstatere, at ideen om skolen, der giver unge en ny chance, også genfindes i nationale programmer mod social udstødelse. For at drage nytte af de mange erfaringer og resultater fra de forskellige medlemsstater vil der desuden i løbet af 1997 blive etableret et omfattende netværk, som skal udvikle synergien og udnytte de mange initiativer om social og økonomisk genindslusning af udstødte unge. Dette netværk vil være med til at påvise behovet for disse foranstaltninger. Fjerde mål: Beherskelse af tre fællesskabssprog og udvikling af et europæisk kvalitetsmærke a) Indledende konklusioner Kommissionens hensigt om at sætte alle europæiske borgere i stand til at kommunikere på to fællesskabssprog ud over deres modersmål anses for grundlæggende og beskæftigelsesmulighederne. Debatten har imidlertid understreget den centrale plads, man bør give beherskelse af modersmålet, og interessen for "et passivt kendskab" til et eller Here fremmedsprog, som Europa-Parlamentet udtrykker det. unionsborgerskabet fremme for at Der har været en udbredt frygt for, at "projektet med et europæisk kvalitetsmærke vil fremhæve forskellene mellem de forskellige landes uddannelsespolitik. og at man, ved at kunne udpege, hvem der er den bedste eller dårligste, kunne risikere - 9- at øge forskellene i stedet for at udjævne dem". Derfor har Kommissionen for foreslået, at der udvikles et kvalitetsmærke sprogundervisning. Forslaget er accepteret af Rådet. til nyskabelser inden Ud over denne opfordring til nyskabelse har de indkomne bidrag understreget følgende behov: uddybe analysen af underviserens rolle og fremmedsprogsundervisning af voksne; - give eleven en central plads i en pædagogikken, især ved anvendelse af ny informationsteknologi; - begunstige mobiliteten afsåvel lærerne som af de unge og voksne. b) Gennemførelsen Det europæiske kvalitetsmærke vil være et af de nyskabende initiativer til fremme af fremmedsprogsundervisning. Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe, der er sammensat af repræsentanter fra medlemsstaterne, med henblik på at fastlægge udviklingen afmærket. Tidlig sprogundervisning, der som bekendt har mange fordele, er genstand for analyser og debatter, som går ud på at afdække de forhold, undervisningen skal udvikles under. To- og flersproget undervisning, der gennemføres på et fremmedsprog, findes allerede i Europa i flere former. Undervisningen støttes med hjælp til den specielle og undervisningsmateriel. læreruddannelse pensumlister udarbejdelse og af Gensidig fremmedsprogsforståelse eller begyndelse til flersproget forståelse (forstå andre sprog uden at være i stand til at tale dem) har vist sig at være et særligt interessant initiativ i forbindelse med perspektiverne i en forbedring af kommunikationen mellem de europæiske borgere. Metoden bygger på udnyttelse af lighedspunkter mellem sprog af samme familie; kommende møder om dette emne vil bidrage til at fastlægge, hvordan denne idé bedst kan fremmes. Kvaliteten af materialer og metoder bør kunne evalueres. For at lette udviklingen på europæisk plan vil der blive udarbejdet en guide, der skal give undervisere, pædagogiklærere, forfattere og forlæggere de nødvendige redskaber. Udveksling af information og materialer vil i øvrigt ske via et internationalt netværk, der er forbundet med eksisterende servere. Sproglærerens rolle vil være genstand for internationale overvejelser, idet den er af afgørende betydning, fordi dens miljø konstant forandres. Endvidere skal der ske en forbedring af sproglærerens færdigheder i voksenundervisning. 10 Femte mål: Lige behandling af fysiske investeringer og investeringer i erhvervsuddannelse a) Indledende konklusioner Målsætningen er blevet positivt modtaget, indser nødvendigheden af at øge investeringerne i uddannelse og tilslutter sig, at der skal føres en ny politik vedrørende investering i viden og færdigheder. for så vidt som alle Kommissionen har af debatterne udledt, at udgifterne mellem de forskellige aktører skal fordeles på en anden måde, og at der skal etableres et nyt forhold mellem -kapital og arbejde. Kommissionen bemærker, at der er påkrævet en i kraftig ændring virksomheder og hos beslutningstagere i forbindelse med offentlige og private investeringer. Derved kan behandlingen af immaterielle investeringer, der vil spille en stadig større rolle i den moderne økonomi, ænders. Om dette skriver Europa-Parlamentet: "Det er de offentlige myndigheders opgave at udvikle det bedst egnede miljø (skattemæssigt, juridisk og socialt)". fremgangsmåde og endog mentalitet indfaldsvinkel, i b) Gennemførelsen Udførelsen af dette mål sker på tre plan. Først og fremmest spørgsmålet om finansiering af uddannelse på europæisk niveau: Et vigtigt skridt er taget med alle medlemsstaternes enighed om at deltage i udgivelsen af den første publikation, der ved en sammenligning fremlægger forskellige forskellige undervisningsniveauer. Der vil derefter blive ført en debat om dette spørgsmål på højeste plan. finansieringsspørgsmål forbindelse med i investeringer og Endvidere skal der fastlægges en regnskabs- og skattemæssig behandling, så medlemsstaterne kan fremme investeringerne i uddannelse. Denne undersøgelse af den regnskabs- og skattemæssig behandling til sikring af lige behandling af immaterielle to investeringer grundliggende målsætninger. Først regnskabs- og skattemæssige metoder til behandling af investeringer i uddannelse for private og virksomheder i de forskellige medlemsstater undersøges. Derefter opstilles en første cost/benefit-analyse af aktiviteter, der sigter mod at fremme investeringer i uddannelse. Dette skal ses på baggrund af, hvad man har lært af evalueringen af de forskellige aktiviteter. Et sådant redskab vil være til rådighed ved udgangen af 1997 og fungere som udgangspunkt for et ekspertmøde. Her kan debattens linier afstikkes og de rette metoder til fremme af udviklingen på området fastlægges. i uddannelse definerer skal de væsentligste Endelig forudsætter talen om investeringer i uddannelse et bedre kendskab til forholdet mellem omkostninger og udbytte af en sådan uddannelse. Resultaterne af en sådan undersøgelse kan ventes ved udgangen af marts 1998. Disse resultater kan bruges som en sikker målestok til, ved sammenligning af lande og sektorer, at måle mangelen på kvalifikationer, der kan medføre manglende uddannelse og stor arbejdsløshed. Endvidere skal mulighederne undersøges for at gennemføre et forskningsprogram om forholdet mellem mangel på kvalifikationer, beskæftigelse og arbejdsløshed i Europa. 11 HI. KONKLUSIONER OG OPFØLGNING Denne status over debatten om hvidbogen og fremstillingen af de første resultater af de igangværende forsøg vil blive suppleret med et arbejdsdokument med indlæggene fra temakonferencerne. Det er Kommissionens hensigt med største opmærksomhed at gennemføre den aktuelle forsøgsfase og sikre en præcis evaluering, der vil blive præsenteret i 1998. De første konkrete resultater vil i omfattende grad blive formidlet til de offentlige og private aktører. Der er i øvrigt taget initiativ til et indledende arbejde med at afdække de juridiske instrumenter, som skal give hvidbogens målsætninger og forsøgenes resultater yderligere politisk vægt. Dette arbejde er allerede indledt, for så vidt angår lærlingens europæiske status. Debatten om hvidbogen er et bidrag til reformen af strukturfondene til de nye programmer med start i år 2000. Arbejdet bekræfter den centrale rolle, som i menneskelige ressourcer spiller for en konkurrencedygtig investeringer europæisk økonomi og for kvaliteten af vore job. Kommissionen vil bestræbe sig på at sikre de immaterielle investeringer den plads, der tilkommer dem. Endelig vil Kommissionen indlede debatten om udviklingen af handlingsplaner for undervisning, uddannelse og for de unge efter retningslinier, som den vil fremlægge i andet halvår af 1997. Dette dokument til generel orientering skal klarlægge, hvordan og på hvilke områder den nye generation af fællesskabsaktioner vil kunne bidrage til det generelle mål om livslang almen undervisning og erhvervsuddannelse. Indførelsen af en vidensunion, et Europa med adgang til viden og færdigheder, forudsætter en kraftig indsats inden for undervisning og uddannelse. Denne erkendelse samt viljen til at føre den ud i virkeligheden var netop hvidbogens fornemste hensigt: "Undervise og lære: på vej mod det kognitive samfund". Udbyttet af de efterfølgende debatter bekræfter, at dette initiativ overgik vore medborgeres videnbehov og forhåbninger. 12 Bilag: Debatten om hvidbogen og det kftgnjf iy^amfmuj Erklæring fra Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelserne afgivet før vedtagelse af hvidbogen: 16. og 17. oktober 1995 og 9. november 1995. Liste over de væsentligste bidrag, der er indkommet efter hvidbogens vedtagelse: 1. Fællesskabets debatindlæg, konklusioner og udtalelser: institutioner og myndigheder har udarbejdet følgende - Tekst vedtaget af Rådet under Rådets (uddannelsesministrene) samling den 6. maj 1996. Det udvalgte citat er fra punkt 2 i sidste afsnit: "Det er dog værd endnu engang at understrege, at overvejelserne på fællesskabsplan bør gå i samme retning som medlemsstaternes, afstemmes med reformtendenserne i de nationale politiske rammer og samtidig behandle problemer, man er stødt på i de nationale politiske drøftelser. Det skal derfor understreges, at undervisere og lærere indtager en nøgleposition i reformprocessen og bestræbelserne på at forbedre kvaliteten af undervisnings- og uddannelsessystemerne". fra Kommissionen om de Informationer og Kommissionens rapport om de fire temakonferencer i forbindelse med Rådets (uddannelsesministrene) samling den 21. november 1996. temakonferencer fem - Udtalelse vedtaget af Parlamentet den 12. marts 1997. Det udvalgte citat er fra afsnit 40, 41 og 42: "Europa-Parlamentet • forventer, at Rådet og Kommissionen ved udarbejdelsen af de årlige budgetter vægt på undervisning og uddannelse som middel til at fremme beskæftigelsen; lader Den Europæiske Union lægge større • gør opmærksom på, at Den Europæiske Unions foranstaltninger på uddannelses- og kulturområdet finansieres under kategori 3 på budgettet ("Interne politikker"), men inden for disse rammer er 80% af udgifterne afsat til forskning og netværk. Resten af udgifterne er holdt inden for smalle rammer. Endvidere henleder det opmærksomheden på, at programmer som Socrates og Leonardo da Vinci, der ofte nævnes i pågældende hvidbogen foranstaltninger, i forvejen har utilstrækkelige økonomiske midler; som grundlaget finansiering af de for • opfordrer derfor budgetmyndigheden til at forøge de finansielle midler til programmerne Socrates og Leonardo da Vinci, så de nye politiske målsætninger, der er opstillet i forbindelse med indførelsen af det kognitive samfund, kan finansieres". - Rapport vedtaget af Regionsudvalget den 21. marts 1996. Det udvalgte citat er fra afsnit 2. 5: "Regionsudvalget glæder sig ligeledes over, at der er lagt stor vægt på udviklingen af de regionale og lokale netværk. I hvidbogen erkender Kommissionen, at disse net udgør en hjørnesten i den almene uddannelse og i Den Europæiske Union. bestræbelserne på at styrke samhørigheden lægger imidlertid vægt på, at det er vigtigt at erkende Regionsudvalget vigtigheden af den rolle, de lokale og regionale myndigheder spiller i etableringen og koordineringen af partnerskaber på regionalt og lokalt plan. Disse myndigheder omfatter alle lokale, økonomiske og sociale aktører: små og skoler, universiteter, undervisningsinstitutioner, virksomheder, - 1 3- mellemstore virksomheder, lønmodtagere, undervisere, forskere, studerende, etc. Alle disse aktørers fælles initiativer kan tage den nye udfordring op mod lokal arbejdsløshed og social udstødelse ved at fremme kreativitet og mobilisere de involverede samfund. " innovation og - Rapport vedtaget af Det Økonomiske og Sociale Udvalg den 10. juli 1996. Det udvalgte citat er fra afsnit 2. 3: "Udvalget vurderer, at man ikke kan opfylde målsætningen med at modernisere og forbedre undervisnings- og uddannelsessystemerne samt indføre det kognitive samfund alene gennem medlemsstaternes isolerede foranstaltninger, strategier eller forskning. Den kan heller ikke opfyldes ved debatter, undersøgelser eller valg, der er truffet på topplan. Målsætningen kan alene opfyldes gennem en bevidst og systematisk social og global indsats. Denne sociale indsats er baseret på, at arbejdsopgaverne koordineres, og modsætningsforholdene udjævnes, og på, at der afstikkes klare og relevante delmål, som uddelegeres. Koordineringen af denne sociale indsats for overgang til det kognitive samfund kan kun ske gennem Den Europæiske Union og dens institutioner og i særdeleshed gennem Kommissionen". og (Arbejds- Debatter og (sammendrag tilkendegivelser fra medlemsstaterne: Tyskland udarbejdet af sekretariatet for Kulturministerkonferencen og et sammendrag udarbejdet i februar 1996 af Bundesrats udvalg for europæiske anliggender), Østrig og socialministeren), Danmark forskningsministeriet, direktøren for erhvervsuddannelserne og direktøren for Italien internationale (Ministeren forskning), Nederlandene (Ministeren for undervisning, kultur og videnskab og direktøren for forskning og samfundsvidenskab) og Sverige for skoler og voksenuddannelse). for universiteter og videnskabelig og socialministeren), teknologisk forhold), Frankrig (Undervisnings- (Arbejds- og (Ministeren temakonferencerne, der blev Eksperters drøftelser under tilrettelagt af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. Kommissionen har afholdt fem temakonferencer om hvert af hvidbogens mål. Konferencerne er afholdt i overensstemmelse med de retningslinier, der blev vedtaget i Venedig i forbindelse med fællesmødet for Undervisnings- og arbejdsministrene. Mødet blev afholdt den 2. og 3. februar 1996 i anledning af lanceringen af det europæiske år for undervisning og livslang uddannelse. Afhængigt af tema samlede konferencerne mellem 60 og 80 eksperter, der nyder europæisk anseelse for deres kompetence. De blev inviteret efter forslag fra medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter eller på opfordring fra deres tidligere arbejdsplads. De medvirkede som uafhængige eksperter. Debatter og konklusioner fra det europæiske år for undervisning og livslang uddannelse, der blev afholdt i 1996. og tilkendegivelser og Debatter Faglige arbejdsgiverorganisationerne: Samarbejdsorganisations (EFS) resolution af den 6. og 7. juni 1996, holdning af den 7. april 1997 fra Den Europæiske Sammenslutning af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer (UNICE), udtalelse fra det europæiske center for arbejdsmarkedets Europæiske parter Den fra 14- 2. 3. 4. 5. 6. 7. offentlige institutioner (CEEP) fra juli 1996, holdning fra den europæiske faglige komité for undervisere (CSEE) af den 20. september 1996, Danmarks Lærerforenings (DLF) kommentarer af den 27. juni 1996, henstilling fra februar 1996 fra sammenslutningen af uafhængige fagforeninger i De Europæiske Fællesskaber og endelig holdning fra Unionen af håndværksvirksomheder og små og mellemstore virksomheder i Den Europæiske Fællesskaber (UEAPME) af den 12. marts 1996 og udtalelse fra EU's rådgivende komité om industriel forskning og udvikling (IRDAC) af den 20. januar 1997. Debatter og overvejelser fra universiteter og forskningsinstitutioner: holdning fra den 11. juni 1996 fra den tyske sammenslutning af folkeuniversiteter, svar af den 16. september fra "Universities association for continuing education", brochure fra det britiske National Science Centre, bidrag af den 3. april 1996 fra det nationale institut for pædagogisk forskning (INRP). Bidrag fra det civile samfund (debatter og tilkendegivelser fra NGO'er): svar af den 20. december 1996 fra Association européenne des Parents d'élèves (EPA), kommentarer af den 21. maj 1996 fra European Association for International Education (EAIE), reaktioner af den 20. september 1996 fra Mouvement international ATD Quart Monde, erklæringer af den 2. december 1996 fra de nordiske organisationer for voksenundervisning, der omfatter danske, svenske, finske og norske organisationer, og talrige breve, stilet direkte til den ansvarlige kommissær for undervisning og uddannelse, og som udtrykker tilfredshed med, at debatten er startet. I brevene bliver der endvidere lagt vægt på fundamentale spørgsmål om miljø, kulturelle forskelle og udvikling af en europæisk samhørighed undervisnings- og uddannelsessystemer i opbyggelsen af det kognitive samfund. samt på vigtigheden af uformelle 15 ISSN 0254-1459 KOM(97) 256 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 06 Katalognummer : CB-CO-97-265-DA-C ISBN 92-78-20799-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1960/97 von Katerina DASKALAKI an die Kommission. Verletzung von Rechten der in einer Enklave lebenden Lehrerin Eleni Phoka

eurovoc_concepts:
Cyprus
Greece
Türkiye
health care
human rights
occupied territory

formats: html print


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre «Política social y dinamismo económico»

eurovoc_concepts:
economic and social cohesion
economic growth
institutional cooperation
social policy
social security

formats: html pdfa1b print


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 981/97 af 29. maj 1997 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Rusland, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
import
metal product
piping
tube


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1960/97 af Katerina DASKALAKI til Kommissionen. Overtrædelse af den isolerede lærerinde, Eleni Fokas, rettigheder


title: Sklep Skupnega odbora EGP št. 33/97 z dne 29. maja 1997 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
roadworthiness tests
safety device
transport regulations

formats: html pdf print

text: 280 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 2 21997D1002(01) 2. 10. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 270/19 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. 33/97 z dne 29. maja 1997 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP SKUPNI ODBOR EGP JE – ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, spremenjenega s Protokolom o prilago- ditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma, ker je bila Priloga XIII k Sporazumu spremenjena s Sklepom št. 24/97 Skupnega odbora EGP z dne 6. maja 1997 (1); ker je treba Direktivo Sveta 96/96/ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic o tehničnih pregledih motornih in priklopnih vozil (2) vključiti v Sporazum; ker Direktiva Sveta 96/96/ES z 9. marcem 1998 razveljavlja Direktivo Sveta št. 77/143/EGS z dne 29. decembra 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o tehničnih pregledih motornih in priklopnih vozil (3) in njene naknadne spremembe, ki so vključene v Sporazum in jih je treba zato z istim dnem črtati iz njega – SKLENIL: Člen 1 Za točko 16 (Direktiva Sveta št. 77/143/EGS) v Prilogi XIII k Sporazumu se doda naslednja točka: „16a. 396 L 0096: Direktiva Sveta 96/96/ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic o tehničnih pregledih motornih in priklopnih vozil (UL L 46, 17. 2. 1997, str. 1). “. Besedilo točke 16 (Direktiva Sveta št. 77/143/EGS) se z 9. marcem 1998 črta. Člen 2 Člen 3 Besedili Direktive Sveta 96/96/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki sta priloženi ustrezni jezikovni raz- ličici tega sklepa, sta verodostojni. (1) Še ni objavljen v Uradnem listu. (2) UL L 46, 17. 2. 1997, str. 1. (3) UL L 47, 18. 2. 1977, str. 47. 11/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 281 Ta sklep začne veljati 1. junija 1997 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma. Člen 4 Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti. Člen 5 V Bruslju, 29. maja 1997 Za Skupni odbor EGP Predsednik C. DAY


title: Resolution on I. the Council Act of 26 July 1995 drawing up the Convention on the use of information technology for customs purposes, the Convention drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union on the use of information technology for customs purposes and the Agreement on provisional application between certain Member States of the European Union of the Convention drawn up on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union on the use of information technology for customs purposes (C4- 0248/95 and C4-0520/95) and II. the Council Act of 29 November 1996 drawing up, on the basis of Article K.3 of the Treaty on European Union, the Protocol on the interpretation, by way of preliminary rulings, by the Court of Justice of the European Communities of the Convention on the use of Information Technology for customs purposes, and the Declarations attached to that Protocol

eurovoc_concepts:
European convention
computer applications
customs
data processing
information system
information technology
personal data
protection of privacy


title: Entschließung zu den Ergebnissen der Tagung des Europäischen Rates vom 23. Mai 1997

eurovoc_concepts:
EC Decision
European Council
Member of the European Parliament
citizens' Europe
decision-making
enlargement of the Union
intergovernmental conference (EU)


title: Odločba Komisije z dne 29. maja 1997 o spremembah Odločbe 92/160/EGS o regionalizaciji nekaterih tretjih držav za uvoz kopitarjev in razveljavitvi Odločbe 96/487/ES o zaščitnih ukrepih v zvezi s spolno kugo konj (Durina) v RusijiBesedilo velja za EGP

eurovoc_concepts:
Russia
animal disease
equidae
health certificate
temporary admission
veterinary inspection

text: 104 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 31997D0350 L 150/44 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 7. 6. 1997 ODLOČBA KOMISIJE z dne 29. maja 1997 o spremembah Odločbe 92/160/EGS o regionalizaciji nekaterih tretjih držav za uvoz kopitarjev in razveljavitvi Odločbe 96/487/ES o zaščitnih ukrepih v zvezi s spolno kugo konj (Durina) v Rusiji (Besedilo velja za EGP) (97/350/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 90/426/EGS z dne 26. junija 1990 o pogojih zdravstvenega varstva živali za premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (1), kakor je bila nazadnje spre- in menjena z Aktom o pristopu Avstrije, Finske in Švedske, zlasti členov 12 in 13(2) Direktive, ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o načelih za organizacijo veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS in 90/675/EGS (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 96/43/ES (3), in zlasti člena 18(7) Direktive, ker so pristojni veterinarski organi v Rusiji zdaj potrdili, da (Durine) na nekaterih upravnih območjih spolne kuge konj Ruske federacije ni; ker je torej treba spremeniti Odločbo 92/160/EGS, da se bi upoštevali spremenjeno regionalizacijo Rusije; ker so pristojni veterinarski organi v Rusiji priskrbeli tudi jamstva za nadzor spolne kuge konj (Durine) v Ruski federaciji; ker zgoraj navedena jamstva zadoščajo za ponoven uvoz kopi- tarjev iz nekaterih območij Ruske federacije; ker je posledično treba razveljaviti Odločbo 96/487/ES; ker so ukrepi, predvideni v tej odločbi, v skladu z mnenjem Stalnega veterinarskega odbora, ker je bil v skladu z Odločbo Komisije 92/160/EGS (4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 97/10/ES (5), uvoz kopi- tarjev iz Rusije v Skupnost dovoljen samo iz območij zahodno od Urala; SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: ker je Komisija po potrditvi prisotnosti spolne kuge konj (Durine) v Rusiji sprejela Odločbo 96/487/ES (6); Člen 1 (1) UL L 224, 18. 8. 1990, str. 42. (2) UL L 268, 24. 9. 1991, str. 56. (3) UL L 162, 1. 7. 1996, str. 1. (4) UL L 71, 18. 3. 1992, str. 27. (5) UL L 3, 7. 1. 1997, str. 9. (6) UL L 198, 8. 8. 1996, str. 50. V Prilogi k Odločbi 92/160/EGS se besede: 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 105 „Rusija območja zahodno od Urala“ nadomestijo z besedami: „Rusija — province Arkhangelsk, Vologda, Murmansk, Leningrad, Novgorod, Pskov, Briansk, Vladimir, Ivanovo, Tver, Kaluga, Kostroma, Moskva, Orjol, Riasan, Smolensk, Tula, Belgorod, Voroneg, Kursk, Lipezk, Tambov, Astrahan, Volgograd, Penza, Saratov, Uljanovsk, Rostov, Orenburg, Perm in Kurgan Jaroslavl, Nijninovgorod, Kirov, Odločba 96/487/ES se razveljavi. Člen 2 Člen 3 Države članice spremenijo ukrepe, ki jih izvajajo v zvezi z Rusijo, da jih uskladijo s to odločbo. O tem obvestijo Komisijo. Ta odločba je naslovljena na države članice. Člen 4 V Bruslju, 29. maja 1997 — regiji Stavropol in Krasnodar — republike Karelia, Marij-El, Mordovia, Chuvachia, Kalmykia, Tatarstan, Dagestan, Kabardino-Balkaria, Severnaya Osetia, Ingushetia in Karachaevo-Cherkesia. “ Za Komisijo René STEICHEN Član Komisije


title: Resolution on the social aspects of housing

eurovoc_concepts:
homelessness
housing
housing policy
marginalisation
social rights
socially disadvantaged class


title: WRITTEN QUESTION No. 1824/97 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Council. Community passport and minors

eurovoc_concepts:
European passport
child protection
civil law
free movement of persons
identity document
infancy

text: 25. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities C 158/1 I (Information) EUROPEAN PARLIAMENT WRITTEN QUESTIONS WITH ANSWER (98/C 158/01) WRITTEN QUESTION E-1824/97 by Laura De Esteban Martin (PPE) to the Council (29 May 1997) Subject: Community passport and minors The current design of Community passports, drawn up by the Member States in accordance with the Council Resolution of 23 June 1981 (1), means that minors may receive inadequate protection in some Member States because they are not properly identified in the passport. In some cases, passports include a photograph of the mother or father as passport-holder, together with their details. The first names and surnames (full surnames do not always appear due to lack of space), date of birth and sex of children may be included in another page on presentation of their birth certificates. These details would make it possible for any adult to take a child of approximately the same age as the child included in their passport and remove the child from its country of residence, as the child would be unable to provide proof of its actual identity. Is the Council aware of the possible problems which this passport design might pose, and can it state its position on modifying the passport format to include new details such as the child(cid:146)s fingerprint and photograph which would make it possible to guarantee the identification of minors? (1) OJ C 241, 19. 9. 1981, p. 1. Answer (20 January 1998) The Council Resolution of 23 June 1981 (1) to which the Honourable Member refers, as supplemented most recently by the Resolution of 10 July 1995 (2), provides in part G for a page to be reserved, inter alia, for particulars of children accompanying the holder, including the name, surname, date of birth and sex of the child. Member States may also, if they so wish, provide for a photograph of the child to be added. Member States thus have some discretion as to the information that is to appear on the passport page provided for in part G of the Resolution. (1) OJ C 241, 19. 9. 1981, p. 1. (2) OJ C 200, 4. 8. 1995, p. 1


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1813/97 af Freddy BLAK til Rådet. Ombudsmanden

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU competence
European Ombudsman
Treaty on European Union
access to EU information
dissemination of EU information

text: C 82/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 3. 98 (98/C 82/22) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1810/97 af Ernesto Caccavale (UPE) til Kommissionen (28. maj 1997) Om: Selvmodsigelser i forbindelse med AIDS Kommissionen anmodes om et svar p(cid:229) de mange spłrgsm(cid:229)l vedrłrende AIDS, der er opst(cid:229)et p(cid:229) baggrund af en videnskabelig strid, der omfatter over 700 specialister fra 23 lande, hvoriblandt den stłrste nulevende retrovirolog, Peter Duesberg. Den kendte sexolog, Luigi De Marchi, og Fabio Franchi, der er specialist i smitsomme sygdomme, har for nylig i Italien offentliggjort et omfattende dokumentarisk materiale (»AIDS › Det store bedrag«, Forlaget SEAM, Rom, 1997). Bogen kritiserer den ubegrundede panik og de mange selvmodsigelser i forbindelse med AIDS, som de fleste italienske og internationale sundhedsmyndigheder głr sig skyldig i. Det drejer sig om selvmodsigelser inden for vidtr(cid:230)kkende og centrale aspekter af AIDS-beskrivelsen og -behandlingen lige fra opdagelsen af viruset, definitionen af sygdommen, smitteforudsigelserne, testenes ubrugelighed og de skadelige behandlinger til jagten p(cid:229) en »umulig« vaccine. Kommissionen anmodes p(cid:229) denne baggrund om at oplyse fłlgende: 1. Har Kommissionen kendskab til disse publikationer og de p(cid:229)stande, der frems(cid:230)ttes deri? 2. Agter Kommissionen i givet fald at głre Europa-Parlamentet og andre organer opm(cid:230)rksom p(cid:229) betydningen af dette dokumentariske materiale og kritikken heri? 3. Finder Kommissionen ikke, at der er behov for et tv(cid:230)rfagligt undersłgelsesudvalg (der ikke kun best(cid:229)r af virologer og specialister i smitsomme sygdomme), der kan kaste lys over de talrige selvmodsigelser i forbindelse med »det 21. (cid:229)rhundredes pest«? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (12. september 1997) 1. Kommissionen har kendskab til de p(cid:229)stande, der er fremsat i de publikationer, der n(cid:230)vnes af det (cid:230)rede parlamentsmedlem. Alligevel finder Kommissionen ikke, at tonen i de informationskampagner, der er iv(cid:230)rksat af de italienske sundhedsmyndigheder, virker unłdigt skr(cid:230)mmende. 2. Kommissionen finder derimod, at man inden for de seneste (cid:229)r, som det fremg(cid:229)r af den omfattende litteratur, der er offentliggjort i internationale tidsskrifter, har opn(cid:229)et et bedre kendskab til AIDS inden for omr(cid:229)der som medicin, sociologi, forskning, uddannelse og den offentlige sundhed, end det, man har til de fleste andre smitsomme sygdomme. Desuden var meningsforskellene blandt forskere og i videnskabelige kredse generelt mere udtalte under epidemiens fłrste fase, hvor kendskabet til AIDS var endnu mere begr(cid:230)nset end nu. Kommissionen agter som fłlge heraf ikke at underrette Parlamentet og andre organer om indholdet af de publikationer, der n(cid:230)vnes af det (cid:230)rede parlamentsmedlem. 3. Derimod stłtter Kommissionen, at der sker en koordinering af de aktioner, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes under f(cid:230)llesskabets program for forskning inden for biomedicin og sundhed, med aktioner, der tager sigte p(cid:229) at forebygge Human Immunodeficiency Virus (HIV) infektioner og andre smitsomme sygdomme. Endvidere ser Kommissionen gerne, at medlemsstaterne fremmer studier, der har til form(cid:229)l at p(cid:229)vise den mest effektive forebyggelse, og at de mest betydningsfulde resultater af dette arbejde offentliggłres. EF-handlingsprogrammet vedrłrende forebyggelse af AIDS og visse andre smitsomme sygdomme vedtaget af Parlamentet og R(cid:229)det (afgłrelse 647/96/EF) (1) omhandler is(cid:230)r aktioner, der er rettet mod overv(cid:229)gning af og kontrol med smitsomme sygdomme, bek(cid:230)mpelse af smitteoverfłrsel, information, undervisning og uddannelse, stłtte til hiv-smittede/AIDS-syge samt bek(cid:230)mpelse af diskrimination. (1) EFT L 95 af 16. 4. 1996


title: Decisão do Comité misto do EEE nº 33/97 de 29 de Maio de 1997 que altera o anexo XIII (Transportes) do Acordo EEE


title: Resolução sobre I. o Acto do Conselho, de 26 de Julho de 1995, que institui a Convenção sobre a utilização da informática no domínio aduaneiro, a Convenção, elaborada com base no artigo K.3 do Tratado da União Europeia, sobre a utilização da informática no domínio aduaneiro e o Acordo relativo à aplicação provisória, entre determinados Estados- membros da União Europeia, da Convenção, elaborada com base no artigo K.3 do Tratado da União Europeia, sobre a utilização da informática no domínio aduaneiro (C4-0248/95 e C4-0520/95) e II. o Acto do Conselho, de 29 de Novembro de 1996, que estabelece, com base no artigo K.3 do Tratado da União Europeia, o Protocolo relativo à interpretação a título prejudicial pelo Tribunal de Justiça das Comunidades Europeias da Convenção sobre a utilização da informática no domínio aduaneiro, assim como as declarações anexas a esse Protocolo