title: Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Udkast til handlingsplan for det indre marked

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
single market

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 0 6. 0 5. 1 9 97 KOM(97)184 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET UDKAST TIL HANDLINGSPLAN FOR DET INDRE MARKED Dette udkast giver en oversigt over Kommissionens nuværende tanker om en handlingsplan for det indre marked. Den endelige handlingsplan vil blive forelagt af Kommissionen på Det Europæiske Råds møde i Amsterdam HVORFOR EN HANDLINGSPLAN NU? UDKAST TIL HANDLINGSPLAN: FIRE STRATEGISKE MÅL FØRSTE STRATEGISKE MÅL: AT GØRE REGLERNE MERE EFFEKTIVE Aktion 1: Aktion 2: Aktion 3: Aktion 4: Aktion 5: Aktion 6: Lad vedtagen lovgivning om det indre marked træde i kraft Skab en ramme om håndhævelse og problemløsning Styrk produktkontrollen Giv virksomhederne bedre adgang til de rette oplysninger Nationale regler og EU-regler skal forenkles og forbedres Bekæmp svaghederne i det nuværende retsgrundlag ANDET STRATEGISKE MÅL: AT BEKÆMPE VIGTIGE TILFÆLDE AF FORDREJNING AF MARKEDSVILKÅRENE Aktion 1: Aktion 2: Aktion 3: Aktion 4: Fjern skattefordrejning Indfør et fælles momssystem Omlæg EU-bestemmelserne om beskatning af energiprodukter En stram konkurrencepolitik STRATEGISKE MÅL: AT FJERNE SEKTORALE HINDRINGER FOR TREDJE MARKEDSINTEGRATION Aktion 1: Aktion 2: Aktion 3: Fjern hindringerne på markederne for tjenesteydelser Giv virksomhederne de strukturer, de skal bruge til effektive grænseoverskridende transaktioner Tag udfordringen op fra innovation og ny teknologi FJERDE STRATEGISKE MÅL: AT STILLE DET INDRE MARKED TIL RÅDIGHED FOR ALLE BORGERE Aktion 1: Aktion 2: Aktion 3: Aktion 4: Aktion 5: Aktion 6: Afskaf grænsekontrol Opholdsret Beskyttelse af sociale rettigheder Styrkelse af arbejdskraftens bevægelighed i EU Forbrugernes rettigheder og sundhed Dialog med borgerne DET INDRE MARKEDS INTERNATIONALE DIMENSION KONKLUSION BILAG: LISTE OVER AKTIONER (SOM SKAL IVÆRKSÆTTES INDEN DEN 1. JANUAR 1999) <L HVORFOR EN HANDLINGSPLAN NU? EU's indre marked er verdens største hjemmemarked. Det har bidraget betydeligt 1. til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Det har betydet en stigning i indtægterne i EU på mellem 1,1% og 1,5% og ført til oprettelse af mellem 300 000 og 900 000 arbejdspladser, men dets muligheder er endnu ikke udnyttet fuldt ud. Der ligger stadig hindringer i vejen. Europa har brug for et bedre indre marked for at øge væksten og innovationen og skabe flere arbejdspladser, et marked, der fungerer for alle - borgere, forbrugere, små og store virksomheder - et dynamisk, videnbaseret og socialt ansvarligt marked, der tager hensyn til alle berørte parters interesser. Et styrket og velfungerende indre marked vil medvirke til at sikre en overgang til den fælles valuta på de bedst tænkelige vilkår og vil bidrage til en vellykket udvidelse. Kommissionens rapport fra 1996 om virkningen og effektiviteten af det indre marked indeholder henstillinger til, fra hvad der stadig bør gøres. Rapporten har fået meget omfattende støtte medlemsstaterne. Den politiske vilje er tydelig. Den skal nu omsættes i målrettet handling. 2. Det indre marked er ikke blot en økonomisk struktur. Det omfatter 370 millioner mennesker, der søger bedre beskæftigelsesmuligheder, bedre leve- og arbejdsvilkår og et større udvalg af kvalitetsprodukter og -tjenesteydelser - herunder adgang for alle til tjenesteydelser af generel interesse - til lavere priser. Det indre marked er i deres interesse. Der er allerede opnået meget. Den enkelte borger har allerede ret til at rejse og arbejde i hele EU. Det indre marked fastsætter basale normer for sundhed og sikkerhed, lige muligheder og arbejdsret. Der skal dog gøres en indsats for at håndhæve disse rettigheder effektivt. Desuden må socialpolitikken sørge for at bidrage til at gøre overgangsprocessen lettere og fremme et nyt samspil mellem fleksibilitet og sikkerhed, f. eks. ved at rette oplysninger og høringer. Den europæiske beskæftigelsesstrategi, der blev lagt på Det Europæiske Råds møde i Dublin, som er baseret på Kommissionens tillidspagt for beskæftigelse, vil medvirke til at give folk mulighed for at opgradere og forbedre deres færdigheder. Samtidig vil Kommissionen gerne arbejde sammen med medlemsstaterne om en modernisering af de sociale sikringssystemer og gøre dem mere beskæftigelsesvenlige. tilbyde de 3. Det indre marked står og falder med tillid. Tillid til, at alle de afgørende regler er på plads, at de anvendes fuldt ud og på en retfærdig måde, at problemer vil blive behandlet hurtigt, og at de grundlæggende regler for loyal konkurrence overholdes fuldt ud. Tillid hos forbrugerne til varer, tjenesteydelser og information. Tillid i de mindre virksomheder, som skaber arbejdspladerne, til at markedet kan arbejde for dem. Tillid til, at samtlige regeringer vil gøre en indsats for at fa markedet til at virke. Det skal være lige så let at drive virksomhed, flytte, bo og arbejde i EU's "område uden indre grænser", som i en hvilken som helst medlemsstat. Den handlingsplan, der blev lanceret i konklusionerne fra Det Europæiske Råds 4. møde i Dublin, har som sit klare mål at forbedre det indre markeds resultater i de kommende år. ØMU's tredje fase markerer en vigtig milepæl, hvor det indre marked skal give den underliggende økonomiske støtte for den økonomiske union, og euroen vil give det indre marked ny værdi og effektivitet. De påtænkte aktioner er ambitiøse. Det vil kræve betydelig politisk vilje at gennemføre dem. Tiden er kort. Men hvis det lykkes, vil tilliden øges, og Europa vil få et indre marked, der kan skabe mere vækst og flere arbejdspladser og samtidig bevare den europæiske sociale model. Den endelige version af handlingsplanen vil blive forelagt på Det Europæiske Råds møde i Amsterdam, hvor Rådet vil blive opfordret til: 3 • at give et fast tilsagn om at gennemføre hele handlingsplanen inden den 1. januar 1999 og starten på tredje fase af ØMU: • at sørge for den påkrævede prioriterede behandling af alle lovgivningsmæssige forslag som led i handlingsplanen (hurtig procedure) • at gøre status over resultaterne på alle Det Europæiske Råds møder frem til december 1998. Kommissionen vil med jævne mellemrum offentliggøre en "resultattavle" for det indre indre marked og marked med detaljerede medlemsstaternes henlede at gennemføre indsats opmærksomheden herpå under alle Rådets (det indre marked) og Det Europæiske Råds møder. indikatorer for udviklingen på det handlingsplanen for og UDKASTET TIL HANDLINGSPLAN: FIRE STRATEGISKE MÅL Handlingsplanen følger Kommissionens rapport om virkningen og effektiviteten af det indre marked. Den vil opstille prioriteter for at give et klart og strategisk billede af, hvad der nu er behov for. På nuværende tidspunkt er der peget på fire strategiske mål. De er lige vigtige og skal tilstræbes parallelt: 1. At gøre reglerne mere effektive: Det indre marked skal baseres på tillid. Ordentlig håndhævelse af fælles regler er den eneste måde, hvorpå man kan nå dette mål. En forenkling af reglerne på EU-plan og i medlemsstaterne er også afgørende for at mindske byrden for erhvervslivet og skabe flere arbejdspladser. 2. At bekæmpe vigtige tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene: Der er bred enighed om, at skattemæssige hindringer og konkurrencebegrænsende adfærd udgør fordrejning, som der må gøres noget ved. 3. At fjerne sektorale hindringer for markedsintegration: Det indre marked vil først kunne udnyttes fuldt ud, når de resterende hindringer - samt naturligvis nye - fjernes. Der kan være behov for lovgivningsmæssige initiativer for at fuldende det indre markeds struktur, men der er samtidig brug for en markant ændring af de nationale myndigheders holdning til det indre marked. 4. At stille det indre marked til rådighed for alle borgere: Det indre marked skaber beskæftigelse, øger den personlige frihed og gavner forbrugerne, mens det sikrer en høj grad af beskyttelse både med hensyn til sundhed og sikkerhed og miljø. Der er dog stadig meget at udrette. For at borgerne kan udnytte deres rettigheder på det indre marked fuldt ud, skal de kende dem og have klageadgang. Inden for hver strategi har Kommissionen udpeget et begrænset antal specifikke aktioner, der skal gennemføres inden den 1. januar (bilaget indeholder en liste herover). Det er en selektiv fremgangsmåde, men der vil blive iværksat initiativer på andre områder for at styrke det indre marked. 4 FØRSTE STRATEGISKE MÅL: At gøre reglerne mere effektive Aktion 1: Lad vedtagen lovgivning om det indre marked træde i kraft Kun 65% af reglerne om det indre marked et gennemført fuldt ud i alle 15 medlemsstater. Det indre marked kan naturligvis ikke fungere optimalt under sådanne vilkår. Medlemsstaterne vil blive opfordret til at fremlægge detaljerede tidsplaner og vise den politiske vilje til inden den 1. januar 1999 at indhente enhver forsinkelse af gennemførelsen. Resultattavlen for det indre marked vil blive brugt til at holde øje med, hvor indlede overtrædelsesprocedure mod medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelser, og om nødvendigt anvende sine sanktionsmuligheder over for medlemsstaterne. Imens vil Kommissionen langt man er nået. ihærdigt fortsat Aktion 2: Skab en ramme om håndhævelse og problemløsning Problemer skal løses hurtigt på det nuværende indre marked for at undgå at undergrave virksomhedernes og forbrugernes tillid. De uformelle samarbejdsordninger mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen har vist sig kun at være en delvis succes og skal nu forbedres. Kommissionen vil derfor presse alle medlemsstaterne til at udpege koordinationscentre i deres administration, som skal have ansvaret for, at problemer, der rejses af andre medlemsstater eller Kommissionen, løses af de myndigheder, der er direkte berørt, inden for nøje håndhævede frister. Dette bliver et afgørende element i en enkel, men effektiv, ramme om samarbejdet om håndhævelse, som også vil skabe større åbenhed om strukturer til håndhævelse og kollegial kontrol eller gennemførelse. Telekommunikationsforbindelserne mellem håndhævelsesmyndighederne vil blive udviklet yderligere som led i det andet IDA-program. Kommissionen har til hensigt at forelægge alvorlige tilfælde af manglende anvendelse for Rådet (det indre marked) for at sikre et aktivt engagement og deltagelse i problemløsningen på politisk plan og vil parallelt hermed fremskynde sin behandling af overtrædelsesprocedurer. En styrkelse af Kommissionens håndhævelsesbeføjelser i henhold til traktaten ville være ønskværdig for yderligere at begrænse forsinkelser af problemløsningen. nationale gensidig revision den af Aktion 3: Styrk produktkontrollen I øjeblikket er den kontrol af overholdelse af produktreglerne, der finder sted, uensartet, i fare. og den kunne bringe forbrugerbeskyttelsen og den loyale konkurrence Kommissionen vil stille lovgivningsmæssige forslag for at styrke de fælles regler for markedstilsyn ved f. eks. at indføre fælles inspektionsordninger eller mere detaljerede inspektionsprocedurer på områder, der blandt andet vil omfatte industriprodukter og forbrugsvarer, fødevarer, lægemidler og medicinske anordninger. Den videnskabelige ekspertise, der er vigtig for anvendelsen af lovgivningen og forbundet med markedstilsynet, bør mobiliseres og anvendes i større udstrækning i lovgivningsmæssig henseende på EU-plan. Ç [Aktion 4: Giv virksomhederne bedre adgang til de rette oplysninger Adgang til oplysninger er af afgørende betydning for at sikre, at virksomhederne er klar over, hvilke muligheder de har på det indre marked, hvordan de skal udnytte dem, og hvordan de kan løse problemer. Oplysningerne skal stilles til rådighed hurtigt og på en brugervenlig måde. Kommissionen vil oprette et websted på Internet med oplysninger til erhvervslivet om det indre marked, som skal komplementere og koordineres med Euro Info Centrene, der blev udpeget som såkaldte "First-Stop-Shops" i det flerårige program for SMV (1997-2000). Denne service bliver tilbudt på Europa-serveren og får desuden forbindelse med medlemsstaternes websteder. Virksomhederne vil få lejlighed til at give tilbagemeldinger om deres erfaringer i marken. ] Aktion 5: Nationale regler og EU-regler skal forenkles og forbedres Overregulering er en fjende af jobskabelsen, EU højeste prioriterede område. Overkomplicerede regler, hvoraf de fleste er nationale, pålægger virksomhederne unødige omkostninger. Kommissionen vil iværksætte et permanent skiftende program til forenkling og forbedring af lovgivningen om det indre marked, der kombinerer SLIM og andre forenklingsforanstaltninger. Det kommer til at omfatte moms, bankvæsen, forsikring forbrugere, telekommunikation, toldregler og -procedurer og muligvis også andre sektorer, herunder selskabsret. Kommissionen vil iværksætte pilotprojekter for at forbedre procedurerne for høring af erhvervslivet om omkostningerne ved at gennemføre visse nye lovgivningsmæssige forslag, herunder høring af et europæisk prøvepanel af erhvervsfolk. og værdipapirer, gødningsstoffer, tjenesteydelser for Medlemsstaterne vil blive opfordret til at give tilsagn om at deltage i et parallelt forenklingsprogram, herunder brug af mere omfattende analyser af reglernes virkning, og forenkle de nationale regler og administrative procedurer for start af nye virksomheder. Virksomheder og sammenslutninger af borgere vil blive opfordret til at henlede Kommissionens opmærksomhed på nationale regler, som de finder usædvanlig besværlige. Kommissionen vil offentliggøre de vigtigste sager og drøfte dem med de berørte medlemsstater. Aktion 6: Bekæmp svaghederne i det nuværende retsgrundlag Der er en række områder, hvor rammen om det indre marked skal forbedres. Kommissionen vil prioritere forslag om aktioner på følgende områder: • offentlige indkøb: der vil blive fremsat forslag på grundlag af den høring, der blev iværksat efter offentliggørelsen af grønbogen • anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse: medlemsstaterne og Kommissionen vil skulle arbejde nært sammen om sager vedrørende manglende anerkendelse i henhold til Rådets beslutning 3052/95 og sikre, at sagen får så stor politisk opmærksomhed, herunder i Rådet, at princippet om gensidig anerkendelse kan anvendes effektivt. • europæisk standardisering: der vil igen blive sat gang i standardiseringspolitikken • overensstemmelsesmærkning af produkter: der vil blive foretaget en revurdering af EF-mærkningen på baggrund af den store mængde nationale mærkninger 6 • • byggeprodukter: der vil blive fremsat forslag om ændringer af direktivet om byggeprodukter for at sikre dets effektivitet transitregler: der er behov for edb-ficering af transitprocedurerne for at mindske bedrageri og den administrative byrde for virksomhederne det indre marked og miljøet: Kommissionen vil udarbejde retningslinjer for, hvordan politikken for det indre marked i endnu højere grad kan bidrage til en bæredygtig udvikling, og hvordan man kan løse eventuelle konflikter mellem det indre marked og miljøpolitikken. ANDET STRATEGISKE MÅL: At bekæmpe vigtige tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene AMQn I: Fjern skattefordrejning bekæmpet tilstrækkelig Skatte- og afgiftsmæssige hindringer og fordrejninger af det indre marked er endnu ikke blevet øger medlemsstaternes vanskeligheder med at omstrukturere deres afgiftssystemer og forsinker udviklingen af et mere sammenhængende afgiftssystem i EU. En koordineret fremgangsmåde er af afgørende betydning. Medlemsstaterne kan ved at handle i fællesskab løse dette problem. skattekonkurrence ihærdigt. Skadelig Medlemsstaterne vil derfor blive anmodet om at give deres tilslutning til en skattepakke, som skal skabe balance mellem deres interesser gennem: • at fjerne fordrejning ved beskatning af kapitalindkomst, hovedsagelig gennem vedtagelse af et ændret forslag til direktiv om beskatning af opsparing • at fjerne skattemæssige hindringer for grænseoverskridende økonomisk aktivitet, navnlig ved at afskaffe afgifter på rente- og royaltybetalinger mellem virksomheder • en adfærdskodeks til bekæmpelse af skadelig skattekonkurrence, som skaber problemer for alle medlemsstater, kombineret med øget gennemsigtighed og skrappe betingelser for Kommissionens politik med hensyn til statsstøtte i form af skattelempelser. I denne forbindelse vil Kommissionen også klarlægge anvendelsesområdet for og forbedre den konsekvente anvendelse af EU's konkurrenceregler, herunder statsstøttereglerne. Denne pakke skulle hjælpe medlemsstaterne med at gøre deres skatte- og afgiftssystemer mere arbejdsgivervenlige og mindske beskatningen af arbejdskraft og dermed fremme jobskabelsen. Der er behov for en yderligere indsats for at afskaffe dobbeltbeskatning af grænsearbejdere. 7 Aktion 2: Indfør et fælles momssystem Det nuværende momssystem pålægger virksomhederne unødige byrder og hæmmer den grænseoverskridende samhandel. Rådet og Parlamentet opfordres til at vedtage forslagene om modernisering og en mere sammenhængende og ensartet anvendelse af moms sammen med forslag om at styrke det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne og hurtigst muligt påbegynde overgangen til det langt enklere momssystem baseret på oprindelsesstedet, som Kommissionen har stillet forslag om. Aktion 3: Omlæg EU-bestemmelserne om beskatning af energiprodukter I øjeblikket er det kun mineralolier, der er omfattet af et system med EU- minimumsafgiftssatser. Medlemsstaterne kan pålægge andre produkter de satser, de ønsker, eller helt undlade beskatning. Dette fører til fordrejning mellem de forskellige energikilder og mellem medlemsstaterne. Rådet opfordres derfor til at vedtage Kommissionens forslag om udvidelse af systemet med EU-minimumssatser til alle energiprodukter og om en gradvis indbyrdes tilnærmelse af de nationale afgiftssatser for alle energiprodukter. Aktion 4: En stram konkurrencepolitik Kompromisløs anvendelse af konkurrencereglerne er afgørende for at sikre, at virksomheders eller nationale myndigheders konkurrencebegrænsende adfærd ikke kvæler det indre markeds konkurrencemæssige dynamik. Statsstøttens omfang i EU er fortsat foruroligende, idet den udgjorde 95 mia. ECU på årsbasis og mellem 0,4% og 2,6% af BNP i de forskellige medlemsstater i perioden 1992- 1994. Desuden tildeles 85% af statsstøtten til industrien i fire af de vigtige økonomier i EU. Det høje støtteniveau er ikke blot en kilde til fordrejning af konkurrencevilkårene, men belaster også de offentlige budgetter og truer med at bringe et effektivt indre marked i fare. Da støtten endvidere ofte er koncentreret om store virksomheder, skader den også små og mellemstore virksomheders konkurrencemæssige stilling. foreslå nye for samhørigheden vil Kommissionen Kommissionens indsats er ikke tilstrækkelig i sig selv. Den må suppleres af en dialog med medlemsstaterne for at sætte præcise mål og fastlægge en tidsplan for nedbringelse af de samlede støttebudgetter. For at udligne den negative virkning af den nuværende situation for regionalstøtte med henblik på at begrænse regionale uligheder ved at koncentrere støtten i de fattigste områder og sænke støttelofterne af hensyn til de enkelte områders socioøkonomiske situation. Den vil koncentrere sine ressourcer om at vurdere de støttesager, der udgør den største trussel mod konkurrencen og et velfungerende indre marked, investeringsprojekter. Kommissionen vil desuden yderligere stramme reglerne for støtte til redning og omstrukturering af virksomheder under hensyntagen til det passende støtteniveaus rolle ved afbødningen af de sociale virkninger af omstrukturering. Endvidere vil den undersøge, om statsstøttereglerne kan ændres for at begrænse risikoen for, at statsstøtte virksomhedsflytninger. virker forbindelse med regionalstøtte retningslinjer incitament til store illoyalt som især for et i 1 Kartelreglerne vil blive forenklet og moderniseret gennem en revision af politikken med hensyn til vertikale begrænsninger og horisontale samarbejdsaftaler. Der vil blive sat ind på at koncentrere arbejdet om de alvorligste overtrædelser og decentralisere langt mere af anvendelsen af konkurrencereglerne til medlemsstaterne uden at skade de lige vilkår på det indre marked. TREDJE STRATEGISKE MÅL: At fjerne sektorale hindringer for markedsintegration Aktion I: Fjern hindringerne på markederne for tjenesteydelser Markederne for tjenesteydelser udgør 70% af EU's BNP, men de er ikke så integrerede som andre markeder. På markedet for finansielle tjenesteydelser er manglen på et egentligt indre marked for investeringsfonde et stort handicap for EU's muligheder for at lede opsparingen over i produktive investeringer. Der er behov for vidtgående foranstaltninger. Kommissionen vil fremsætte et forslag til rammedirektiv om institutter for kollektiv investering i værdipapirer (UCITS) for at fjerne de resterende hindringer. Medlemsstaterne opfordres til at vedtage direktiverne inden fristen i januar 1999. indfører strenge kvantitative for pensionsfondes Nogle medlemsstater investeringer. Dette medfører lavere afkast, hvorved de indirekte lønomkostninger stiger (og jobskabelsen dermed falder), og samtidig begrænses mulighederne for et europæisk kapitalmarked. ØMU vil gøre irrelevante. restriktioner Medlemsstaterne opfordres til at arbejde for en afskaffelse af disse restriktioner som optakt til indførelsen af euroen. Der er desuden behov for yderligere arbejde for at give små og mellemstore virksomheder bedre adgang til kapital. for valutamatching regler Den afbalancerede liberalisering af de offentlige værker under fuld hensyntagen til behovet for at fremme alles adgang til tjenester af generel interesse vil bidrage til en bedre samlet ressourcefordeling. Der skal opnås enighed om liberalisering af gasforsyningen. EU's institutioner og medlemsstaterne må sikre, at de nationale liberalisering af markederne foranstaltninger for telekommunikation og elektricitet træffes i tide, og nettene i praksis åbnes for konkurrence. for at gennemføre vedtagen På transportområdet vil man prioritere en liberalisering af adgangen til at tilbyde grænseoverskridende jernbanetjenester og hurtigruter for godstransport. Med hensyn til lufttransport er nye regler for takster og tildeling af slots i EU's lufthavne og oprettelse af nye institutionelle strukturer for sikkerhed i luften og forvaltning af lufttrafik afgørende for en effektiv markedsintegration. Aktion 2: Skab et bedre miljø for grænseoverskridende erh vervstransaktioner Virksomhederne pådrager sig unødige omkostninger og forsinkelser ved at skulle overholde forskellige nationale registreringsregler, når de driver virksomhed i mere end én medlemsstat. Kommissionen opfordrer Rådet til inden den 1. januar 1999 at vedtage dens forslag om tiende selskabsretsdirektiv om fusioner og om vedtægterne for det europæiske selskab i lyset af henstillingerne fra den gruppe, der ledes af Viscount Davignon. 4 små og mellemstore virksomheder, hvis De stadigt længere betalingsperioder har konsekvenser for alle europæiske virksomheder, rentabilitet, ikke mindst konkurrenceevne og muligheder for at handle på tværs af grænserne undergraves. Især fordrejes små og mellemstore virksomheders stilling som leverandører til større virksomheder ofte af, at disse større virksomheder med overlæg trækker betalingerne i langdrag. Den offentlige sektor burde desuden foregå dem med et eksempel. Kommissionen vil snarest offentliggøre en rapport, der viser, at medlemsstaterne ikke har truffet mange forholdsregler for at mindske dette problem, og at betalingssituationen forværres. Hvis medlemsstaterne ikke har truffet de nødvendige forholdsregler inden årets udgang, vil Kommissionen fremsætte et direktivforslag om sene betalinger. likviditet, Aktion 3: Tag udfordringen op fra innovation og ny teknologi Elektronisk samhandel åbner enorme muligheder for handel over grænserne i Europa. Klare lovgivningsmæssige rammer vil give forbrugerne tillid til at benytte sig heraf og virksomhederne vil få tilskyndelsen til at foretage de nødvendige investeringer. en hurtig Kommissionen gennemsigtighedsmekanisme, og som omtalt i dens nylige initiativ om elektronisk samhandel, vil den fremsætte forslag om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser, ophavsret, digitale signaturer og tjenester med adgangsstyring. vedtagelse forslaget arbejder om for en af Kommissionen nye forslag om beskyttelse af bioteknologiske opfindelser skulle blive vedtaget inden for samme tidsramme. FJERDE STRATEGISKE MÅL: At stille det indre marked til rådighed for alle borgere Aktion 1: Afskaf grænsekontrol Den fortsatte kontrol af enkeltpersoner ved de indre grænser er for mange borgere den største fiasko for det lyset af udfaldet af drøftelserne på regeringskonferencen opfordres medlemsstaterne til at nå til enighed og anvende de nødvendige ledsageforanstaltninger for at sikre, at Rådet hurtigt vedtager Kommissionens forslag om at afskaffe grænsekontrollen. indre marked. I Aktion 2: Opholdsret Ekspertgruppen om personers frie bevægelighed og Kommissionens rapport om unionsborgerskabet har understreget en række mangler i borgernes muligheder for at udøve deres ret til frit at bevæge sig og tage ophold inden for medlemsstaternes område. For at løse dette problem og give unionsborgerskabet fuld valør vil Kommissionen blandt andet fremsætte forslag om ordninger for personer, der ønsker ophold i kortere tid, og tilpasning af retten til at bo og fortsat opholde sig i værtslandet. Medlemsstaterne opfordres til at reagere hurtigt på disse forslag for at give begrebet unionsborgerskab fuld mening. /P* Aktion 3: Beskyttelse af sociale rettigheder Socialpolitikken kommer til at spille en afgørende rolle i udviklingen af det indre marked ved at fastsætte reglerne for et nyt samspil mellem fleksibilitet og sikkerhed. Dette vil medvirke til at skabe de rette vilkår for forandring og fremme nye arbejdsmetoder, mens passende sociale rettigheder sikres. Den sociale dialog er af afgørende betydning i denne forbindelse. Der finder i øjeblikket forhandlinger sted mellem arbejdsmarkedets parter om deltidsarbejde, og den nye grønbog "Partnerskab - Vejen til fornyelse af arbejdstilrettelæggelsen" har skabt en bred debat om, hvordan man skal tage disse nye udfordringer op. Den vil blive fulgt op af specifikke initiativer inden for rammerne af et nyt socialt handlingsprogram i begyndelsen af 1998. Den industrielle omstrukturering som følge af markedsintegrationen er gavnlig for EU's økonomi, men kan få alvorlige sociale følger for de berørte lokalsamfund. Kommissionen vil følge anvendelsen af EU-reglerne om høring af arbejdstagere meget nøje. Den opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres bestemmelser om håndhævelse af disse regler og de gældende sanktioner. Den vil desuden snart påbegynde høring af arbejdsmarkedets parter på EU-plan om muligheden for at indføre EU-retningslinjer for oplysning og høring på nationalt plan. Endelig vil Kommissionen fortsat skabe en mere afbalanceret og sammenhængende ramme om anvendelsen af de EU-politikker, der berører industriel omstrukturering. Dette vil omfatte bestræbelser for at tilskynde virksomhederne og medlemsstaterne til at foregribe følgerne af omstruktureringen og sikre, at arbejdstagerne fortsat kan beskæftiges ved at tilpasse uddannelsessystemerne og de sociale sikringssystemer. Aktion 4: Styrke/se af arbejdskraftens bevægelighed i EU resterende hindringer Selv om traktaten længe har garanteret borgerne i EU retten til at bo og arbejde i en anden medlemsstat, er arbejdskraftens bevægelighed på det indre marked stadig lav. Dette skyldes hovedsagelig de frie bevægelighed, som skal fjernes. På grundlag af rapporten fra ovennævnte ekspertgruppe vil Kommissionen fremsætte forslag om en række foranstaltninger, der skal fjerne disse hindringer. Parallelt hermed vil den fremsætte et forslag om supplerende pensioner og arbejde hen imod en forenkling og modernisering af systemet til koordinering af de sociale sikringsordninger for personer, der bevæger sig rundt i EU. Rådet opfordres samtidig til at vedtage Kommissionens forslag om at udvide anvendelsesområdet for familiesammenføring og styrke retten til ligeret med hensyn til sociale ydelser. for arbejdskraftens til beskæftigelsesmuligheder i andre medlemsstater og For at øge kendskabet arbejdskraftens bevægelighed vil Kommissionen udbygge EURES-databasen om beskæftigelsesmuligheder i hele EU. Medlemsstaterne vil blive opfordret til i højere grad at udbrede disse oplysninger ved at integrere dem i deres generelle offentlige beskæftigelsesinitiativer. Aktion 5: Forbrugernes rettigheder og sundhed Forbrugerne tøver ofte, inden de køber varer og tjenesteydelser, herunder finansielle tjenesteydelser, i et andet land, fordi de er i tvivl om, hvilke rettigheder de har. Enighed om forslaget om forbrugergarantier ville være et vigtigt skridt for forbedringen af forbrugernes tillid. /IA Beskyttelsen af forbrugernes sundhed vil blive styrket gennem mere effektiv brug af videnskabelig rådgivning, kontrol og risikoanalyse. De vil blive anvendt til at sikre, at der tages hensyn til forbrugernes sundhed ved udarbejdelsen af nye lovforslag, at den nugældende lovgivning anvendes korrekt, og at EU's interesser forsvares internationalt. Desuden overvejer Kommissionen, om landbrugsråvarer skal omfattes af direktiv 85/374 om produktansvar. [Aktion 6: Dialog med borgerne De fleste borgere i EU vil gerne vide mere om deres rettigheder og muligheder på det indre marked. Over en halv million mennesker har allerede brugt initiativet "Borger i EU" til at finde ud af, hvad de i praksis skal gøre, hvis de vil bo, studere eller arbejde i en anden medlemsstat. På baggrund af sine erfaringer mener Kommissionen, at der er behov for en permanent mekanisme til dialog med borgerne om deres rettigheder, og om hvordan de kan udnytte dem. Der vil også blive stillet en såkaldt "Signpost Service" til rådighed for at vejlede borgere, der får problemer og har brug for hjælp. Feedback fra til at fjerne administrative hindringer og holde denne mekanisme vil medvirke Kommissionen orienteret om, hvordan EU-reglerne overholdes i praksis. ] DET INDRE MARKEDS INTERNATIONALE DIMENSION Det indre marked kan ikke ses isoleret fra sin bredere økonomiske og politiske sammenhæng. Dets størrelse og vækstmuligheder er allerede en faktor, der tiltrækker international handel og investeringer til Europa. Det indre marked skaber vilkårene for en forbedring af EU's internationale konkurrenceevne, og dets succes tjener som forbillede for andre regioner. Fordelene vil blive øget af en fælles valuta. EU bør i højere grad udnytte disse fordele. i) Forberedelse af udvidelsen Som aftalt på Det Europæiske Råds møde efter Kommissionens hvidbog fra 1995 skal de associerede lande, der forbereder deres tiltrædelse, have hjælp til at forberede deres integration for indre marked. Forlængelsen af aktiviteterne Informationsudveksling om Faglig Bistand (TAIEX) til efter 1997 vil bidrage til at nå dette mål. På områder, hvor EU's resultater er fuldt integreret, giver aftaler om overensstemmelsesvurdering mulighed for at åbne markeder. i Kontoret i det ii) Det indre markeds globale kontekst Det indre marked er en afspejling af EU's åbne økonomi, hvis regler og normer ofte tjener som referencepunkt for mange andre lande. Dette er en fordel, som skulle tillade EU at spille en stærkere rolle på den internationale scene, hvis man formår at tale klart og med én stemme. Initiativerne vil især samle sig om følgende områder: • indbyrdes tilnærmelse af systemer og regler i Euro-Middelhavsområdet • angreb på tekniske samhandelshindringer på tredjelandes markeder • hjælp til små og mellemstore virksomheder, der vil konkurrere på verdensmarkedet • fremme af brugen af internationale standarder i nationale og internationale tekniske bestemmelser I i- • forhandling af aftaler om gensidig anerkendelse • bekæmpelse af svig med intellektuel ejendomsret • liberalisering af finansielle tjenesteydelser (GATS) • fælles forhandlingsposition for lufttransport • koordination mellem medlemsstaterne på internationale kommunikationsfora • styrkelse og udvidelse af WTO-bestemmelser om konkurrence og investering. Et vigtigt skridt bliver at sikre EU's fulde deltagelse i internationale organisationer, navnlig dem, der er ansvarlige for udvikling af tekniske bestemmelser og standarder, og fuld udnyttelse af andre fora, f. eks. den transatlantiske erhvervsdialog. Kontrollen ved EU's ydre grænser kræver yderligere initiativer for at styrke toldmyndighedernes muligheder for at samarbejde så effektivt som muligt, især i kampen mod bedrageri. Konklusion Udkastet til handlingsplan er nøglen til fuld udnyttelse af det indre markeds muligheder. Det vil forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og evne til at skabe arbejdspladser i tiden frem til indførelsen af den fælles valuta. Det repræsenterer en afbalanceret og sammenhængende fremgangsmåde, der tager fuldt hensyn til individuelle borgeres bekymring for deres personlige rettigheder, miljøet, sundhedsbeskyttelse og sikkerhed samt den sociale dimension. Belønningen er enorm. Hvis målet nås, kan der skabes tillid over hele Europa. EU vil inden udgangen af århundredet blive styrket som følge af samspillet mellem flere vigtige faktorer: et velfungerende indre marked, den fælles valuta, nye markedsmuligheder i hele Europa efterhånden som hidtil lukkede sektorer åbnes, og udvidelsen af EU. De vil alle give bedre beskæftigelsesmuligheder. Alle EU-institutioner og medlemsstaterne opfordres til at gøres deres for at sikre en stærk positiv reaktion på opfordringen til at handle med henblik på at sikre, at alle elementer af i Amsterdam, den plan, der skal færdiggøres på Det Europæiske Råds møde gennemføres inden fristen den 1. januar 1999. /i\ BILAG: LISTE OVER AKTIONER (SOM SKAL IVÆRKSÆTTES INDEN DEN 1. JANUAR 1999) L_ At gøre reglerne mere effektive • • • • • • • • • • • Alle forsinkelser af gennemførelsen af lovgivningen om det indre marked skal indhentes Der skal skabes en ramme om håndhævelse og problemløsning Indførelse af nye regler om markedskontrol i udvalgte sektorer Vedtagelse af andet IDA-program Gennemførelse af programmet Told 2000 Fremskyndelse af overtrædelsesprocedurer [Oprettelse af et websted med oplysninger om alle regler om det indre marked, der berører erhvervslivet] Udvidelse af SLIM og andre forenklingsinitiativer bankvæsen, telekommunikation, toldregler og -procedurer og gødningsstoffer og værdipapirer, tjenesteydelser forsikring til nye sektorer: moms, forbrugere, for Høring af et europæisk prøvepanel af erhvervsfolk lovgivningsmæssige forslag i forbindelse med visse Forenkling af de nationale regler for start af virksomhed Opfølgning af Kommissionens initiativer med hensyn til offentlige indkøb, gensidig anerkendelse, europæiske standarder, overensstemmelsesmærkning, byggeprodukter, transitregler og forbindelsen mellem politikken for det indre marked og miljøet. 2. At bekæmpe vigtige tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene • • • • Vedtagelse af forslag om modernisering og mere gennemført anvendelse af moms Omstrukturering af EU-rammerne om beskatning af energiprodukter Vedtagelse af en skattepakke (ændring af direktiv om beskatning af opsparing, direktiv om grænseoverskridende betaling af renter og royalties, adfærdskodeks om skadelig skattekonkurrence). Retningslinjer for regionale støtteordninger, strengere regler for rednings- og omstruktureringsstøtte og forenkling af kartelreglerne. 3^ At fjerne sektorale hindringer for markedsintegration • • • Vedtagelse af et nyt generelt rammedirektiv for investeringsinstitutter Begrænsning af restriktionerne for pensionsfondes investeringer Aftale om liberalisering af gasforsyningen /4 Rettidig gennemførelse af liberaliseringen af telekommunikations- og elsektoren Aftaler om grænseoverskridende jernbanetjenester og hurtigruter for godstransport Vedtagelse af nye regler om tildeling af slots i lufthavne og om takster Aftaler om oprettelse af et europæisk flysikkerhedsagentur (European Air Safety Agency) og en ny eurokontrolkonvention Vedtagelse af forslagene om vedtægter for det europæiske selskab, beslægtede forslag til vedtægter for andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger samt 10. selskabsretsdirektiv Vedtagelse af forslag til direktiv om sene betalinger Indførelse af elektroniske handelsrelaterede (forslag om gennemsigtighedsmekanisme, beskyttelse af ophavsret og lignende rettigheder, tjenesteydelser, digitale signaturer og tjenester med fjernsalg af finansielle adgangsstyring) foranstaltninger Vedtagelse af direktiv om beskyttelse af bioteknologiske opfindelser. At stille det indre marked til rådighed for alle borgere Vedtagelse af grænsekontrol, begrænsninger af den frie bevægelighed og retten til at rejse ledsageforanstaltninger og tre direktiver om afskaffelse af Tilpasning af retten til at bo og opholde sig i en anden medlemsstat Vedtagelse af direktiv om supplerende pensioner Forbedring og større brug af EURES-beskæftigelsesdatabasen Vedtagelse af direktiv om salg af forbrugsgoder og tilhørende garantier Indførelse af en mekanisme til dialog med borgerne Høring af arbejdsmarkedets parter om oplysninger til og høring af arbejdstagere. i< ISSN 0254-1459 KOM(97) 184 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 01 Katalognummer : CB-CO-97-197-DA-C ISBN 92-78-19517-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1558/97 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Rifiuti nel fiume Axiós

eurovoc_concepts:
Greece
chemical industry
competence of the Member States
environmental impact
environmental protection
infringement of EU law
protected area
waste disposal
watercourse

formats: html pdf print

text: 10. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 45/51 (98/C 45/61) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1555/97 di Herbert Bo¤sch (PSE) alla Commissione (6 maggio 1997) Oggetto: Rispetto di diritti dei lavoratori e diritti sindacali fondamentali negli Stati dell(cid:146)Europa centrale e orientale Secondo informazioni che ci sono pervenute, nei paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale varie aziende (specialmente facenti capo ad imprese occidentali) insistono, al momento di assumere dipendenti, sulla non appartenenza di questi ultimi ad organizzazioni sindacali. Tale prassi rappresenta una violazione di diritti dell(cid:146)uomo fondamentali e, in paesi che intendono divenire presto membri dell(cid:146)Unione europea, lo Stato non puo‘ tollerarla. La cosa sarebbe ancora piu‘ grave se tali aziende si aggiudicassero commesse finanziate con risorse del programma PHARE o del programma JOPP, oppure ricevessero sovvenzioni creditizie dalla BERS, venendo quindi finanziate con denaro dei lavoratori europei. 1. La Commissione e‘ pertanto pregata di rispondere ai seguenti quesiti: Le sono noti casi verificatisi in paesi associati all(cid:146)Unione in cui la non appartenenza ad organizzazioni sindacali sia stata posta come condizione per l(cid:146)assunzione? 2. Ha discusso di tali questioni con i governi dell(cid:146)Europa centrale? Si e‘ preoccupata in passato di evitare che imprese che violano il diritto alla liberta‘ d(cid:146)associazione ottengano 3. commesse finanziate nell(cid:146)ambito dei programmi PHARE o JOPP e ricevano sussidi della BERS? 4. Se la risposta al precedente quesito e‘ negativa, intende la Commissione adottare finalmente (eventualmente nell(cid:146)ambito del nuovo regolamento PHARE) provvedimenti in tal senso nell(cid:146)interesse dei lavoratori e delle lavoratrici europee? Risposta data dal Sig. Van den Broek a nome della Commissione (11 giugno 1997) La Commissiuone non e‘ ancora a conoscenza di casi in cui in paesi associati la non affiliazione a un sindacato costituisse una condizione per l(cid:146)assunzione. Per questo motivo, tale tematica non e‘ stata dibattuta con i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale. Negli accordi e nei contratti conclusi con le imprese europee nel quadro del programma Phare o dei finanziamenti concessi dalla Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo (BERS), non figurano clausole specifiche sul rispetto del diritto sindacale. Se l(cid:146)informazione e la consultazione dei lavoratori fanno parte delle tematiche trattate nell(cid:146)ambito della procedura di cooperazione a maggioranza qualificata, il diritto sindacale rientra tra le competenze di ciascuno degli Stati membri che hanno aderito (finora tutti tranne il Regno Unito) alla Carta comunitaria dei diritti sociali fondamentali, adottata nel 1989. (98/C 45/62) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1558/97 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (6 maggio 1997) Oggetto: Rifiuti nel fiume Axio·s Stando a talune denunce di Greenpeace, di molte organizzazioni ecologiste e di vari enti locali, le Industrie Chimiche della Grecia Settentrionale (SICNG), dal 1995, scaricano sistematicamente gesso di fosforo su una superficie di 200 ettari lungo il vecchio alveo del fiume Axio·s nella frazione di Anatoliko· (Salonicco), arrecando gravi danni all(cid:146)igrotopo dell(cid:146)Axio·s che e‘ protetto dalla convenzione di Ramsar. Nelle scorse settimane vi e‘ inoltre stato un ulteriore scarico all(cid:146)interno della zona protetta. Studi condotti dall(cid:146)Universita‘ Aristotelio di Salonicco rilevano concentrazioni di cadmio da 5 a 10 volte piu‘ elevate e di arsenico 1000 volte piu‘ elevate di quanto afferma l(cid:146)undustria