title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tuoreiden ja jäähdytettyjen vakiolaadun lampaanruhojen määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 sekä yhteisön lampaanruhojen luokitteluasteikosta ja yhteisön tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadusta annetun asetuksen (ETY) N:o 2137/92 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
carcase
fresh meat
product quality
refrigerated product
sheepmeat

text: EUROPAAN YHTEISÖJEN KOMMISSIO Bryssel, 30. 05. 1997 KOM(97) 250 lopull. KOMMISSION KERTOMUS LAMPAANRUHOJEN YHTEISÖN LUOKITTELUASTEIKOSTA JA TUOREIDEN JA JÄÄHDYTETTYJEN LAMPAANRUHOJEN YHTEISÖN VAKIOLAADUSTA JA ASETUKSEN (ETY) N:o 338/91 VOIMASSAOLON JATKAMISESTA ANNETUN NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:o 2137/92 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadun määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 sekä lampaanruhojen yhteisön luokitteluasteikosta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadusta annetun asetuksen (ETY) N:o 2137/92 muuttamisesta (Kommission esittämä) KOMISSION KERTOMUS LAMPAANRUHOJEN YHTEISÖN LUOKITTELUASTEIKOSTA JA TUOREIDEN JA JÄÄHDYTETTYJEN LAMPAANRUHOJEN YHTEISÖN VAKIOLAADUSTA JA ASETUKSEN (ETY) N:o 338/91 VOIMASSAOLON JATKAMISESTA ANNETUN NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:o 2137/92 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA 1. JOHDANTO Lampaanliha-alan markkinahintojen vahvistaminen on erityisen tärkeää, koska yhteisön markkinahinnalla on keskeinen asema vuotuisen uuhipalkkion laskemisessa. Tätä nykyä nämä hinnat kirjataan viikoittain jäsenvaltioissa vuonna sovellettavaa 1991 lampaanruhojen vakiolaadun yhteisön määritelmää noudattaen. Jälkeenpäin niitä käytetään yhteisön keskimääräisen markkinahinnan laskemisessa. ja markkinointivuoden loppuun asti sovittua 1997 Markkinoiden avoimuuden parantamiseksi neuvosto otti vuonna 1992 käyttöön lampaanruhojen luokittelujärjestelmän. Tämän järjestelmän soveltaminen yhteisön tasolla on vapaaehtoista. Se tarjoaa keinon luokitella ruhot noudattaen tiettyjä perusteita, joita voidaan käyttää tuottajamaksujen määrittämisessä. Vielä tässä vaiheessa (Suomea ja Ruotsia lukuun ottamatta) tämän luokittelujärjestelmän mukaisesti kirjattuja hintoja ei käytetä yhteisön keskimääräisen markkinahinnan laskemisessa. Yhteisön luokitteluasteikon pitkän aikavälin yhdeksi tavoitteeksi asetettiin, että sitä tulisi voida käyttää perusteena laadittaessa lampaanruhojen vakiolaadun uutta määritelmää. Tällä perusteella lampaanruhojen yhteisön luokitteluasteikosta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadusta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadun määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 voimassaolon jatkamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2137/92 edellytetään, että komissio toimittaa viimeistään 31. joulukuuta 1996 neuvostolle kertomuksen kyseisen asetuksen täytäntöönpanosta (9 artikla). Tästä syystä tässä kertomuksessa käsitellään lampaanruhojen luokittelua sekä sitä, missä määrin ruhojen luokittelusta saatava kokemus auttaisi parantamaan hintojen selvittämisessä sovellettavaa vakiolaadun määritelmää, jota sovelletaan näillä näkymin markkinointivuoden 1997 loppuun asti. Kertomuksen päätelmiä odotettaessa neuvosto asetti itselleen tavoitteeksi saattaa yhteisön asteikon soveltaminen pakolliseksi kaikissa yhteisön sisäiseen kauppaan hyväksytyissä teurastamoissa mahdollisuuksien mukaan markkinointivuonna 1999 ja joka tapauksessa ennen 1. tammikuuta 2000, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta sulkea pois pieniä teurastamoja sellaisilla alueilla, joilla vaikutus näissä teurastamoissa teurastetun määrän markkinahintaan on vähäinen. Mukaan liitetyt ehdotukset vastaavat kertomuksen päätelmiä. 2. VAKIOLAATU Tällä hetkellä sovellettava vakiolaadun määritelmä esitetään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 338/91 ja se kuuluu seuraavasti: "teurastettaessa alle yhden vuoden ikäiset lampaat, joiden rasvapitoisuus on hyväksyttävällä tasolla ja teuraspaino tai arvioitu teuraspaino vähintään 12 kiloa. " Tämä määritelmä otettiin käyttöön vuoden 1989 järjestelmää yhdenmukaistaneen uudistuksen jälkeen ja sitä on käytetty markkinointivuosina 1991-1997 hintojen muodostuksessa ja palkkioiden laskemisessa. Tämän määritelmän soveltaminen käytännössä johti siihen, että kevyet (9-11,9 kiloa) ruhot suljettiin pois hintaselvityksestä Espanjassa, Italiassa, Kreikassa ja täytäntöönpanosäännöksissä Portugalissa. Lisäksi komission vahvistamissa erilaisia, "rasvapitoisuuden jäsenvaltioiden koska ruhonluokitteluvaatimuksia ei ollut olemassa. Nämä enimmäispainot ovat 16 kiloa Espanjassa, Italiassa, Kreikassa ja Portugalissa, 21,5 kiloa Isossa-Britannissa, Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa, 22 kiloa Ranskassa ja Itävallassa sekä 23 kiloa Tanskassa, Saksassa, Belgiassa, Alankomaissa, Suomessa ja Ruotsissa. soveltamalla enimmäispainorajoja, hyväksyttävä tuotantoa taso" heijastavia tulkittiin Toukokuussa 1991 käyttöön otettu ja vakiolaatuun perustuva hintaselvitys on toiminut käytännössä hyvin (komission asetus (ETY) N:o 1481/86). Lampaiden eri painoluokkiin liittyvät hinnat on saatu vaikeuksitta, lukuun ottamatta Italiaa, jossa vuoden 1991 hinnat oli mukautettava vakiolaatua vastaaviksi. Liitteessä I olevasta kaaviosta näkyy jäsenvaltioiden hintakehitys vuodesta 1981 alkaen sekä hintojen huomattava lähentyminen, kun vakiolaatuun perustuva hintaselvitysjärj estely otettiin käyttöön vuonna 1991. johtuvat pääasiassa Kaikesta huolimatta jäsenvaltioiden hinnat eroavat vieläkin huomattavasti toisistaan. tuotannonvaihteluista, kulutustottumuksista, Nämä erot tarjonnan kausittaisuudesta ja jäsenvaltioiden omavaraisuudesta sekä laadullisista eroista teuraspainojen, lihakkuuden ja rasvaisuuden suhteen. Lisäksi näyttää siltä, että lihaa tuovissa jäsenvaltioissa toiset kuluttajat valitsevat mieluummin kotimaisen lampaanlihan kuin toisesta jäsenvaltiosta tuodun lihan. Tosiasiassa jopa vakiolaatua sovellettaessa jäsenvaltioiden välillä on joitakin ruholuokan hinnat laadullisia hintaeroja. Laatuerojen poistaminen ilmoittamalla lisäisi vakiolaadun mukaisesti ilmoitettavien hintojen avoimuutta. saman 3. RUHOJEN LUOKITTELU 3. 1 Säädökset lampaanruhojen yhteisön Asetuksessa (ETY) N:o 2137/92 säädetään luokitteluasteikosta ja siinä vahvistetaan erityisesti ruhon määritelmä, luokitteluperusteet, hintaselvitykset ja tarkastukset. Siinä otetaan käyttöön kaksi seuraavaa luokittelujärjestelmää: - järjestelmä, jossa kuvataan sekä lihaisuus että rasvaisuus ja jota tavallisesti kutsutaan "SEUROP-asteikoksi" - järjestelmä, jota voidaan soveltaa ainoastaan alle 13 kiloisiin lampaisiin ja jossa kuvataan paino, lihan väri ja rasvaisuus ja jota tavallisesti kutsutaan "A-asteikoksi". Yhteisön lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu komission asetus (ETY) N:o 461/93 tuli voimaan 6. maaliskuuta 1993 ja luokitteluun perustuvaa hintaselvitystä koskeva säännös 8. huhtikuuta 1993. Vuoden 1995 alussa Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto julkaisi komission laatimat esitteet lampaiden ja kevyiden lampaiden yhteisön luokitteluasteikoista kaikilla virallisilla kielillä (lukuun ottamatta suomea ja ruotsia). Kyseisiä esitteitä voi tilata toimistosta (Viite: SEUROP: CM-84-94-694; A grid: CM 84-94-703). Ruhojen luokittelu ja hintaselvitykset ovat olleet käyttöönotostaan lähtien teurastamoille vapaaehtoisia. tarkastuskäyntejä vuosina 1993-1995, jotta Asetusten mukaisesti kaikissa asteikoita soveltavissa jäsenvaltioissa on jäsenvaltioiden suoritettu asiantuntijoiden voitaisiin yhdenmukaistaa ja jotta voitaisiin varmistaa, että kyseisiä vaatimuksia noudatetaan tarkastetuissa teurastamoissa. luokitteluvaatimuksia noudattamia 3. 2 Täytäntöönpano jäsenvaltiota koskevat yksityiskohtaiset tiedot) jäsenvaltioissa (liitteessä 2 esitetään kutakin SEUROP-asteikkoon perustuva ruhojen luokittelu on pakollista Suomessa, Ranskassa, Ruotsissa ja Saksassa. Lisäksi tähän asteikkoon perustuvaa luokittelua sovelletaan jonkin verran myös Tanskassa, Irlannissa ja paljon vähäisemmässä määrin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Kreikassa. Espanja, Portugali, Italia ja Kreikka ovat ilmoittaneet aikomuksestaan luokitella alle 13 kiloisten lampaiden ruhot A-asteikkoa noudattaen. Toistaiseksi tätä asteikkoa on käytetty luokittelussa rajoitetusti yksinomaan Espanjassa, Portugalissa ja Kreikassa. Ruhojen Itävallassa, Belgiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Italiassa. toteuttaminen ei ole edistynyt luokittelun lähes ollenkaan Ruhojen luokittelun toteuttamisen hidasta edistymistä on puolusteltu monilla eri syillä. Näitä syitä ovat muun muassa: - monissa jäsenvaltioissa elävinä tai karjamarkkinoilla elinkeinonharjoittajille jälkeen mitään mielenkiintoa niitä kohtaan. Kauppatoimet ja maksut koskevat eläviä teurastamojen omistajille tuottajat myyvät tuottajilla ole tai suoraan lampaat tiloilta eikä sen lampaita. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa 80 prosenttia kaupasta käydään tällä tavoin. - joiden hinta tuottajien myydessä suoraan teurastamoihin lampaat myydään usein teuraspainokiloa kohden. Joitakin erissä, tuottajaryhmiä luokitteluun kohdistuva tuottajan kiinnostus on pikemminkin teoreettista kuin taloudellista. lasketaan lukuun ottamatta - joissakin jäsenvaltioissa teurastamot ovat pikemminkin kunnallisessa kuin yksityisessä/osuuskunnallisessa omistuksessa. Niissä ei välttämättä ole laitteita tai henkilökuntaa luokittelua varten. - - - teurastajat ja tukkukauppiaat ovat toisinaan sitä mieltä, että yhteisön luokittelujärjestelmää ei tarvitse soveltaa tukku- tai vähittäiskaupassa, jossa on tapana soveltaa yksinkertaista luokittelua ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen laatuluokkaan. teurastamot ja tuottajat eivät ole päässeet yksimielisyyteen siitä, kuka suorittaa luokittelun ja vastaa sen kustannuksista. teurastusala ei ole vaikutusvaltainen niissä jäsenvaltioissa, perinteisesti viedään paljon eläviä eläimiä. joista tuottajat ja erityisesti On kuitenkin syytä huomauttaa, että monet luokittelusta, vaikka tuottajaryhmittymät ovat erittäin kiinnostuneita toisinaan vastustetaankin maksujen suorittamista sen perusteella. Tuottajat pitävät luokittelua sekä hyvälaatuisesta lampaanlihasta maksamiseen liittyviä etuja hyvänä keinona parantaa sekä koti- että vientimarkkinoilla myytävän tuotteen laatua. Tässä suhteessa luokittelu voisi pitkällä aikavälillä johtaa houkuttelevampiin tuottajahintoihin sekä kuluttajien vaatimuksia paremmin vastaavaan laatuun. 4. HINNAT JA LUOKITTELUUN PERUSTUVAN HINTASELVITYKSEN LAATU Liitteestä 3 löytyvät vuosien 1995 ja 1996 hintataulukot sekä kaaviot, joissa vertaillaan asteikkohintoja ja vakiolaatuun perustuvia hintoja ja joista käyvät ilmi vuoden 1996 erilaiset soveltavien asteikkolaadut. Kuitenkin jäsenvaltioiden ilmoittamat hinnat vaihtelevat monista eri syistä. luokittelua Tyydyttävinä voidaan pitää ainoastaan Ruotsin ja Suomen ilmoittamia hintoja, sillä mainituissa maissa luokittelu on pakollista ja asteikon mukaiset hintaselvitykset koskevat suurinta osaa tai kaikkea lampaanlihantuotantoa. Näitä hintoja onkin käytetty laskettaessa yhteisön viikoittaista markkinahintaa (asetus (ETY) N:o 1841/86), jota puolestaan sovelletaan palkkioita laskettaessa. Luokittelu on pakollista myös Ranskassa ja kahdeksan teurastamoa (10 prosenttia kotimaan tuotannosta) on sopinut maksettujen hintojen ilmoittamisesta asteikon mukaisesti kansallisen seurantakeskuksen toiminnan yhteydessä. Kaikissa muissa maissa hintojen edustavuus sekä kyseisten maantieteellinen edustavuus voidaan asettaa kyseenalaiseksi. teurastamojen Saksassa hintaselvitykset kattavat ainoastaan 3 prosenttia tuotannosta, vaikka luokituksen mukaisiin hintaselvityksiin ottaa osaa 14 teurastamoa. Irlannissa hintaselvityksiin osallistuu ainoastaan kaksi teurastamoa, vaikka 20 prosenttia kansallisesta kokonaistuotannosta luokitellaan. Isossa-Britanniassa hintoja toimittavat ainoastaan kaksi teurastamoa, jotka hoitavat alle 1 prosenttia kansallisista teurastuksista. Näiden teurastamojen tuotannon edustavuus verrattuna kansalliseen tuotantoon voidaankin asettaa kyseenalaiseksi. Näyttää siltä, että yksittäiset tuottajat voivat myydä parhaat luokittelun perusteella. Lisäksi laatutietoisista tuottajista koostuvat tuottajaryhmät käyttävät yleensä luokittelua. lampaansa määrittäen hinnat Sama koskee A-asteikkoa. Espanjassa kuusi vapaaehtoista teurastamoa toimittaa hintansa. Portugalissa tietoja saatiin vuonna 1995 kolmelta teurastamolta, mutta luokiteltujen eläinten lukumäärä oli pieni. Kreikassa puolestaan yksi teurastamo toimitti tietoja. 5. PÄÄTELMÄT luokittelun ja siihen perustuvien On erittäin suuri pettymys, ettei ruhojen hintaselvitysten toteuttaminen ole juurikaan edistynyt useissa jäsenvaltioissa neljän viime vuoden aikana. luokittelua sovelletaan teurastamojen myötämielisestä laajasti ainoastaan Suomessa, Ruotsissa ja Ruhojen Ranskassa. Muualla (Saksaa lukuun ottamatta) sen soveltaminen riippuu tuottajien ja (esimerkiksi karjamarkkinat ja lampaiden myyminen teurastamoille kiloa kohden vahvistettuun kiinteään hintaan) lampaita luokittelujärjestelmää noudattaen. Myöskään teurastamot eivät ole tällä kannalla ottaen huomioon suhteellisen harvat vapaaehtoisesti luokittelevat teurastamot useissa jäsenvaltioissa. suhtautumisesta. Eri ei halua myydä tuottajista suurin syistä osa Edistymisen puutteen vuoksi voidaankin pohtia, pitäisikö neuvoston edelleen noudattaa asettamaansa tavoitetta, joka koskee yhteisön asteikon pakolliseksi tekemistä tammikuuhun 2000 mennessä, vai tulisiko sen luopua tavoitteestaan kokonaan. Voidaankin väittää, että yhteisön luokittelujärjestelmän tarve on kyseenalainen, jos luokittelu ei herätä minkäänlaista kiinnostusta näinkin laajalti. Komissio korostaa kuitenkin, että päinvastoin kuin useimmilla muilla aloilla lampaanliha-alan hinnat vaikuttavat suoraan vuotuisiin palkkioihin ja tätä kautta lampaanliha-alaa koskeviin yhteisön vuotuisiin menoihin. Sen vuoksi ilmoitettujen jos hintojen hintavertailuista voidaan poistaa laadulliset erot. tulisi olla avoimia. Tällainen avoimuus lisääntyy suuresti, Komissio uskoo, ettei neuvoston itselleen asettama tavoite asteikon tekemisestä pakolliseksi ole realistinen. Vaikka luokittelua ei vielä käytetäkään joissakin jäsenvaltioissa, komissio ei kuitenkaan ole sitä mieltä, että luokittelu tulisi hylätä kokonaan tällä perusteella. Luokittelun myönteiset vaikutukset hintojen avoimuuteen ja ruhojen laadun paraneminen ovat tekijöitä, joiden perusteella komissio katsoo, että luokittelu on alalla tärkeää ja sen käyttöä olisi kehitettävä. Tällä perusteella komissio on päätynyt siihen, että on toivottavaa sisällyttää luokiteltujen ruhojen hinnat hintaselvityksiin laskettaessa yhteisön keskimääräistä markkinahintaa ja tätä kautta palkkioiden suuruutta. Vakiolaadusta todettakoon, että vaikka sen soveltaminen on sujunut moitteettomasti käytännön tasolla, jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin edelleen huomattavia hintaeroja, joista osa liittyy laadullisiin tekijöihin. 6. EHDOTUKSET luopuisi tämän Ruhojen luokittelun osalta komissio ehdottaa, että neuvosto kertomuksen päätelmiä odotettaessa itselleen asettamasta tavoitteesta saattaa yhteisön asteikon soveltaminen pakolliseksi kaikissa yhteisön sisäiseen kauppaan hyväksytyissä teurastamoissa mahdollisuuksien mukaan markkinointivuonna 1999 ja joka tapauksessa ennen 1. tammikuuta 2000. Tämä tarkoittaisi sitä, että ruhojen luokittelu säilyisi vapaaehtoisena yhteisön tasolla ja sitä voitaisiin käyttää, jos lampaanliha-alan katsotaan hyötyvän sen käytöstä. Tällä perusteella komissio ehdottaa, että tätä nykyä sovellettavaa vakiolaadun määritelmää sovelletaan muuttumattomana myös tulevaisuudessa. Kaikesta huolimatta komissio toivoo, että ruhojen luokittelu sisällytetään vakiolaatua koskevaan hintaselvitysjärjestelmään sitä mukaan kuin se toteuttaminen edistyy jäsenvaltioissa. Komissio aikookin ajaa tämän tavoitteen toteutumista oman toimivaltansa rajoissa. Komissio uskoo, että tavoitteen toteutuminen tekisi hinnoista avoimempia ja auttaisi ymmärtämään eri jäsenvaltioiden välisiä markkinahintojen eroja. Tämän vuoksi komissio aikoo mahdollisuuksien mukaan sisällyttää kunkin jäsenvaltion tiedottamaan vakiolaadun hintaan prosenttiosuuden, joka kuvaa yhteisön luokitteluasteikoiden mukaan vahvistettuja hintoja. Luokiteltujen ruhojen hintoihin onkin tarkoitus sisällyttää suhteellisen pieni ja jäsenvaltioiden välillä vaihteleva prosenttiosuus. tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi on Tämän joitakin muutoksia hintaselvityksistä annettuun komission asetukseen (ETY) N. o 1481/86 ja ruhojen luokittelua koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettuun komission asetukseen (EY) N:o 461/93, jotta molempien luokitteluasteikoiden mukaiset hintaselvitykset voidaan sisällyttää palkkioiden määrittämisessä pääasiallisesti käytettävien jäsenvaltion ja yhteisön markkinahintojen laskemiseksi käytettäviin hintaselvityksiin. Lisäksi asetusta (ETY) N:o 2137/92 on tarpeen mukauttaa teknisesti, jotta A- tehdä asteikon C-ruholuokka voitaisiin jakaa kahteen alaluokkaan hintaselvitysten esittämistä varten. Lopuksi komissio ilmoittaa myös aikomuksestaan tarkastella uudelleen oman toimivaltansa rajoissa asetuksessa (ETY) N:o 2137/92 tarkoitetun yhteisön valvontaryhmän toimintaa, jotta sitä voitaisiin tehostaa ja saada halvemmaksi pienentämällä ryhmän kokoa ja keskittymällä jäsenvaltioihin, joissa luokiteltujen eläinten hinnat sisältyvät ilmoitettuihin hintoihin. Komissio aikoo esittää edellä mainittujen komission asetusten muutokset sen jälkeen, kun tästä kertomuksesta on käyty keskusteluja ja neuvosto on hyväksynyt liitteenä olevan asetusehdotuksen. Oheisella ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon. Ainoastaan unionilla on toimenpiteet. Näillä ehdotuksilla jatketaan olemassa olevan asetuksen soveltamisaikaa ja muutetaan toista asetusta. toteuttaa ehdotetut toimivalta Liitteet Prix de la viande ovine - Prices of sheepmeat - Preise fur Schaf-Fleisch 650 550 j *: o o <* O 450 LU 15 0) eu 350 CD > o 250 150 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 KD * B • DK e GR -> E • • Irl I -* NL O O ^ P ^ FIN * S * UK - UE LIITE 2 LAMPAIDEN LUOKITTELUASTEIKON SOVELTAMINEN JÄSENVALTIOISSA Yhteenveto tvörvhmän 2. helmikuuta 1996 asti pitämissä kokouksissa esitetyistä lausunnoista sekä jäsenvaltioiden joulukuussa 1996 toimittamat ajantasalle saatetut tiedot BELGIA ei - Luokittelu luokittele eikä säännönmukaisesti. Yksi teurastamo saattaa luokitella erittäin rajoitetusti vuonna 1996. teurastamo pakollista yksikään ole - Käytetään rajoitetusti myynninedistämiskampanjoiden yhteydessä. Elävien eläinten luokittelu perustuu osittain ruhojen luokitteluasteikkoon. - Kokonaismyynnistä 50 prosenttia koostuu suoramyynnistä tuottajalta kuluttajalle. TANSKA - Tavoitteena laajentaa teurastamoihin, mutta luokittelu ei ole pakollista. järjestelmän mukainen on luokittelu kaikkiin - Tuottajat suhtautuvat myönteisesti. - Asteikkoa käytetään (27,2 prosenttia kansallisista teurastuksista). - Yksi yritys suorittaa maksut luokittelun mukaisesti. Teurastamo maksaa luokittelijoille. - 22,6 prosenttia maksuista perustuu luokitteluun. - Luokittelusta huolehtii luokittelulautakunta. teurastamon henkilökunta ja sitä valvoo Tanskan - Tarjontamuodon erot (munuaisten ja munuaisrasvan poistaminen) minimoidaan korjauskertoimella. SAKSA - Luokittelu on pakollista teurastamoissa, joiden viikkotuotanto on yli 50 lammasta. - Ainoastaan 3 prosenttia kansallisesta tuotannosta maksetaan asteikon perusteella (60 000 lammasta). - Tuottajat suhtautuvat varauksellisesti (teurastamoihin ei luoteta ja mieluummin sovelletaan eläinmäärään tai teuraspainokiloon perustuvaa kiinteää maksua). - Luokittelua sovelletaan tällä hetkellä vapaaehtoisesti 14 teurastamossa, mutta teurastamot ovat tyytymättömiä kansallisen lain mukaisiin lisäkustannuksiin (65 DM tunnissa ulkopuolisille luokittelijoille). Ainoastaan 23,4 prosenttia näiden tuotannosta (3 prosenttia kansallisesta tuotannosta) maksetaan yksinomaan asteikon perusteella. - Kokonaismyynnistä 50 prosenttia koostuu suoramyynnistä tuottajalta kuluttajalle. KREIKKA - Luokittelu ei ole pakollista. - SEUROP-asteikko on herättänyt vain vähän kiinnostusta, A-asteikko on herättänyt jonkin verran kiinnostusta. - Yksi vapaaehtoinen teurastamo luokittelee ruhot ja tällä hetkellä kaksi muuta teurastamoa on ilmoittanut olevansa jonkin verran kiinnostuneita (vuonna 1995 luokiteltiin 100 000). - Hintaerot johtuvat pääasiassa painosta. - Ongelmia ruhojen tarjontamuodossa. - Ongelmat jontuvat pienistä teurastamoista. - Ongelmat johtuvat tuottajilta teurastamoihin suuntautuvan suoramyynnin vähyydestä. - Valtio maksaa luokittelijoiden palkan. ESPANJA - Luokittelu ei ole pakollista eikä SEUROP-asteikko ole soveltuva. - A-asteikko: kuusi vapaaehtoista teurastamoa toimittaa hinnat säännöllisesti (hyvä maantieteellinen jakauma) ja kiinnostus on kasvamassa. - 20 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamoon. Koska kauppaa käydään elävillä eläimillä, elävien eläinten hinta on kaikkein tärkein. RANSKA - Vuodesta 1977 ruhojen luokittelu on ollut pakollista. - Asteikkoa käytetään (85 prosenttia kansallisesta tuotannosta). - Hintojen keräysjärjestelmästä vastaa OFIVAL (8 teurastamoa vastaa 10 prosentista kansallisesta tuotannosta) SEUROP-asteikon perusteella. - Vuonna 1995 SEUROP-asteikkoa sovellettiin suoritettaessa maksuja erityisesti paremmille tuottajille (tuottajaryhmät) yhteensä 617 000 lampaanruhosta. - 70 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamolle. 10 - Luokittelun suorittaa teurastamon henkilökunta. - Asetuksen (ETY) N:o 1481/86 mukaisissa hintaselvityksissä sovelletaan entistä kansallista asteikkoa (EUROP) koskevia perusteita. - Luokittelun perusteella maksetaan yhteensä 50 prosenttia kansallisesta tuotannosta. IRLANTI - Luokittelu ei ole pakollista, mutta tätäkin vaihtoehtoa harkitaan. - SEUROP-asteikon soveltamisessa on edistytty hyvin; viisi erilaista hintatasoa perustuu yhteisen asteikon nimikkeisiin. - Kaksi teurastamoa (20 prosenttia kansallisesta tuotannosta) toimii ja laskee maksut luokittelun perusteella (toisella on vielä joitakin maksuongelmia tiettyinä aikoina vuodesta); vuonna 1995 luokiteltiin 440 000 lammasta. - Luokittelusta huolehtii teknisessä valvonnassa. ITALIA teurastamon henkilökunta maatalousministeriön - Luokittelu ei ole pakollista eikä juurikaan kiinnosta teurastamoja tai tuottajia. - SEUROP-asteikko ei sovellettavissa. A-asteikko sovellettavissa. - Vaikeuksia tuottajalle maksettavien hintojen laskemisessa (lampaat myydään erissä). - Tuottajat suhtautuvat varauksellisesti (pelkäävät hintojen laskua). - 35 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamolle. - Kausittaisia ongelmia (myyntihuiput loka-huhtikuussa) - Teurastamoille j a tuottaj ille olisi j ärj estettävä koulutusta. - Hintojen keruuta varten suunnitellaan keskuksen perustamista. ALANKOMAAT - Luokittelu ei ole pakollista. - Teurastamoissa ei esiinny juurikaan kiinnostusta. Yksi teurastamo osallistuu; 1 prosenttia eläimistä luokitellaan ja tuottajille maksetaan luokittelun perusteella (4 000 lammasta vuonna 1995). - Varsinkin elävien eläinten vienti on herättänyt kiinnostusta; 558 000 elävää eläintä vietiin vuonna 1995 (50 prosenttia kokonaistuotannosta). Yksi ryhmä li luokittelee ja ostaa elävät eläimet asteikkoa noudattaen (33 000 eläintä). Luokittelukustannukset 0,5 DFL/eläin. - 5 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamolle (arvio). - 90 prosenttia teurastettavista tai vietävistä lampaista myydään tilalta. - Sivutoimisesti lampaita kasvattavat tuottajat myyvät vaikeuttaa luokitteluun liittyvien tietojen toimittamista pienille tuottajille. lampaat erissä, mikä - Luokittelusta vastaa ulkopuolinen yritys, joka FL/päivä + ALV) tai tuottajaa (elävät eläimet). laskuttaa teurastamoa (207 PORTUGALI - Luokittelu ei ole pakollista. - Tuottajat ovat osoittaneet mielenkiintoa A-asteikkoa kohtaan. SEUROP- asteikko ei ole sovellettavissa. - Kolme vapaaehtoista teurastamoa, mutta tätä nykyä vain pieni osa eläimistä luokitellaan ja maksut suoritetaan asteikon perusteella ( 5 prosenttia kaikista). - Luokittelusta vastaa maatalousministeriön alueyksikkö ja valvonnasta huolehditaan keskitetysti. - Hintataso määräytyy pikemminkin painon kuin laadun perusteella. - Tuottajat myyvät suuren prosenttiosuuden tuotannosta kauppiaille. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA - Luokittelu ei ole pakollista. - Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaksi vapaaehtoista teurastamoa maksaa asteikon mukaisesti (yhteensä noin 400 teurastamosta) ( alle 1 prosenttia kaikista teurastuksista) (44 000 lammasta vuonna 1995). - Pohjois-Irlannissa kaksi vapaaehtoista teurastamoa (10 prosenttia kaikista teurastuksista) (148 000 lammasta vuonna 1995). - Luokittelusta vastaa MLC (jolle teurastamo maksaa) tai teurastamo. Maatalous-, kalastus- ja metsätalousministeriön (MAFF) valvonta harvinaista. - Kolme ongelmaa: 1. Teurastamoilla ei ole kiinnostusta maksaa luokittelun mukaisesti (eli ei etuja teurastamoille). 2. Teurastamojen omistajat eivät ole vakuuttuneita siitä, että tuottajille tiedottaminen on näiden etujen mukaista maksettavien hintojen (erityisesti pääasiallisten kilpailijoiden ja kauppasuhteiden kannalta). 12 3. Teurastamot tai ministeriö eivät toimi yhteistyössä pääasiassa kauppaan liittyvistä syistä. - 20 prosenttia suoramyyntiä tuottajalta teurastamolle; loput myynnistä huutokauppojen välityksellä. - Vapaaehtoisia teurastamoja yritetään löytää jatkuvasti menestyksettä. RUOTSI - Luokittelu on pakollista; tuottajille maksetaan asteikon mukaisesti (2 100 t vuonna 1995). - Suoramyyntiä tilalta teurastamolle (tuottajat suosivat). - Luokittelusta valvonnassa. vastaa teurastamon henkilökunta maatalouslautakunnan - Luokittelu asteikon mukaista. S-luokkaa ei käytetä. - Tarjontamuodon erot (munuaisten ja munuaisrasvan poistaminen) minimoidaan korjauskertoimella. - Ruhojen kauppa perustuu asteikkoon. SUOMI - Luokittelu on pakollista. - Luokittelusta vastaa teurastamon henkilökunta ministeriön valvonnassa. - Kaikki lampaat luokitellaan tyyppiin katsomatta (uuhet, lampaat, pässit). - Tarjontamuodon erot (munuaisten ja munuaisrasvan poistaminen) minimoidaan korjauskertoimella. - Kaikista eläimistä luokitellaan yli 90 prosenttia; niitä koskevat maksut ja hintailmoitukset perustuvat luokitteluun. ITÄVALTA - Luokittelu ei ole pakollista. - Lampaita pidetään suoraan kaupan karjamarkkinoilla. - Teurastamot ovat pieniä ja ainoastaan 14 prosenttia (287 000) kaikista teurastuksista tapahtuu Itävallan 30 teurastamossa. - Suoramyynnin osuus kokonaistuotannosta. tuottajilta kuluttajille on noin 89-90 prosenttia 13 Annexe 3 Prix selon la grille de classement et selon la qualité type pour 1995 et 1996 et graphiques comparatifs entre les prix selon la grille et selon la qualité type pour 1996. Classification grid and standard quality prices for 1995 and 1996 and comparative graphs between classification grid and standard quality prices for 1996. Preise 1995 und 1996 gemäss Handelsklassenschema und Standardqualitätspreisen sowie Grafiken zum Vergleich der Preise gemäss Handelsklassenschema mit den Preisen der Standardqualität fur 1996. ^ 1996 Prix Prices - Preise DK 402. 0 374,3 339,2 342. 9 295. 3 302,8 247. 2 273. 8 137. 4 128,9 386. 9 391,0 388. 6 361,6 338,1 388. 7 386,1 381,1 360,5 339,0 371,7 378. 5 370,3 349,8 314. 1 356,4 364,8 364. 7 343,0 320,6 266,5 272. 0 245,0 511. 7 484. 3 398. 9 363. 1 355. 5 471. 7 457. 3 368. 3 335. 9 348,5 443,6 420,2 344,6 325,2 317,4 369,8 386,1 327,6 302,4 294,9 330,8 315. 6 IRL 318. 1 333. 9 322. 6 324. 6 304. 0 272,6 332,4 317. 7 322. 5 307. 3 303. 4 313. 0 319. 0 302. 5 248. 7 278. 4 290,4 314,6 299,8 277,1 237. 8 Fin 291,3 242,2 250,9 229,7 186,3 207,7 229,3 183,4 145. 3 124. 4 188. 6 198. 4 168. 6 127. 4 134,2 130,6 96,6 76,6 43,1 289,1 428,7 308,9 402,3 367,1 243,9 175,7 303,1 335,4 307,9 207,6 151,8 229,0 287. 4 279. 6 182. 5 143,6 115,5 146,6 139,9 GB 348,9 275. 7 311. 8 302. 5 274. 1 319. 9 296. 7 299. 1 271. 8 259. 9 290,8 271,6 ECU/100 kg IRLN 331. 6 304. 3 325. 4 322. 8 305,3 269,6 328. 0 326,0 304. 4 281. 9 270. 9 323,5 293,7 0 SEUROP 304,8 364,5 421,5 314,1 186,3 289,6 295,3 318,2 0 Qualité type - Standard quality - Standardqualität 270,6 358,6 380,2 308,4 186,3 289,6 336,7 310,1 Quantités en % • Quantity in % • Menge in % DK 0,0 0,6 2. 1 0. 0 0,0 0,0 4,9 19,9 0,0 0,0 0,0 15,2 38,5 0,0 0,0 0,0 11,7 6,9 0,0 ' 0,0 0,0 0,1 0,0 0. 0 0. 0 0. 3 0. 6 1. 2 0,2 0,1 - 0,7 2,2 4. 7 0,9 0,1 3,4 10,3 27,1 7,5 1,3 6,5 12,1 16,0 2. 2 0,1 2. 1 0. 4 0. 1 0. 0 0. 0 0,0 0,1 0,2 0,0 0,0 0,0 4,4 17. 2 1,3 0,0 0,3 15,6 39,6 3,9 0,1 0,6 2,3 13,2 0,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 IRL 0,0 0,0 0,2 0,0 0. 0 0,0 1,5 17,7 3,4 0,2 0,0 8. 9 55. 1 3,1 3,0 0. 0 3. 3 2,5 0,0 0,0 0. 1 0. 9 0. 0 0,0 0,0 100,0 100,0 100,0 100,0 15 FIN 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,3 0,1 0. 0 0,0 0,1 6,2 3. 1 0,2 0,0 2. 6 51. 4 9. 5 0,6 0,0 5,4 17. 1 0. 8 0,0 0,0 97,7 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 2 0,1 0. 0 0,0 0,5 23,0 13,0 0. 9 0,0 6,1 43,6 8,9 0,4 0,0 1,7 1. 4 0,0 0. 0 0. 0 GB 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. 3 21. 4 7,1 0,1 0. 0 6,4 42,9 13,0 0,3 0. 0 3,7 2. 9 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 IRLN 0,0 0. 0 1. 8 0. 2 0. 0 0,0 1. 5 15,9 8. 3 0. 7 0,0 6,1 35,8 14,0 1. 3 0,0 2. 1 11. 4 0,9 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 100. 0 100. 0 100. 0 1995 Prix - Prices - Preise F IRL S GB ECU/100 kg IRLN 441,4 431,0 326,6 280,6 351,2 419,2 409,7 313,7 292,7 327. 3 388. 4 379,4 280. 8 281. 6 260,2 344. 3 350. 8 260,3 265,1 277. 4 320,1 313,6 250. 9 277,2 236. 0 275,6 280. 7 270. 7 272,1 255. 4 265. 4 277. 1 250. 9 269. 7 224,0 263. 3 261,7 294. 5 218. 4 242,6 250. 2 226,9 286,1 360. 0 339. 5 295. 0 318. 8 283,8 176. 9 95. 4 237. 6 276. 2 256,6 157,9 93,2 137. 0 142. 0 108,2 15,6 327,8 267,2 263. 5 253. 7 218. 7 267. 0 264. 9 262. 5 224,2 247,6 248. 1 288. 3 280. 4 245. 1 273. 1 270. 3 252. 7 216. 9 274,0 273,0 252. 9 -225. 0 233,1 262,8 240. 1 216,6 DK 325,0 319. 1 303,0 300,4 255,5 270. 0 229. 7 225,2 211. 7 126. 0 100,6 E U R 0 P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 c D 349,6 351,1 349,3 334,0 334. 5 349. 1 650. 4 348,8 336,1 316,3 343. 9 340,6 341. 8 327. 5 308. 9 338,4 336,1 337,1 323. 8 308. 5 306,8 312,8 318,2 354,0 1At 7 0 SEUROP 256,2 343,2 374,5 273,2 277,2 254,4 265,9 0 Quality type - Standard quality - StandardqualitMt 256,4 335,0 328,6 257,1 277,2 284,4 258,2 Quantités en % - Quantity in % - Menge in % OK 0. 0 0. 1 0,1 0. 0 0. 0 0,0 3. 3 10,4 0. 0 0,0 0,0 17,1 38,3 0. 0 0,0 0,0 18,4 12. 1 0,0 0. 0 0. 0 0. 3 0. 0 0. 0 0,0 E U R O P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 D 0,2 0,7 1,1 0. 2 • 0. 1 0,7 2,0 4,7 1. 1 0. 4 3. 1 12,9 26. 3 8. 2 2. 9 4,1 8. 7 16. 2 3. 8 0,9 0. 8 0. 8 0. 2 0. 0 0. 0 F 0,0 0,2 0,2 0,0 0,0 0,1 5,2 15. 4 1. 3 0,0 0,8 12. 4 40,5 4. 6 0,1 0,6 1,7 15. 9 0,9 0. 0 0. 0 0. 1 0. 0 0. 0 0,0 IRL 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 1,0 16. 5 1,5 0. 0 0. 0 5. 6 58. 2 1. 1 6,6 0,0 5,4 3,8 0. 0 0,0 0. 1 0,0 0. 0 0. 0 0,0 s 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,2 0. 1 0. 0 0,0 0,5 23. 0 14. 0 1. 0 0. 0 4. 9 42,2 11,1 0,6 0. 0 1. 2 1,0 0. 0 0. 0 0. 0 GB 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 2. 8 10. 5 10,3 0. 0 0. 0 9. 7 39,9 15. 9 0. 0 0,0 6,0 4. 7 0,2 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 IRLN 0,0 0,0 1,3 0,1 0,0 0,0 1,7 18. 6 8,9 0,6 0. 0 6. 6 37. 3 12. 0 0. 7 0. 0 1,8 10,1 0,2 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 100,0 100. 0 100. 0 100,0 100,0 100,0 100,0 fi R3 1996 R3 1995 02 1996 02 1995 fr O) XL O O T" Z> O LU 500 400 300 - 200 Danmark 1996 » Qualité type - Standard quality - Standardqualität — Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - W e e ks - Wochen 31 36 41 46 51 500 400 O) XL O O O LU 300 - 200 11 16 Deutschland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität — Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 O) XL O O 3 O LU 500 400 300 200 France 1996 i» Qualité type - Standard quality - Standardqualität mm Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 36 41 46 51 tKJ O) XL O O 3 O LU 500 400 300 200 Ireland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - W e e ks - Wochen 31 36 41 46 51 O) XL O O D O LU AJ W 400 300 200 100 11 16 Finland/Suomi 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema iw-*" 36 41 46 51 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 <^j O) XL O O O LU 500 400 - 300 200 l i ! I l i 11 16 Sverige 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 500 O) XL O o 3 O LU 400 300 200 11 16 Great Britain 1996 s» Qualité type - Standard quality - Standardqualität •• Grille - Grid - Schema 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 500 400 XL O O 3 O LU 300 h- 200 Northern Ireland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität — Grille - Grid - Schema 11 16 26 21 Semaines - W e e ks - Wochen 31 36 41 46 51 Elias 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualität Grille bis - A Grid - Schema a I I i i ! i i i i ii 850 800 750 700 - 650 S 600 o o ^ 550 3 UJ 500 A; o? 450 400 350 300 250 11 16 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 850 800 j i 750 \ i 700 | I 650 ! ! O) 600 ; XL j S 550 3 500 O m 450 400 350 300 250 200 w Spain 1996 w %— m •»• * m * 0f \ \ a»iy ^ • • * ^ x ^f *** ** S s MS B 1 • B2 Mi C 1 - C 2> Grille bis - A Grid - Schema a Qualité type - Standard quality - Standardqualitat 11 16 21 26 31 36 41 46 51 Semaines - Weeks - Wochen 520 480 440 400 tj O) S 360 o 3 320 LU 280 240 200 160 Prix - Prices - Preise Qualité type - Standard quality - Standardqualität + DK • D ^ Gr ^ E -A- p I INI -» F • Irl • S • UK • U. E Jan Fév Mars Avril Mai Juin Juil Août Sep Oct Nov Dec 1996 Prix - Prices - Preise Qualité type - Standard quality - Standardqualität 1995 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒYÏ tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadun määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 sekä lampaanruhojen yhteisön luokitteluasteikosta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadusta annetun asetuksen (ETY) N:o 2137/92 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 25 päivänä syyskuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3013/891, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1589/962, ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadun määrittämisestä 5 päivänä helmikuuta 1991 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 338/913, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1278/944, sovelletaan markkinointivuoden 1997 loppuun asti odotettaessa yhteisön ruhonluokitteluvaatimusten vahvistamista; saavutettu edistys ei vielä tee mahdolliseksi yhteisössä tällä hetkellä sovellettavan vakiolaadun korvaamista kyseisillä vaatimuksilla; voimassa olevan vakiolaadun soveltamisaikaa olisi sen vuoksi jatkettava, asetuksen (ETY) N:o 2137/925, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1278/94, täytäntöönpanosta annetun komission kertomuksen päätelmien perusteella enää ei tulisi tavoitella neuvoston itselleen asettamaa päämäärää, joka koskee yhteisön asteikon pakollista soveltamista yhteisön sisäiseen kauppaan hyväksyttyihin teurastamoihin mahdollisuuksien mukaan markkinointivuonna 1999 ja joka tapauksessa ennen 1 päivää tammikuuta 2000, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta sulkea pois pieniä teurastamoja sellaisilla alueilla, joilla vaikutus näissä teurastamoissa teurastetun määrän markkinahintaan on vähäinen, ja 1 EYVL N:o L 289, 7. 10. 1989, s. 1 2 EYVL N. o L 206, 16. 8. 1996, s. 25 3 EYVLN:oL41, 14. 2. 1991, s. 1 4 EYVLN:oL 140, 3. 6. 1994, s. 5 5 EYVL N:o L 214, 30. 7. 1992, s. 1 33 hintaselvitysten helpottamiseksi jäsenvaltioille olisi annettava lupa jakaa asetuksen (ETY) N:o 2137/92 liitteessä III esitetty C luokka kahteen alaluokkaan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Poistetaan asetuksen (ETY) N:o 338/91 2 artiklan toinen kohta. 2 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 2137/92 seuraavasti: 1. Lisätään 3 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti: "Liitteessä III esitettyä luokittelujärjestelmää käyttävät jäsenvaltiot saavat jakaa C luokan kahteen alaluokkaan. " 2. Poistetaan 9 artikla. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 3> RAHOITUSSELVTTYS PÄIVÄYS: 9. 4. 1997 1. BUDJETTIKOHTA: Bl-2220 MÄÄRÄRAHAT: 1 656,4 miljoonaa ecua 2. TOIMENPITEEN NIMI: Neuvoston asetus tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen vakiolaadun määrittämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 338/91 sekä lampaanruhojen yhteisön luokitteluasteikosta ja tuoreiden ja jäähdytettyjen lampaanruhojen yhteisön vakiolaadusta annetun asetuksen (ETY) N:o 2137/92 muuttamisesta 3. OIKEUSPERUSTA: Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3013/89 4 artikla 4. TOIMENPITEEN TAVOITTEET: - - jatkaa yhteisön vakiolaatua koskevan määritelmän soveltamista kumota asetuksen (ETY) N:o 2137/92 9 artikla (yhteisiin asteikon pakollinen soveltaminen) asetuksen (ETY) N:» 2137/92 liitteen III käytön mukauttaminen 5. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 12 KUUKAUDEN JAKSO KULUVA VARAINHOITOVUOSI (97) SEURAAVA VARAINHOITOVUON) 5. 0 MENOT - EY:N TALOUSARVIOSTA (ÏUEF/INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUISTA LÄHTEISTÄ 5. 1 TULOT - EY: N OMAT VARAT (MAKSirrr-jmuï) - KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: 1999 2000 2001 2002 6. 0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN KULUVAN VUODEN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN KYLLA/EI OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA 6. 1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN KULUVAN VUODEN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ KYLLA/EI SIIRROLLA 6. 2 TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE Tl V I ,nJr\i EI 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT HUOMAUTUKSIA: 3* ISSN 1024-4492 KOM(97) 250 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-97-239-FI-C ISBN 92-78-20158-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 974/97 af 30. maj 1997 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for ris og brudris

eurovoc_concepts:
export refund
rice
third country


title: Rapport de la Commission concernant l'application du règlement (CEE) n° 2137/92 du Conseil relatif à la grille communautaire de classement des carcasses d'ovins et à la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigérées et prorogeant le règlement (CEE) n 338/91

text: «**$me*iagniiiM COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES it * Bruxelles, le 30. 05. 1997 COM(97) 250 final RAPPORT DE LA COMMISSION CONCERNANT L'APPLICATION DU RÈGLEMENT (CEE) n° 2137/92 DU CONSEIL RELATIF À LA GRILLE COMMUNAUTAIRE DE CLASSEMENT DES CARCASSES D'OVINS ET À LA QUALITÉ TYPE COMMUNAUTAIRE DES CARCASSES D'OVINS FRAÎCHES OU RÉFRIGÉRÉES ET PROROGEANT LE RÈGLEMENT (CEE) n° 338/91 Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL modifiant le règlement (CEE) n° 338/91 déterminant la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigérées et le règlement (CEE) n° 2137/92 relatif à la grille communautaire de classement des carcasses d'ovins et à la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigées. (présentés par la Commission) RAPPORT DE LA COMMISSION CONCERNANT L'APPLICATION DU RÈGLEMENT (CEE) n° 2137/92 DU CONSEIL RELATIF À LA GRILLE COMMUNAUTAIRE DE CLASSEMENT DES CARCASSES D'OVINS ET À LA QUALITÉ TYPE COMMUNAUTAIRE DES CARCASSES D'OVINS FRAÎCHES OU RÉFRIGÉRÉES ET PROROGEANT LE RÈGLEMENT (CEE) n° 338/91 1. INTRODUCTION L'établissement des prix du marché dans le secteur ovin revêt une importance particulière étant donné que le prix du marché communautaire constitue un élément central dans le calcul de la prime annuelle à la brebis. Actuellement, ces prix sont enregistrés hebdomadairement au niveau de l'État membre selon une définition communautaire de qualité type des carcasses d'ovins arrêtée en 1991 et applicable jusqu'à la fin de l'année de commercialisation 1997. Us sont ensuite traduits dans le prix moyen du marché communautaire. Conscient de la nécessité d'améliorer la transparence du marché, le Conseil a introduit, en 1992, un système de classement des carcasses d'ovins. Ce système de classement est un système volontaire au niveau communautaire. Il fournit une méthode de classement des carcasses selon des critères fixés, permettant ainsi aux producteurs d'être payés conformément à ces critères. A ce stade, mises à part la Finlande et la Suède, les prix enregistrés conformément à ce système de classement ne sont pas utilisés dans le calcul du prix moyen du marché communautaire. Un des objectifs à long terme du système de classement communautaire des carcasses était qu'il devrait fournir la base pour une nouvelle définition de la qualité type des carcasses d'ovins. Dans cette optique, le règlement (CEE) n° 2137/92 du Conseil relatif à la grille communautaire de classement des carcasses d'ovins et à la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigérées et prorogeant le règlement (CEE) n° 338/91 déterminant la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigérées impose à la Commission (article 9) de soumettre au Conseil, au plus tard le 3 1 décembre 1996, un rapport sur son application. Le présent rapport a par conséquent trait au classement des carcasses d'ovins et vise à déterminer dans quelle mesure la définition de la qualité type pour la communication des prix actuellement en vigueur jusqu'à la fin de l'année de commercialisation 1997 pourrait être améliorée à la lumière de l'expérience acquise dans le classement des carcasses. Sous réserve des conclusions du rapport, le Conseil s'est fixé pour objectif l'application obligatoire de la grille communautaire à l'ensemble des abattoirs agréés pour le commerce intracommunautaire, si possible au cours de la campagne 1999 et en tout cas avant le 1er janvier 2000, sans préjudice de la possibilité d'exclure les petits abattoirs situés dans des régions où l'impact sur le prix de marché du volume abattu dans ces abattoirs est négligeable. Les propositions jointes répondent aux conclusions du rapport. 2 QUALITÉ TYPE La définition actuelle de la qualité type figurant dans le règlement (CEE) n° 338/91 du Conseil est la suivante: "agneaux âgés de moins d'un an à la date d'abattage, avec une teneur en graisse acceptable et un poids carcasse effectif ou estimé d'au moins 12 kilogrammes. " Cette définition, introduite à la suite de la réforme de 1989 unifiant le régime, a été appliquées de la campagne 1991 à la campagne 1997 aux fins de formation du prix et de calcul de la prime. impliquait l'élimination, de la communication L'application pratique de cette définition des prix, des carcasses légères d'un poids se situant entre 9 et 11,9 kg en Espagne, en Italie, en Grèce et au Portugal. En outre, les dispositions d'application de la Commission interprétaient la phrase "avec une teneur en graisse acceptable", en l'absence de normes de classement des carcasses, par l'application de limites supérieures de poids différentes pour les carcasses reflétant les pratiques de production des Etats membres. Ces limites sont 16 kg en Espagne, en Italie, en Grèce et au Portugal, 21,5 kg en Grande-Bretagne, en Irlande et en Irlande du Nord, 22 kg en France et en Autriche et 23 kg au Danemark, en Allemagne, en Belgique, aux Pays-Bas, en Finlande et en Suède. Depuis sont introduction en mai 1991, le relevé des prix fondé sur la qualité type a bien fonctionné en ce qui concerne sa mise en oeuvre pratique (règlement (CEE) n° 1481/86). •Hormis pour l'Italie en 1991, lorsque les prix ont dû être ajustés pour les aligner sur la qualité type, les prix pour les catégories de poids des agneaux incluses ont été constatés dans difficulté. Le graphique de l'annexe 1 montre la tendance des prix des Etats membres depuis 1981 et la convergence notable qui s'est produite lors de L'introduction du relevé des prix fondé" sur la qualité type en 1991. Toutefois, il subsiste d'importantes différences entre les prix dans les différents États membres. Ces différences proviennent principalement de variations dans les structures de production et les habitudes de consommation, dans le caractère saisonnier de l'offre et dans le degré d'autosuffisance entre les États membres ainsi que de différences qualitatives en termes de poids carcasse, de conformation et de teneurs en graisse. En outre, il semble y avoir dans les États membres "importateurs" une certain préférence du consommateur pour l'agneau indigène plutôt que pour l'agneau provenant d'un autre État membre. En fait, même dans la qualité type, il existe certaines differences de prix qualitatives entre les États membres. L'élimination de ces différences qualitatives par le relevé de prix des mêmes qualités de carcasses augmenterait la transparence des prix relevés sous la qualité type. 3. CLASSEMENT DES CARCASSES 3. 1 Aspects réglementaires Le règlement (CEE) n° 2137/92 fixes les dispositions concernant la grille communautaire pour le classement des carcasses d'ovins y compris, notamment, la définition de la carcasse, les critères pour le classement, le relevé des prix et les vérifications. Il établit deux systèmes de classement: - un système qui décrit tant la conformation que l'état d'engraissement appelé normalement "grille de classement SEUROP", - un système qui ne peut s'appliquer qu'aux agneaux d'un poids inférieur à 13 kg et qui décrit le poids, la couleur de la viande et la teneur en graisse, appelé "grille de classement A". Le règlement (CEE) n° 461/93 de la Commission établissant les modalités de la grille communautaire de classement des carcasses d'ovins entrée en vigueur le 6 sur mars 1993 comporte des dispositions relatives au relevé des prix fondés le classement à partir du 8 avril 1993. Au début de 1995, l'Office des publications officielles des Communautés européennes a publié des brochures éditées, dans toutes les langues communautaires hormis le suédois et le finnois, par la Commission dans lesquelles celle-ci explique les grilles communautaires de classement des ovins et des agneaux légers. Ces brochures sont disponibles auprès de l'Office: réf. : SEUROP: CM-84-94-694; grille de classement A: CM 84-94-703. Depuis son introduction, le classement des carcasses et le relevé des prix sur la base de celui-ci se sont faits sur une base volontaire au niveau des abattoirs. Conformément aux règlements, des vérifications ont été faites dans tous les États membres appliquant la grille de classement au cours de la période de 1993 à 1995 dans le but, initialement, d'aligner les normes de classement parmi les experts des États membres et de s'assurer que ces normes étaient adoptées par les abattoirs visités. 3. 2 Mise en oeuvre au niveau des États membres (voir annexe 2 pour les détails concernant chaque État membre) Le classement des carcasses sur la base de la "grille de classement SEUROP" est obligatoire en Finlande, en France, en Suède et en Allemagne. En outre, il existe également un certain classement sur la base de la grille au Danemark, en Irlande et, dans une moindre mesure, au Royaume-Uni et en Grèce. L'Espagne, le Portugal, l'Italie et la Grèce ont indiqué leur intention de classer les carcasses d'agneaux d'un poids inférieur à 13 kg à l'aide de la "grille A". À ce jour cependant, le classement sur la base de cette grille n'est effectué dans une mesure limitée qu'en Espagne, au Portugal et en Grèce. En réalité, aucun progrès n'a été accompli dans la mise en oeuvre du classement des carcasses en Autriche, en Belgique, au Luxembourg, aux Pays-Bas et en Italie. Plusieurs raisons ont été invoquées pour expliquer la lenteur des progrès dans l'application du classement des carcasses, notamment: - dans de nombreux États membres, les producteurs vendent leurs agneaux vivants à des propriétaires d'abattoir ou à des négociants sur des marchés aux bestiaux ou directement au départ de l'exploitation et ne s'y intéressent plus. La transaction et le paiement portent sur des agneaux vivants. Au Royaume-Uni et en Espagne, jusqu'à 80% des échanges se font sous cette forme; - lorsque les producteurs vendent directement à des abattoirs, ils vendent souvent leurs agneaux en lots sur la base d'un prix convenu par kg de poids carcasse. De ce fait, l'intérêt du producteur pour le classement est probablement académique plutôt que financier, sauf pour certains groupements de producteurs; - dans certains États membres, les abattoirs sont municipaux plutôt que privés ou coopératifs de sorte que les installations ou le personnel de classement peut ne pas être présent; - les abattoirs et grossistes laissent parfois entendre que le système de classement communautaire n'est pas pertinent au niveau du commerce de gros/de détail où un simple classement en première/deuxième/troisième qualité tend à être la norme; - un désaccord entre les abattoirs et les producteurs quant à savoir qui effectue le classement et qui paie; - l'absence virtuelle d'un secteur d'abattage fort dans les États membres qui ont un important commerce d'exportation d'animaux vivants traditionnel. Il convient cependant de rappeler que de nombreux producteurs, et particulièrement les groupements de producteurs, sont fortement intéressés par le classement, même si parfois, il sont peu disposés à accepter que le paiement s'effectue sur cette base. Ils considèrent généralement que le classement, et les profits liés au paiement pour les agneaux de bonne qualité, constitue un outil utile en vue d'améliorer la qualité du produit vendu tant sur le marché intérieur que sur les marchés d'exportation. Dans ce sens, le classement pourrait aboutir, à long terme, à de meilleurs prix aux producteurs et à une qualité répondant plus à la demande des consommateurs. 4. PRIX ET QUALITÉ DE LA COMMUNICATION DES PRIX BASÉS SUR LE CLASSEMENT Les tableaux de prix pour 1995 et 1996 et les graphiques comparant les prix selon la grille et les prix basés sur la qualité type et incluant différentes qualités de la grille pour 1996 figurent à l'annexe 3. Toutefois, la qualité des prix communiqués par les États membres où le classement est effectué est variable pour plusieurs raisons. Seuls les prix en Suède et en Finlande, où le classement est obligatoire et où la communication des prix selon la grille couvre la majeure partie ou la totalité de la production d'agneaux, peuvent être considérés comme satisfaisants. En effet, ces prix sont utilisés dans le calcul du prix hebdomadaire du marché communautaire (Règlement (CEE) n° 1841/86), qui, à son tour, est utilisé pour le calcul de la prime. le classement est obligatoire, huit abattoirs représentant 10% de la En France, où production nationale ont accepté de communiquer les prix payés selon la grille dans le cadre d'un observatoire national. Ailleurs, la représentativité des prix et la représentativité géographique des abattoirs concernés soulève des questions. 5 En Allemagne, bien que 14 abattoirs participent à la communication des prix selon la grille, 3% seulement de la production allemande totale sont concernés. En Irlande, bien que 20% de la production nationale totale soient classés, deux abattoirs seulement sont impliqués. En Grande-Bretagne, deux abattoirs seulement représentant moins de 1% des abattages nationaux communiquent les prix. En effet, la représentativité de la production dans ces abattoirs par rapport à la production nationale soulève des questions. Il semble que des producteurs individuels peuvent vendre leurs meilleurs agneaux en utilisant le classement comme base de paiement. En outre, il existe une tendance pour les groupements de producteurs, qui regroupent normalement des producteurs plus axés sur la qualité, à utiliser le classement. On note un schéma analogue en ce qui concerne la "grille de classement A". En Espagne, six abattoirs volontaires fournissent des informations sur les prix. Au Portugal, tris abattoirs ont fournit des informations en 1995, mais le nombre d'animaux classés était réduit, alors qu'en Grèce un abattoir seulement fournit des informations. 5. CONCLUSIONS L'absence de progrès dans l'application du classement des carcasses et dans le relevé des prix sur la base du classement dans plusieurs États membres au cours de quatre dernières années est décevant. Le classement des carcasses n'est largement développé qu'en Finlande, en Suède et en France. Ailleurs, à l'exception de l'Allemagne, il dépend de la bonne volonté des producteurs et des abattoirs. Pour diverses raisons, y compris une préférence pour les marchés d'animaux vivants et pour la vente d'agneaux aux abattoirs à un prix fixé au kilo, une majorité des producteurs paraissent peut disposés à vendre des agneaux dans le cadre du système de classement. Les abattoirs également paraissent peu disposés compte tenu du nombre relativement réduit de volontaires dans plusieurs États membres. L'absence de progrès soulève la question de savoir non seulement si le Conseil doit poursuivre son objectif de rendre la grille communautaire de classement obligatoire avant le 1er janvier 2000, mais aussi si il doit vraiment poursuivre ce genre d'objectif. On pourrait alléguer que s'il existe un manque d'intérêt aussi large pour le classement, la nécessité d'un système communautaire de classement peut être mise en doute. Toutefois, la Commission souligne que, contrairement à la situation dans la plupart des autres secteurs, les prix ont dans le secteur ovin une incidence directe sur le niveau de la prime annuelle et de ce fait sur le montant des dépenses communautaires consacrées au secteur ovin chaque année. Il est donc essentiel que la transparence soit évidente dans les prix communiqués. Une telle transparence est largement accrue lorsque les différences qualitatives sont éliminées des comparaisons de prix. La Commission pense que l'objectif fixé par le Conseil de rendre obligatoire l'application de la grille n'est pas réalisable. Cependant, elle ne pense pas que la non application du classement, à ce stade, dans certains États membres devrait conduire à son abandon. Les aspects positifs du classement en ce qui concerne la transparence des prix et l'amélioration de la qualité des carcasses incitent la Commission à conclure que le classement est important pour le secteur et que son utilisation devrait être développée. La Commission conclut par conséquent que l'inclusion de prix de carcasses classées dans le relevé des prix pour l'établissement du prix moyen du marché communautaire et de ce fait le calcul de la prime est souhaitable. Quant à la qualité type, il est clair, comme indiqué, que le système a bien fonctionné en ce qui concerne sa mise en oeuvre pratique, mais que des différences de prix importantes existent encore entre les États membres, une partie de ces différences ayant trait à des facteurs qualitatifs. 6. PROPOSITIONS En ce qui concerne le classement des carcasses, la Commission propose que le Conseil abandonne l'objectif qu'il s'est fixé, sous réserve des conclusions du présent rapport, de rendre obligatoire l'application de la grille communautaire à l'ensemble des abattoirs agréés pour le commerce intracommunautaire, si possible au cours de la campagne 1999 et en tout cas avant le 1er janvier 2000. En fait, cela signifie que le classement des carcasses resterait un instrument volontaire au niveau communautaire, qui serait utilisé là où il apparaît comme profitable pour le secteur ovin. Dans ce contexte, la Commission propose que la définition actuelle de la qualité type soit maintenue telle quelle à l'avenir. Cependant, la Commission souhaite voir intégrer le classement des carcasses dans le mécanisme de relevé des prix pour la qualité type en fonction des progrès réalisés dans son application dans les différents États membres et a l'intention de poursuivre cet objectif dans le cadre de ses compétences propres. Elle pense que cela contribuera à rendre les prix plus transparents et à expliquer les différences entre les prix-du marché dans les différents États membres. La Commission envisage par conséquent, lorsque c'est possible, d'inclure dans le prix communiqué pour la qualité type pour chaque État membre un pourcentage réservé pour les prix fixés selon les grilles communautaires de classement. L'inclusion de prix de carcasses classées est donc envisagée sur la base d'un pourcentage relativement réduit et variant entre les États membres. Afin de réaliser cet objectif, certaines modifications du règlement (CEE) n° 1481/86 de la Commission relatif à la détermination des prix et du règlement (CEE) n° 461/93 de la Commission établissant les modalités de la grille communautaire de classement seront nécessaires afin d'intégrer le relevé des prix sur la base des deux grilles de classement dans le relevé des prix pour le calcul des prix du marché des États membres et de la Communauté utilisés principalement aux fins de calcul de la prime. En outre, une modification technique du règlement (CEE) n° 2137/92 sera nécessaire afin de permettre la division de la catégorie de carcasses C dans la grille A aux fins de relevé des prix. Enfin, la Commission signale son intention de réexaminer également, dans le cadre de ses compétences propres, le fonctionnement du groupe de contrôle communautaire prévu dans le règlement (CEE) n° 2137/92 afin de le rendre plus efficace et moins onéreux en réduisant sa taille et en se concentrant sur les Etats membres où les prix communiqués incluent des prix d'animaux classés. 9- La Commission a l'intention de finaliser ses modifications aux règlements de la Commission précités après l'examen du présent rapport et l'adoption du projet de règlement, qui y est joint, par le Conseil. La proposition jointe n'entraîne aucune conséquence financière. Seule l'Union a le pouvoir d'agir en ce qui concerne les mesures proposées. Ces propositions étendent la durée d'un règlement existant et modifient un deuxième règlement. Annexes. Prix de la viande ovine - Prices of sheepmeat - Preise fur Schaf-Fleisch LO 650 550 D) O o D O 450 LU D 0) 350 | Z (D > O Z 250 150 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 3 3 CD X CD • B + DK e GR ^ E A F • • Irl I ^ NL e O • P ^ FIN • S • UK - UE APPLICATION DES GRILLES DE CLASSEMENT DES CARCASSES D'OVINS PAR LES ÉTATS MEMBRES. ANNEXE 2 Synthèse des déclarations faites au cours des réunions du groupe de travail jusqu'au 2 février 1996 inclus et des informations mises à jour fournies par les États membres en décembre 1996. BELGIQUE - Le classement n'est pas obligatoire et aucun abattoir ne classe systématiquement. Un abattoir pourrait classer sur une base très limitée en 1996. - Utilisation limitée dans des campagnes promotionnelles. Un certain classement d'animaux vivants sur la base de la grille de classement des carcasses. - Les ventes directes du producteur au consommateur représentent jusqu'à 50% des ventes totales. DANEMARK - Objectif: étendre le classement conformément à la grille à tous les abattoirs, mais le classement n'est pas obligatoire. - Les producteurs sont favorables. - Grille opérationnelle (27,2% des abattages nationaux). - Une société paie sur la base du classement. Les classificateurs sont payés par les abattoirs. - 22,6% des paiements sont basés sur le classement. - Le classement est effectué par le personnel de l'abattoir sous le contrôle de l'office danois de classement. - La différence dans la présentation ( sans les rognons et la graisse des rognons) est supprimée par application d'un coefficient correcteur. ALLEMAGNE - Le classement est obligatoire dans les abattoirs ayant une production de plus de 50 agneaux par semaine. - 3% seulement de la production nationale font l'objet d'un paiement sur la base de la grille (60. 000 agneaux). <o - Les producteurs sont réticents (manque de confiance vis-à-vis de l'abattoir et nette préférence pour un paiement forfaitaire par tête ou kilogramme de carcasse). - Quatorze abattoirs volontaires procèdent à présent le classement, mais les abattoirs n'apprécient guère les coûts supplémentaires imposés par la législation nationale (65 DEM/heure pour les classificateurs indépendants). 23,4% seulement de leur production (3% de la production nationale) font l'objet d'un paiement sur la base de la seule grille. - Les ventes directes du producteur au consommateur représentent 50% des ventes totales. GRÈCE - Le classement n'est pas obligatoire. - L'intérêt pour la grilles SEUROP est faible, il existe un certain intérêt pour la grille BIS. - Un abattoir volontaire classe les carcasses et 2 autres abattoirs manifestent à présent un certain intérêt (100. 000 agneaux classés en 1995). - Les différences de prix sont déterminées principalement par le poids. - Problèmes dans la présentation des carcasses. -. Problèmes dus à la petite taille des abattoirs. - Problèmes dus au faible niveau des ventes directes des producteurs aux abattoirs. - Les classificateurs sont payés par l'Etat. ESPAGNE - Le classement n'est pas obligatoire et la grille SEUROP ne convient pas. - Grille BIS: sic abattoirs volontaires fournissent régulièrement les prix (bonne répartition géographique) et l'intérêt croît. - 20% de ventes directes du producteur à l'abattoir. Comme les échanges portent sur des animaux vivants, le prix de l'animal vivant est le plus important. FRANCE - Le classement des carcasses est obligatoire depuis 1997. - Grille opérationnelle (85% de la production nationale). - Système de constatations de prix par OFIVAL (8 correspondants représentant 10% de la production nationale) sur la base de la grille SEUROP. 4\ - Paiement effectué sur la base de la grille SEUROP pour 617. 000 carcasses d'agneaux en 1995, en particulier à de meilleurs producteurs (groupements de producteurs). - 70% de ventes directes du producteur à l'abattoir. - Classement effectué par le personnel de l'abattoir. - Les critères pour l'ancienne grille nationale (EUROP) utilisés pour le relevé des prix en vertu du règlement n° 1481/86. - Le. total des paiement effectués sur la base du classement représente 50% de la production nationale. IRLANDE - Le classement n'est pas obligatoire, mais la possibilité de le rendre obligatoire est envisagée. - De bons progrès ont été accomplis en ce qui concerne l'utilisation de la grille SEUROP pour le classement avec cinq différents niveaux de prix variables basés sur des positions de grille communes à appliquer. - Deux abattoirs représentant 20% de la production nationale fonctionne à présent et paient sur la base du classement (il existe encore quelques problèmes de paiement à certaines périodes de l'année dans l'un d'eux); 440. 000 agneaux ont été classés en 1995. - Le classement est effectué par le personnel de l'abattoir sous le contrôle technique de ministère de l'agriculture. ITALIE - Le classement n'est pas obligatoire; les abattoirs et les producteurs ne sont guère enthousiastes. - La grille SEUROP n'est pas appropriée, la grille BIS l'est. - Difficultés dans l'établissement du prix payé au producteur (les agneaux sont vendus par lots). - Réticence des producteurs (ils craignent que les prix soient inférieurs). - 35% de ventes directes du producteur à l'abattoir. - Problèmes saisonniers ( pointe dans les ventes en octobre-avril). - Des cours de formation doivent être organisés pour les abattoirs et les producteurs. - La création d'un observatoire est envisagée pour la constatation des prix. ix PAYS-BAS - Le classement n'est pas obligatoire. - Peu d'intérêt de la part des abattoirs. Un abattoir participe avec 1% d'animaux classés et les producteurs payés sur la base du classement (4. 000 agneaux en 1995). - Il existe un intérêt particulier pour l'exportation d'animaux vivants (558. 000 animaux vivants exportés en 1995, soit 50% de la production totale): un groupe classe et achète des animaux vivants conformément à la grille (33. 000 têtes); coût du classement: 0,5 HFL per animal. - 5% de ventes directes du producteur à l'abattoir (estimation). - 90% des agneaux pour l'abattage ou l'exportation sont commercialisés par un négociant sur l'exploitation. - le groupage d'agneaux pour la vente par les petits producteurs élevant des moutons à titre secondaire rend difficile la transmission d'informations relatives au classement aux petits producteurs. - Le classement est effectué par une société indépendante qui facture sont intervention à l'abattoir (207 HFL/jour plus TVA) ou au producteur (animaux vivants). PORTUGAL - Le classement n'est pas obligatoire. - Les producteurs sont intéressés par la grille BIS. La grille SEUROP n'est pas appropriée. - Il existe trois abattoirs volontaires mais le nombre d'animaux classés et payés selon la grille est actuellement réduit (5% du total). - Le classement est effectué par le service régional du ministère de l'agriculture avec un contrôle centralisé. - Le poids plutôt que la qualité détermine le niveau de prix. - Un pourcemage important de la production est vendu par les producteurs à des négociants. ROYAUME-UNI - Le classement n'est pas obligatoire. - Il existe deux abattoirs volontaires en Grande-Bretagne qui paient sur la base de la grille (sur 400 environ) (moins d'un pour cent des abattages totaux) (44. 000 agneaux en 1995). - Il existe deux abattoirs volontaires en Irlande du Nord (10% des abattages totaux) (148. 000 agneaux-en 1995). - Le classement est effectué par MLC (payé par les abattoirs) ou par l'abattoir. Les contrôles du ministère de l'agriculture, de la pêche et des forêts (MAFF) sont rares. - trois problèmes: 1. les abattoirs ne sont pas intéressés par le paiement sur la base du classement (n'y voient aucun bénéfice). 2. Les propriétaires d'abattoirs ne sont pas convaincus que la communication des prix payés aux producteurs est dans leur intérêt (notamment vis-à-vis de leurs principaux concurrents et de leurs contacts commerciaux). 3. Absence de coopération entre les abattoirs et le ministère, principalement pour des raisons commerciales. - 20% de ventes directes du producteur à l'abattoir, le reste étant ventlu à la criée. - Des efforts permanents sont faits pour trouver des abattoirs volontaires, mais ils ne sont guère couronnés de succès. SUÉDE - Le classement est obligatoire; les producteurs sont payés sur la base du classement (2. 100 ten 1995). - Vente directe de l'exploitation à l'abattoir (les producteurs y sont favorables). - Le classement est effectué par le personnel des abattoirs sous le contrôle du ministère de l'agriculture. - Le classement se fait sur la base de la grille. La catégorie S n'est pas utilisée. - La différence dans la présentation (sans les rognons et la graisse des rognons) est supprimée par application d'un coefficient correcteur. - La grille est la base du commerce de carcasses. FINLANDE - Le classement est obligatoire. - Le classement est effectué par le personnel de l'abattoir sous le contrôle du ministère. - Tous les ovins sont classés sans distinction entre catégories (brebis, agneaux, béliers). - La différence dans la présentation (sans les rognons et la graisse des rognons) est supprimée par application d'un coefficient correcteur. - Classement de plus de 90% de tous les animaux, les prix étant payés et communiqués sur cette base. K / AUTRICHE - Le classement n'est pas obligatoire. - Commercialisation directe des moutons sur les marchés d'animaux vivants. - Les abattoirs sont de petite taille avec 14% seulement des abattages totaux (287. 000) réalisés par les 30 abattoirs en Autriche. - Les ventes directes entre producteurs et consommateurs représentent 80-90% de la production totale. Annexe 3 Prix selon la grille de classement et selon la qualité type pour 1995 et 1996 et graphiques comparatifs entre les prix selon la grille et selon la qualité type pour 1996. Classification grid and standard quality prices for 1995 and 1996 and comparative graphs between classification grid and standard quality prices for 1996. Preise 1995 und 1996 gernass Handelsklassenschema und Standardqualitatspreisen sowie Grafiken zum Vergleich der Preise gernass Handelsklassenschema mit den Preisen der Standardqualitât fur 1996. ft 1996 Prix - Prices - Preise DK 402. 0 374. 3 339. 2 342. 9 295. 3 302. 8 247. 2 273. 8 137,4 128,9 E U R O P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 S 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 o 3 4 5 D 386. 9 391. 0 388,6 361. 6 338. 1 388. 7 386. 1 381,1 360. 5 339,0 371. 7 378. 5 370. 3 349. 8 314,1 356. 4 364. 8 364. 7 343,0 320,6 266,5 272,0 245,0 F 511,7 484. 3 398. 9 363,1 355,5 471. 7 457. 3 368. 3 335. 9 348. 5 443. 6 420,2 344,6 325,2 317,4 369,8 386. 1 327. 6 302. 4 294,9 330,8 315,6 IRL 318. 1 333,9 322. 6 324. 6 304,0 272,6 332. 4 317. 7 322. 5 307. 3 303. 4 313. 0 319,0 302,5 248. 7 278,4 290,4 314,6 299,8 277. 1 237,8 Fin 291,3 242. 2 250. 9 229. 7 186. 3 207,7 229,3 183. 4 145. 3 124,4 188,6 198. 4 168,6 127. 4 134,2 <JU,O 96,6 76,6 43,1 S 289. 1 428. 7 308. 9 402. 3 367. 1 243. 9 175. 7 303,1 335,4 307,9 207,6 151,8 229. 0 287. 4 279. 6 182. 5 143. 6 115. 5 1AR R I H O. O 139. 9 GB 348. 9 275. 7 311. 8 302. 5 274. 1 319. 9 296. 7 299. 1 271,8 -• 259. 9 290. 8 271. 6 ECU /100 kg IRLN 331,6 304. 3 325. 4 322. 8 305. 3 269. 6 328. 0 326. 0 304. 4 281,9 270,9 323. 5 293. 7 0 SEUROP 304,8 364,5 421,5 314,1 186,3 289,6 295,3 318,2 0 Qualité type - Standard quality - Standardqualitât 270,6 358,6 380,2 308,4 186,3 289,6 336,7 310,1 Quantités en % - Quantity in % - Menge in % DK 0. 0 0,6 2. 1 0. 0 0,0 0,0 4. 9 19,9 0,0 0. 0 0. 0 15. 2 38,5 0,0 0,0 0. 0 11. 7 6. 9 0. 0 '"' 0,0 0. 0 0. 1 0. 0 0. 0 0. 0 E U R O P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 D 0. 3 0. 6 1. 2 0,2 0. K 0,7 2. 2 4. 7 0. 9 0. 1 3. 4 10. 3 27. 1 7. 5 1. 3 6. 5 12. 1 16. 0 2. 2 0. 1 2,1 0. 4 0. 1 0. 0 0. 0 F o. o 0. 1 0,2 0,0 0. 0 0,0 4. 4 17. 2 1,3 0. 0 0,3 15,6 39,6 3. 9 0. 1 0. 6 2. 3 13,2 0. 9 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 IRL 0. 0 0,0 0,2 0,0 0,0 0,0 1. 5 17,7 3. 4 0,2 0. 0 8. 9 55. 1 3. 1 3,0 0. 0 3. 3 2. 5 0. 0 0,0 0,1 0. 9 0,0 0,0 0. 0 100,0 100,0 100. 0 100. 0 fr FIN 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 3 0. 1 0. 0 0. 0 0. 1 6. 2 3. 1 0,2 0. 0 2. 6 51. 4 9. 5 0,6 0,0 5,4 17. 1 0. 8 0. 0 0,0 97. 7 S 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 2 0. 1 0,0 0. 0 0. 5 23,0 13,0 0. 9 0. 0 6. 1 43. 6 8. 9 0. 4 0,0 1. 7 1,4 0. 0 0. 0 0. 0 GB 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 2. 3 21,4 7,1 0,1 0,0 6. 4 42. 9 13,0 0,3 0. 0 3. 7 2. 9 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 IRLN 0. 0 0. 0 1. 8 0. 2 0. 0 0. 0 1. 5 15,9 8,3 0,7 0. 0 6,1 35,8 14,0 1. 3 0. 0 2. 1 11,4 0,9 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 100. 0 100. 0 100. 0 1995 Prix - Prices - Preise F IRL S GB ECU/100 kg IRLN 441. 4 431. 0 326. 6 280. 6 351. 2 419. 2 409. 7 313. 7 292. 7 327. 3 388. 4 379. 4 280. 8 281. 6 260,2 344,3 350. 8 260. 3 265. 1 277. 4 320. 1 313. 6 250. 9 277. 2 236. 0 275. 6 280. 7 270. 7 272. 1 255. 4 265. 4 277,1 250. 9 269. 7 224. 0 263. 3 261. 7 294. 5 218,4 242,6 250,2 226. 9 286,1 360. 0 339. 5 295. 0 318. 8 283. 8 176. 9 95. 4 237. 6 276. 2 256,6 157. 9 93. 2 137. 0 142,0 108. 2 15. 6 327. 8 267,2 263. 5 253. 7 218. 7 267. 0 264,9 262. 5 224. 2 247. 6 248. 1 288. 3 280. 4 245. 1 273. 1 270,3 252. 7 216,9 274. 0 273. 0 252. 9 -225. 0 233. 1 262,8 240,1 216,6 DK 325. 0 319. 1 303. 0 300. 4 255,5 270,0 229,7 225,2 211. 7 126. 0 100. 6 E U R O P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 D 349,6 351. 1 349,3 334,0 334,5 349,1 650,4 348,8 336,1 316. 3 343,9 340,6 341,8 327. 5 308,9 338. 4 336. 1 337,1 323. 8 308. 5 306. 8 312. 8 318,2 354. 0 343,7 0 SEUROP 256,2 343,2 374,5 273,2 277,2 254,4 265,9 0 Qualite type - Standard quality - Standardqualitat 256,4 335,0 328,6 257,1 277,2 284,4 258,2 Quantités en % - Quantity in % - Menge in % DK 0. 0 0. 1 0. 1 0. 0 0. 0 0. 0 3. 3 10. 4 0,0 0,0 0. 0 17. 1 38,3 0. 0 0,0 0. 0 18. 4 12. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 3 0. 0 0. 0 0. 0 E U R O P 1 2 3 4 5 1 2 3 4 r 1 2 3 4 5 1 2 3 4 ,5 1 2 3 4 5 D 0,2 0,7 1. 1 0,2 0,1 0. 7 2,0 4,7 1. 1 0. 4 3. 1 12. 9 26. 3 8. 2 2. 9 4. 1 8. 7 16. 2 3. 8 0,9 0,8 0. 8 0,2 0,0 0,0 F 0. 0 0. 2 0,2 0. 0 0,0 0,1 5. 2 15. 4 1. 3 0. 0 0. 8 12. 4 40,5 4,6 0,1 0. 6 1. 7 15,9 0,9 0,0 0,0 0,1 0. 0 0. 0 0. 0 IRL 0. 0 0. 0 0. 0 o. o 0. 0 0. 0 1. 0 16. 5 1,5 0. 0 0. 0 5,6 58. 2 1. 1 6. 6 0. 0 5,4 3. 8 0. 0 0. 0 0. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 s 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2 0. 1 0. 0 0. 0 0. 5 23. 0 14,0 1. 0 0. 0 4. 9 42. 2 11. 1 0. 6 0. 0 1. 2 1. 0 0. 0 0. 0 0. 0 GB 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 2. 8 10,5 10,3 0,0 0,0 9,7 39. 9 15. 9 0. 0 0. 0 6. 0 4. 7 0. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 IRLN 0. 0 0,0 1. 3 0. 1 0. 0 0. 0 1. 7 18. 6 8. 9 0,6 0. 0 6. 6 37. 3 12. 0 0. 7 0. 0 1. 8 10. 1 0. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100,0 100. 0 100. 0 100. 0 (K R3 1996 0 520 480 440 400 D) o 360 o g 320 LU 280 240 200 160 R3 1995 + Dk *D <# F * l rl «S • GB m IrIN. I. L_J. l_l. L. l. _L. L_. l_L_L. J. _L_LJ. L. I. I I L I. L. I. J. _. L_l_±_]__l_l. _L_l_ 11 16 21 26 31 36 41 46 51 Semaines - Weeks - Wochen 02 1996 02 1995 500 D). *£ O O 3 O LU 400 300 200 l—LJ-. L-L 1 _. L. l _l_i _i. _. l_L_L. _LJ_L_L_L. 6 11 16 Danmark 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualitât Grille - Grid - Schema J__L_L_L. L i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 Deutschland 1996 500 400 300 M -Ê O) XL O O 3 O UI ss Qualité type - Standard quality - Standardqualitât — Grille - Grid - Schema 200 _L_L _L-L-LJ_J_LJ-J—L. I I I I l I I I I LJ_L_L_LL I I I J i J l L_ L. l. _L_l. 1 _l_l L J _L_L. 6 11 16 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 500 CD o o Z) O LU 400 300 200 J_L. i. _L. l. i_LJJ. 6 11 16 France 1996. Qualité type - Standard quality - Standardqualitât — Grille - Grid - Schema •1-. L-J_1. J-L I I L I I I I I J. J _L J _J. _L_L J_ 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 J. _LL_. _L_L_L. i 51 46 500 400 300 k> O). _: O o Z> O LU 200 L _l_J_. L_L_l_L-L_ 11 6 Ireland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualitât Grille - Grid - Schema J l l_L_LJ_J_. l I I l-l LJ_l. i_L. ]_l_l. 21 16 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 I l_i I I J- 36 41 46 51 400 __ o o 3 O LU 300 200 Finland/Suomi 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualitât Grille - Grid - Schema I m % ^ • r ^ " *, *ë?\ V 1. #s ;% lf m %, 100 J_1J_J_J_L J_1_L_L_J_L_LJ. J_ L J _l. _l. J_J__LJ_1_LJ_L. L_l_J_J. J. J_1JJ. _LJ. L_l_. l_l_l. J_. i_i 1 6 11 16 26 21 Semaines - W e e ks - Wochen 31 36 41 46 51 Sverige 1996 iMà Qualité type - Standard quality - Standardqualitàt Grille - Grid - Schema %_ "%: ^. : 1_L_1 I I I I I I i I I I I 1 1 I 1 I I I I I I J I I I I I I T D) __ O O 3 O UJ 500 400 300 200 11 16 21 Semaines - Weeks - Wochen 26 31 36 41 46 51 Great Britain 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualitët Grille - Grid - Schema J_J_L__l___J___]_LJ_. LJ. l. LJ__L. J_i. J_lJ. J. _J_±. J_J_J-J_J_i_l_J_l_l_J_±. J_J_ J _. L. 41 21 1 11 31 36 16 6 26 Semaines - Weeks - Wochen -LJ. -l. l. J. _L. lJ__l_l 46 51 _ O) __ o o 3 O LU 500 400 300 200 £ __ o o 3 O LU 500 400 300 200 Northern Ireland 1996 Qualité type - Standard quality - Standardqualitât Grille - Grid - Schema i 11 16 26 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 36 41 46 51 Ellas 1996 •** Qualité type - Standard quality - Standardqualitat •• Grille bis - A Grid - Schema a 850 800 750 700 650 C/0 -_ j? 600 o o ^ 550 3 ft 500 450 400 350 300 250 i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i 11 16 21 Semaines - Weeks - Wochen 31 26 36 41 46 51 Spain 1996 Prix - Prices - Preise Qualité type - Standard quality - Standardqualitât 520 480 440 400 360 o o 3 320 LU 280 240 200 160 • DK _ D e Gr +> E A FIN •» F • Irl • S • UK • U. E " _ _• ' - •A ,-_r — • • •• _ _ • - - •, ^. , < - _ _- Jan Fév Mars Avril Mai Juin Juil Août Sep Oct Nov Dec 1996 Prix - Prices - Preise Qualité type - Standard quality - Standardqualitât 435 O) _£ I 335 D O LU 2 O I 235 o c < 135. L. Jan Fév Mars Avril Mai Juin Juil Août Sep 1995 520 480 440 -g 400 "• 3 O LU 3 0) 0) 360 320 280 ô o z 240 200 160 • DK *D B Gr ~ E. __ FIN • F • M • S • UK • U. E Proposition de REGLEMENT (CE> DU CONSEIL modifiant le règlement (CEE) n° 338/91 déterminant la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigérées et le règlement (CEE) n° 2137/92 relatif à la grille communautaire de classement des carcasses d'ovins et à la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigées. LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le Traité instituant la Communauté européenne, le règlement (CEE) n° 3013/89 du Conseil, du 25 septembre 1989, portant vu organisation commune des marchés dans le secteur des viandes ovines et caprines1, modifié en dernier lieu par le règlement (CE) n° 1589/962, et notamment son article 4 paragraphe 2, vu la proposition de la Commission, considérant que le règlement (CEE) n° 338/91 du Conseil, du 5 février 1991, déterminant la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigérées3, modifié en dernier lieu par le règlement (CE) n° 1278/944, est applicable jusqu'à la fin de la campagne de commercialisation 1997, en attendant fixation des normes communautaires de classement des carcasses; qu'il n'y a pas eu de progrès suffisant permettant de remplacer la qualité type communautaire par les normes en question; que la qualité type actuelle doit par conséquent être maintenue; la considérant qu'à la lumière des conclusions du rapport de la Commission concernant la mise en oeuvre du règlement (CEE) n° 2137/925, modifié en dernier lieu par le règlement (CE) n° 1278/94, il convient de renoncer à l'objectif que s'est fixé le Conseil de rendre obligatoire l'application de la grille communautaire à l'ensemble des abattoirs agréés pour le commerce intracommunautaire, si possible au cours de la campagne 1999 et en tout cas avant le 1er janvier 2000, sans préjudice de la possibilité d'exclure les petits abattoirs situés dans des régions où l'impact sur le prix de marché du volume abattu dans ces abattoirs est négligeable, 1 2 3 4 5 JO n° L 289 du 7. 10. 1989, p. I. JO n° L 206 du 16. 8. 1996, p. 25 JO n°L 41 du 14. 2. 1991, p. 1 JO n° L 140 du 3. 6. 1994, p. 5 JO n°L 214 du 30. 7. 1992, p. 1 _. -_- considérant qu'afin de faciliter la communication des prix relevés, il convient d'autoriser les États membres à subdiviser la catégorie C de l'annexe III du règlement (CEE) n° 2137/92 en deux sous-catégories; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT REGLEMENT : Article premier Le deuxième alinéa de l'article 2 du règlement (CEE) n° 338/91 est supprimé. Article 2 Le règlement (CEE) n° 2137/92 est modifié comme suit : 1. L'alinéa suivant est ajouté à l'article 3 paragraph 3 "Les États membres qui appliquent le système de classement prévu à l'annexe III sont autorisés à subdiviser la catégorie C en deux sous-catégories. 2. L'article 9 est supprimé. Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le septième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et. directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le. Par le Conseil 36 FICHE FINANCIERE LIGNE BUDGÉTAIRE : B1-2220 CREDITS: 1. 656,4. Mio ECU 2. INTITULE DE LA MESURE : Règlement du Conseil modifiant le R 338/91 déterminant la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigérées et le R. 2137/92 relatif à la grille communautaire de classement des carcasses d'ovines et à la qualité type communautaire des carcasses d'ovins fraîches ou réfrigérées. DATE :9/04/97 BASE JURIDIQUE : Art. 4 du R 3013/89 du Conseil. OBJECTIFS DE LA MESURE : Prolonger la définition de la qualité type communautaire. Annuler l'art. 9 du R. 2137/92 (application obligatoire de la grille communautaire) Adaptation de l'utilisation de l'annexe III du R 2137/92 5. 0 5. 1 INCIDENCES FINANCIERES DEPENSES A LA CHARGE - DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) DES BUDGETS NATIONAUX - D'AUTRES SECTEURS RECETTES - RESSOURCES PROPRES DES CE (PRÉLÈVEMENTS/DROITS DE DOUANE) - SUR LE PLAN NATIONAL 5. 0. 1 5. 1. 1 PREVISIONS DES DEPENSES PREVISIONS DES RECETTES 5. 2 MODE DE CALCUL PERIODE DE 12 MOIS EXERCICE EN COURS (97) EXERCICE SUIVANT (98) 1999 2000 2001 2002 6. 0 FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION OUI / NON 6. 1 FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION 6. 2 6. 3 NECESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE CREDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS OBSERVATIONS : OUI /NON QUI/NON OURNON 2>> ISSN 0254-1491 COM(97) 250 final DOCUMENTS FR 03 N° de catalogue : CB-CO-97-239-FR-C ISBN 92-78-20154-5 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg _ _ê


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1841/97 del Irene SOLTWEDEL-SCHÄFER a la Comisión. La industria de la construcción naval de la UE

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Commission
European Union
air quality
exchange of information
remuneration of work
ship's flag
shipbuilding
statistics
tanker

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 60/51 (98/C 60/80) PREGUNTA ESCRITA E-1840/97 de Carlos Costa Neves (PPE) a la Comisio·n (28 de mayo de 1997) Asunto: Derecho a una indemnizacio·n Los navieros de la Sociedad «Arma(cid:231)oes Baleeiras do Sul do Pico, Lda. » (Pico ›Azores) se han visto obligados a suspender su actividad de pesca de ceta·ceos, una actividad que han ejercido durante ma·s de un siglo y que representa un gran valor histo·rico-cultural, familiar y econo·mico. Este cese de actividad les ha sido impuesto por el Convenio de Berna (Convenio relativo a la conservacio·n de la Vida Salvaje y de los Ha·bitats Naturales de Europa). De acuerdo con estos navieros, en circunstancias parecidas, la Unio·n Europea ha concedido una indemnizacio·n a los empresarios espan(cid:152)oles o alemanes. En consecuencia, ¿se podr(cid:14)·a contemplar el conceder una indemnizacio·n a estos navieros por el cese de actividad que se les ha impuesto? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (16 de julio de 1997) Con motivo de la ampliacio·n de la Comunidad a los dos Estados miembros de la pen(cid:14)·nsula ibe·rica el 1 de enero de 1986, Portugal adopto· el acervo comunitario relativo al cese de la pesca de los ceta·ceos, de acuerdo con el Convenio de Berna, relativo a la conservacio·n de la vida silvestre y del medio natural en Europa. Con vistas al cese de esta actividad histo·ricocultural en la isla portuguesa de Pico, en las Azores, la Comisio·n ha confinanciado una serie de medidas estructurales para la reconversio·n de los pescadores de ceta·ceos a otras actividades, especialmente la pesca del atu·n, especie bastante abundante en las aguas de esta regio·n atla·ntica. La isla de Pico se ha beneficiado por lo tanto de la construccio·n de siete buques atuneros y de un depo·sito frigor(cid:14)·fico moderno destinado a la conservacio·n de los productos de la pesca. Posteriormente, se confinanciaron otras intervenciones de cara·cter estructural en la regio·n en virtud de los Reglamentos (CEE) no 355/77, relativo a una accio·n comu·n para la mejora de las condiciones de transformacio·n y de comercializacio·n de los productos agr(cid:14)·colas, no 4028/96, relativo a acciones comunitarias para la mejora y la adaptacio·n de las estructuras del sector pesquero y de la acuicultura, y no 4042/89, relativo a la mejora de las condiciones de transformacio·n y comercializacio·n de los productos de la pesca y la acuicultura (1). La medida 1. 4 del programa operativo (PO) multifondos Pedraa II (Azores) del marco comunitario de apoyo II (1994-1999) de Portugal ha dedicado desde el principio del an(cid:152)o 1994 un importe de 21 millones de ecus, con cargo al instrumento de orientacio·n de la pesca (IFOP), a nuevas intervenciones en el sector de la pesca. La Comisio·n no tiene conocimiento de que la Comunidad haya asignado una indemnizacio·n a los empresarios alemanes ni espan(cid:152)oles. (1) DO L 51 de 23. 2. 1977. DO L 376 de 31. 12. 1986. DO L 388 de 30. 12. 1989. (98/C 60/81) PREGUNTA ESCRITA E-1841/97 de Irene Soltwedel-Scha¤fer (V) a la Comisio·n (30 de mayo de 1997) Asunto: La industria de la construccio·n naval de la UE 1. Puestos de trabajo: ¿Cua·ntas personas trabajan actualmente en toda la UE en la construccio·n naval? ¿Cua·ntas en los sectores de la electro·nica, la te·cnica de control, la construccio·n de maquinaria y la construccio·n de instalaciones? Cua·ntos trabajadores fueron despedidos en los u·ltimos quince an(cid:152)os?


title: REGOLAMENTO (CE) N. 978/97 DELLA COMMISSIONE del 30 maggio 1997 che fissa una tassa all'esportazione nel settore dei cereali

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
durum wheat
export tax
groat
meal


title: Décision nº 2/97 du Comité de coopération douanière CE- Turquie du 30 mai 1997 modifiant la décision nº 1/96 portant modalités d'application de la décision nº 1/95 du Conseil d'association CE-Turquie

eurovoc_concepts:
Türkiye
carriage of goods
customs document
customs formalities
form

formats: html pdfa1b print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1853/97 του Richard HOWITT προς την Επ τροπή. Κατάχρηση της ενίσχυσης στην ανάπτυξη της ΕΕ στην Γουατεμάλα

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
Guatemala
aid to refugees
corruption
development aid
ethnic discrimination
humanitarian aid
non-governmental organisation
public health

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1868/97 του Fernando FERNANDEZ MARTIN προς την Επ τροπή. Οι βάσεις στις οποίες θα στηρίξει η Επιτροπή την προσφυγή της κατά της τελικής έκθεσης του ΠΟΕ

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU aid
World Trade Organisation
agreement (EU)
common commercial policy
common organisation of markets
economic consequence
report
tropical fruit

text: C 60/60 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 25. 2. 98 Ellei·cei symplhrvmatikv· n plhroforiv· n ek me·royw toy Ajio·timoy Me·loyw, h Epitroph· kri·nei o·ti o ypey·uynow thw sy·mbashw, to proanaferue·n Uff(cid:14)·cio, den apotelei· fore·a poy ypo·keitai sthn odhgi·a 93/38/EOK. Epiple·on, h Alitalia S. p. A. den synista· organismo· dhmosi·oy dikai·oy kata· thn e·nnoia thw odhgi·aw 92/50/EOK toy Symboyli·oy thw 18hw Ioyni·oy 1992 peri· syntonismoy· tvn diadikasiv· n gia th sy·nach symba· sevn yphresiv· n (2). Kata· thn e·nnoia toy a·ruroy 1, stoixei·o b) thw proanaferuei·saw odhgi·aw, o organismo·w dhmosi·oy dikai·oy pre·pei na dhmioyrgei·tai gia thn ikanopoi·hsh orisme·nvn anagkv· n genikoy· symfe·rontow poy den e·xoyn biomhxaniko· h· emporiko· xarakth·ra, xarakthristiko· poy den yfi·statai sthn peri·ptvsh thw etairei·aw Alitalia S. p. A. Kata· syne·peia, h Epitroph· kri·nei o·ti h sy·nach symba·sevn to·so me to synetairismo· taji· «3570» o·so kai me thn etairei·a RAMP apo· thn etairei·a Alitalia S. p. A. den empi·ptoyn sto pedi·o efarmogh·w tvn odhgiv· n 93/38/EOK kai 92/50/EOK. (1) EE L 199 thw 9. 8. 1993. (2) EE L 209 thw 24. 7. 1992. (98/C 60/91) Ue·ma: Narkolhci·a GRAPTH ERVTHSH E-1860/97 ypobolh· : Doeke Eisma (ELDR) prow thn Epitroph· (30 Mai(cid:143)oy 1997) H Epitroph· kalei·tai na apanth·sei sta ejh·w ervth·mata: 1. Alhuey·ei o·ti meleta·tai se eyrvpai¤ko· epi·pedo na apagoreyuei· se o·la ta a·toma poy pa· sxoyn apo· diataraxe·w toy y·pnoy, o·pvw p. x. apo· narkolhci·a, kat(cid:146) arxh·n kai genikv· w na odhgoy·n mhxanoki·nhta aytoki·nhta; 2. Mporei· h Epitroph· na anafe·rei pv· w e·xei ryumistei· to en lo·gv pro·blhma se a·lla kra·th me·lh; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (26 Ioyni·oy 1997) H Epitroph· parathrei· o·ti h erv· thsh ayth· tayti·zetai me th grapth· erv· thsh yp(cid:146) ariu. E-1742/97 thn opoi·a ei·xe ypoba·lei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Kata· syne·peia h Epitroph· parakalei· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy na anatre·jei sthn apa·nthsh poy e·xei h·dh douei· (1) sthn en lo·gv erv· thsh. (1) ble·pe seli·da 40. (98/C 60/92) GRAPTH ERVTHSH E-1868/97 ypobolh·: Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) prow thn Epitroph· (30 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Oi ba·seiw stiw opoi·ew ua sthri·jei h Epitroph· thn prosfygh· thw kata· thw telikh·w e·kueshw toy POE Apo· thn i·drysh· thw, ba·sei toy Kanonismoy· 404/93 (1), h KOA mpana· nawden e·pace na yfi·statai epiue·seiw, apo· ka·ue katey·uynsh kai me ka·ue tro·po. H KOA ayth· epexei·rise na kauierv· sei e·na koinotiko· kauestv· w sthn agora· thw mpana·naw, to opoi·o na ei·nai symbato· me tiw apaith·seiw thw Eniai·aw Agora·w kai me tiw aneilhmme·new desmey·seiw thw EE ape·nanti stiw xv· rew AKE. H telikh· e·kuesh toy POE ei·nai epizh·mia gia kefalaiv· doyw shmasi·aw dikaiv· mata kai symfe·ronta tvn xvrv· n AKE. Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· ype·r tvn desmey·sevn poy e·xei anala·bei h EE ape·nanti stiw xv· rew AKE; (1) EE L 47 thw 25. 2. 1993, sel. 1


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1990/97 af Caroline JACKSON til Kommissionen. Oplysninger vedrørende størrelsen af EF- støtte til County of Wiltshire siden juni 1994 (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
EU programme
EU research policy
European Social Fund
South East (England)
environmental protection

text: C 117/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 4. 98 For eksempel er en stor del af det belłb, der er anfłrt under Spanien, tilskrevet Puertollano IGCC-projektet, hvortil en samlet stłtte p(cid:229) over 50 mio ECU fordeler sig p(cid:229) en r(cid:230)kke forskellige andre lande i vekslende m(cid:229)lestok. Produktionsomkostningerne ved kulbrydning i dybe skakter i de medlemsstater, der har denne form for minedriftsvirksomhed, er som fłlger: Tyskland Spanien Frankrig Det Forenede Kongerige ECU pr. ton output 159 133 126 43 (98/C 117/04) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1990/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (30. maj 1997) Om: Oplysninger vedrłrende stłrrelsen af EF-stłtte til County of Wiltshire siden juni 1994 Kan Kommissionen oplyse, hvor stor f(cid:230)llesskabsstłtte der i alt er tildelt County of Wiltshire i Det Forenede Kongerige siden juni 1994 under: 1. Den Europ(cid:230)iske Socialfond? 2. det fjerde rammeprogram for forskning? 3. f(cid:230)llesskabsprogrammer p(cid:229) miljł- og energiomr(cid:229)derne? 4. EUGFL, udviklingssektionen og garantisektionen? 5. andre f(cid:230)llesskabsprogrammer? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (17. oktober 1997) P(cid:229) grund af svarets l(cid:230)ngde sender Kommissionen det direkte til det (cid:230)rede medlem og til Europa-Parlamentets generalsekretariat. Da det (cid:230)rede medlem har anfłrt, at der er tale om et prioriteret spłrgsm(cid:229)l, głr Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229), at i henhold til Europa-Parlamentets forretningsorden er prioriterede spłrgsm(cid:229)l dem, der »kr(cid:230)ver omg(cid:229)ende svar, men ikke nogen dybtg(cid:229)ende undersłgelse«. (98/C 117/05) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2020/97 af In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) til R(cid:229)det (18. juni 1997) Om: Samhłrighedsfonden R(cid:229)dets formand bekendtgjorde i sin tale til Europa-Parlamentets plenarforsamling den 14. maj 1997, at det ikke i łjeblikket kan tage stilling til en forts(cid:230)ttelse af Samhłrighedsfonden i finansoverslagene efter 1999