title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om kontrol med nye syntetiske stoffer (designer drugs)

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
chemical product
customs inspection
marketing
narcotic

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 23. 05. 1997 KOM(97) 249 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA PARLAMENTET OM KONTROL MED NYE SYNTETISKE STOFFER (DESIGNER DRUGS) '. 'Mi Wk i Ï! VJ l- f, , ( ,i r î (^ ">< ;•] i *. ; • <. A *. !$ I- •11 m I. J. -Ï3. $1 «! •m m tf MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA PARLAMENTET OM KONTROL MED NYE SYNTETISKE STOFFER (DESIGNER DRUGS) I. INDLEDNING Hvert år produceres der store mængder syntetiske stoffer i EU's medlemsstater. Brugen af disse stoffer er stigende, navnlig blandt de helt unge. Denne udvikling udgør en alvorlig fare for de unges liv og helbred og er årsag til mange problemer i EU-borgemes dagligdag. EU's borgere forventer derfor, at der på alle niveauer gribes ind over for denne udvikling. Det er nødvendigt med en engageret indsats i kampen mod disse stoffer, således at de omfattende bestræbelser EU udfolder i bekæmpelsen af dyrkning og produktion af narkotiske stoffer rundt om i verden ikke mister troværdighed. Den stærke stigning i illegal produktion, handel og brug af disse nye syntetiske stoffer i EU kan tilskrives en række faktorer som adskiller dem fra mere traditionelle plantebaserede stoffer, herunder, at: • de ingredienser, der bruges ved produktionen, alle kan fas inden for EU, hvilket betyder, at de kan produceres lokalt, tæt på forbrugsområderne. • de er relativt lette at tilberede med prækursorer, der kan fås frit på markedet, og blot kræver en enkel infrastruktur, som fx forladte varehuse eller sågar campingvogne, • de er billigere end kokain og andre plantebaserede stoffer (de mere traditionelle illegale stimulanser), og de har en længerevarende virkning, • de anses for at være på mode og en del af ungdomskulturen i visse lande. Der er ingen tætte forbindelser med tyveri eller voldelige forbrydelser, • sundhedsrisikoen ofte undervurderes af offentligheden. Det er ikke altid let at skelne mellem disse stoffer og lignende lovlige produkter, som ofte bruges funktionelt, dvs. i visse erhverv for at øge udholdenheden. De har dog også træk fælles med plantebaserede stoffer, navnlig helbredstruslen og den fare de udgør, særlig for unge mennesker. Fællesskabets handlingsprogram om bekæmpelse af narkotikamisbrug bidrager allerede på nuværende tidspunkt til at informere offentligheden omkring dette problem og til, at der tages passende forholdsregler på såvel det sociale som det sundhedsmæssige område med henblik på at imødegå dette misbrug. Inden for programmet gives der for øjeblikket navnlig støtte til tværnationale projekter, der sigter på at udvikle metoder, der kan sikre, at unges misbrug opdages så tidligt som muligt, vurdere omfanget af narkotikaforbruget i bestemte kredse, feks. tekno miljøet, samt udbygge den transnationale udveksling af oplysninger vedrørende udviklingen i situationen på narkotikaområdet. Kommissionen har i samarbejde med Ministerrådets formandsskab og Europa- Parlamentet ved flere lejligheder gjort opmærksom på dette problem og opfordret til, at narkotikabekæmpelsen for EU-samarbejdet. Narkotikabekæmpelsen fik under det irske formandskab en høj prioritet, og det europæiske råd i Dublin pegede på nødvendigheden af, at produktion og salg af syntetiske stoffer i medlemsstaterne måtte bringes til ophør. blev opprioriteret inden Denne meddelelse er Kommissionens svar på denne opfordring. 1 PROBLEMETS ART Der er tale om et verdensomspændende problem, hvilket bl. a. viser sig ved, at det får stadig mere opmærksomhed i de internationale organisationer under FN, som f. eks. Internationale Narkotikakontrolråd og Verdenssundhedsorganisationen, Det Kommissionen for Narkotiske Midler. De Forenede Nationers konvention om psykotrope stoffer fra 1971 er et vigtigt internationalt juridisk instrument til bekæmpelse af problemet. Konventionen, som er ratificeret og gennemført af 146 lande og senere udvidet med bestemmelserne i De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer fra 1988 fastlægger de nødvendige internationale rammer for klassificering af og forbud mod de vigtigste kendte syntetiske stoffer, som vides at udgøre en helbredsrisiko. Konventionen indeholder en ajourføringsmekanisme, men erfaringen har vist, at denne mekanisme, der forudsætter bred international konsensus, fungerer langsomt og afgjort ikke er fleksibel eller hurtig nok til at holde trit med de nye syntetiske stoffer, der dukker op på markedet, og som ofte bevidst er fremstillet med henblik på at omgå konventionens bestemmelser. Den Europæiske Union og medlemsstaterne har imidlertid, særlig siden traktaten om Den Europæiske Union trådte i kraft, været i besiddelse af en række instrumenter, der giver mulighed for at reagere og koordinere hurtigt og effektivt med henblik på at standse den stadige strøm af nye syntetiske stoffer. Syntetiske stoffer er ligesom plantebaserede stoffer afhængige af visse kemiske prækursorer. Af de 22 substanser, der kontrolleres gennem EU-lovgivningen efter gennemførelsen af FN's konvention fra 1988, vedrører 8 direkte syntetiske stoffer1, men listen er moden til udvidelse. Med hensyn til slutprodukterne (dvs. selve de syntetiske stoffer i modsætning til de kemiske prækursorer) har alle EU-medlemsstater yderligere i deres lovgivning indført 1 phenyl-2-propanone methylenedioxy-P2P and phenylacetic acid. (P2P), ephedrin, pseudoephedrin, safrole, isosafrole, piperonal, 3,4 kontrol med psykotrope stoffer, som er underlagt FN konventionen fra 1971 (se bilag 1). Konventionen danner grundlaget for kontrol med klassificerede stoffer udelukkende ud fra strengt kemiske kriterier. Da stimulanser af amfetamintypen minder meget om hinanden rent kemisk, er det let at foretage mindre ændringer i deres kemiske struktur, hvilket kan føre til helt nye slutprodukter. At der foretages sådanne ændringer kan skyldes forskellige faktorer, bl. a. : (i) (ii) (iii) bevidst omgåelse af lovgivningen om prækursorer mulighed for adgang til og brug af prækursorer, der ikke står opført på listen fremstilling af amfetaminlignende stimulanser, der ikke er omfattet af national lovgivning eller internationale konventioner (omtales af og til som "designer drugs"). Det er kemisk muligt at foretage ændringer af en række strukturer på denne måde samtidig med, at amfetaminens grundlæggende sammensætning forbliver uændret. Visse af disse afledte stoffer, der for øjeblikket er populære i Europa, falder således uden for FN-konventionen af 1971 om psykotrope stoffer. Selv om dette problem teoretisk set kunne løses ved regelmæssig ajourføring af alle lister i FN-konventionen af 1971, vil det sandsynligvis tage 2-3 år fra det tidspunkt, det nye syntetiske stof indføres på det illegale marked, og til det føjes på listerne i FN-konventionen. Med mindre der tages andre forholdsregler, vil der i den mellemliggende periode være risiko for, at nye syntetiske stoffer kan cirkulere frit, idet lovgivningen i flere medlemsstater ikke tillader kontrol med stoffer, der (endnu) ikke er på listen over kontrolpligtige stoffer. 2 LØSNINGER PÀ NATIONALT PLAN I de lande, der har været konfronteret med problemet med syntetiske stoffer, har man forsøgt at (udover "navnekontrolsystemet", der er baseret på den strengt kemiske definition af stofferne, der stammer fra FN's konvention om psykotrope stoffer fra 1971), nemlig: løse problemet efter løsningsmodeller forskellige tre (î) den generiske metode: visse medlemsstater (Det Forenede Kongerige og Irland) anvender i deres narkotikalovgivning generiske definitioner for forskellige grupper af narkotika med henblik på at afdække nye syntetiske stoffer, som ikke står opført på FN- konventionens lister. I Tyskland drøftes for tiden en ny lov på interministerielt plan og med delstaterne, før den forelægges forbundsdagen. Denne lov bygger også på det generiske princip. Brugen af generiske definitioner har den fordel, at mange typer af syntetiske stoffer, som på et tidspunkt kunne tænkes at dukke op på markedet, på forhånd kriminaliseres. Selv om sådanne definitioner ikke kan omfatte aUe de stoffer, der potentielt kan misbruges, og som kan produceres ud fra en enkelt molekylstruktur, gør de det vanskeligere for ulovlige laboratorier at producere syntetiske stoffer, som ikke kan rammes af de strafferetlige bestemmelser. (ii) Hastemetoden andre medlemsstater (Tyskland og Nederlandene) har i deres lovgivning indført en hasteprocedure, der på foreløbigt grundlag giver mulighed for at kontrollere nye stoffer, som dukker op markedet, inden de er indført i en relevant fortegnelse. Ordningen giver mulighed for at reagere hurtigt på misbrug af og handel med "nye" syntetiske stoffer og giver mulighed for anvendelse af strafferetlige sanktioner, (iii) Den analoge metode: denne ordning foretrækkes af de amerikanske narkotikamyndigheder og indgår i ændringen fra 1986 til Controlled Substances Act (CSA) i form af Controlled Substance Analogue Enforcement Act. Denne lov indeholder bestemmelser om, at der skal anvendes strafferetlige sanktioner ved fremstilling og spredning af stoffer til menneskeligt forbrug, der minder om stoffer på de eksisterende lister. Disse stoffer betragtes som analoge, hvis de i det store og hele har samme psykoaktive effekt og kemiske struktur som stofferne på de eksisterende lister. Sådanne stoffer er derfor forbudt, medmindre en domstol afsiger dom om, at et sådant forbud er ubegrundet. Det skal bemærkes, at der ikke eksisterer en liste over analoge stoffer. Siden indførelsen i 1986 af ændringen har Drugs Enforcement Agency observeret et fald i produktion og spredning af tilsvarende stoffer. Dette skyldes sandsynligvis, at disse stoffer er blevet klassificeret som analoge stoffer, hvilket har haft til følge, at fremstilling og handel med sådanne stoffer er blevet en for risikabel og uvis forretning, til at producenterne fortsat er villige til at løbe risikoen. 3 ELEMENTER TIL EN LØSNING PÅ EU-NIVEAU DET EUROPÆISKE RÅD I DUBLIN Stats- og regeringscheferne, som mødtes i Dublin i december 1996 enedes om at spørgsmålet om syntetiske stoffer skulle behandles prioriteret både internt i EU og i forholdet mellem EU og tredjelande, særlig de central- og østeuropæiske lande. Hermed bakkede de op om narkotikarapporten fra Rådet og den fælles aktion af 17. december 1996 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning og praksis på narkotikaområdet. Denne rapport understreger, at en større indsats er nødvendig hvad angår de syntetiske stoffer. For at løse dette problem bør der gribes ind på tre områder: (a) lovgivning, (b) praktisk samarbejde til bekæmpelse af produktion og handel herunder bedre samarbejde mellem nationale myndigheder og den kemiske industri og (c) internationalt samarbejde. " I den fælles aktion fastslås det i artikel 5, at der er behov for større overensstemmelse mellem medlemsstaternes lovgivninger hvad angår syntetiske stoffer og det fastslås, at medlemsstaterne skal stræbe efter at udforme ensartet lovgivning i det omfang det er nødvendigt for at skabe retsligt grundlag eller afhjælpe lovgivningsmæssige mangler i spørgsmålet om syntetiske stoffer. De skal især fremme udarbejdelsen af et hurtigt informationsudvekslingssystem, der gør det muligt at identificere disse stoffer som stoffer, der skal forbydes så snart de dukker op på en medlemsstats område. Det europæiske råd har således givet klare retningslinjer for, hvorledes det ønsker at forholde sig til dette problem. Kommissionen mener, at denne opfordring til at sikre passende og hurtig kontrol med nye syntetiske stoffer og deres kemiske prækursorer bør følges op af en række initiativer, som kan iværksættes hen ad vejen. Kommissionen agter navnlig at koncentrere sig om følgende tre områder - kemiske prækursorer (grundsubstanser): forslag til ændring af det eksisterende direktiv og forordning fremlægges af Kommissionen i oktober 1997 nve syntetiske stoffer (slutprodukter): der skal oprettes et varslingssystem beregnet på syntetiske stoffer, herunder en mekanisme til risikovurdering. - medlemsstaternes ansvar: medlemsstaterne må forpligte sig til at kriminalisere fremstilling og handel med nye syntetiske stoffer, der er blevet karakteriseret som farlige. Der er også behov for en undersøgelse på EU-plan af hvorvidt supplerende instrumenter senere kan øge effektiviteten af kampen mod illegal handel og brug af syntetiske stoffer, eventuelt baseret på en diskussion af de relative fordele ved "hastemetoden", "den generiske metode" og "den analoge metode" som omtalt i kapitel III ovenfor. PLANLAGTE FORANSTALTNINGER VEDRØRENDE PRÆKURSORER TIL NYE SYNTETISKE STOFFER En oplagt mulighed i bekæmpelsen af de nye syntetiske stoffer består i en bedre kontrol med handlen med de kemiske substanser, der er de grundlæggende ingredienser ved fremstillingen af disse stoffer. Det er ikke muligt at udføre en sådan kontrol ved hjælp af de klassiske kontrolmetoder som dem, der findes i den nuværende fællesskabslovgivning om prækursorer. De pågældende kemikaliers beskaffenhed og forudsætningerne for fremstilling af disse nye syntetiske stoffer, besværliggør anvendelsen af sådanne usmidige kontrolforanstaltninger. Derfor er der internationalt set bred enighed om at søge at udforme andre kontrolmekanismer, feks. en speciel overvågningsliste, som ville være nemmere at håndtere for både erhvervsudøverne og de offentlige myndigheder, og som således kunne blive et virkelig effektiv middel under disse specielle omstændigheder. Det er den fremgangsmåde, de amerikanske myndigheder har valgt, idet de er af den opfattelse, at strammere regler er urealistiske i disse tilfælde. Der pågår for øjeblikket teknisk arbejde i de kompetente fællesskabsfora, således at Kommissionen til oktober kan fremlægge konkrete forslag for Rådet, når der har været ført yderligere drøftelser med medlemsstaterne og de berørte organisationer inden for handel og kemisk industri. Disse forslag vil komme til at omhandle følgende elementer: - oprettelse af en liste over nye produkter, der skal overvåges - nye metoder til overvågning af de pågældende produkter - bud på, hvordan listen over disse produkter hurtigt vil kunne ændres i fremtiden Der vil blive tale om forslag til ændring af det eksisterende direktiv om fremstilling og markedsføring af kemiske substanser i EU og ændring af forordningen om international handel. Når Rådet har vedtaget en fælles holdning om dette emne, vil Kommissionen anmode om et forhandlingsmandat over for de central- og østeuropæiske lande, på hvis område der produceres nye syntetiske stoffer. Der vil også fortsat blive anvendt midler fra PHARE-programmet til at ændre og tilpasse disse landes lovgivning til problematikken omkring prækursorer, navnlig med henblik på landenes senere optagelse i EU. Endelig må der tages visse skridt, der på kort sigt vil give EU mulighed for at tale med én stemme på de internationale møder, der skal finde sted fra juli måned som forberedelse til den særlige samling i FN's Generalforsamling i 1998, der er helliget narkotika, og hvor prækursorer vil komme til at spille en betydelig rolle. Kommissionen foretager det nødvendige med henblik på at sikre, at der foretages den fornødne koordinering med Rådet, og at dette arbejde resulterer i konkrete fællesskabsstandpunkter på dette område, således at EU også i fremtiden vil have en ledende og konstruktiv rolle at spille i disse internationale fora. En mere detaljeret beskrivelse af denne foranstaltning findes i bilag II. Bidrag fra medlemsstaternes eksperter er af den største vigtighed, hvis målsætningen i dette bilag skal nås OPRETTELSE AF ET VARSLINGSSYSTEM område medlemsstaternes Et effektivt advarselssystem i forbindelse med nye syntetiske stoffer, der dukker op på eksisterende informationsindsamlingsorganer, og overlapning bør undgås. Som supplement til nationale organer er de to mest velegnede EU-organer Europols Narkotikaenhed (information fra politiet) og Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (OEDT) (information fra sundhedsvæsenet og de sociale institutioner via REITOX-centre). bygge bør på Hertil kommer at data om kemiske prækursorer, der bliver anvendt til ulovlig fremstilling af syntetiske stoffer, stadig vil blive behandlet af Udvalget for Narkotikaprækursorer, som er oprettet i henhold til forordning 3677/90 og direktiv 109/92. Varslingssystemet vil bidrage til at gøre dette system endnu mere effektivt. Alle sådanne oplysninger skal vurderes af eksperter med henblik på en evaluering af risikoen ved disse nye stoffer. Kommissionen mener, at en sådan vurdering bedst kan foretages i et teknisk udvalg, som skal nedsættes med repræsentanter ikke kun fra medlemsstaterne men også fra de eksisterende agenturer (OEDT, Det Europæiske Lægemiddelagentur og Europol Narkotikaafdeling). Det bør være Kommissionen, der forestår et sådant udvalg, og som bidrager til dets arbejde med information om syntetiske stoffer fra de eksisterende fællesskabsinstrumenter, der beskæftiger sig med (i) international kontrol og EU-overvågning af kemiske prækursorer (ii) Fællesskabets handlingsprogram om forebyggelse af narkotikamisbrug og (iii) Fællesskabets rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Når udvalget har gennemført sin risikovurdering på grundlag af informationer fra forskellige kilder (politiet, sundhedsvæsenet og de sociale institutioner) bør det udarbejde henstillinger til Rådet som, når der er behov derfor, og der kan opnås enighed herom, bør omfatte forbud mod og kriminalisering af fremstilling og handel med stoffer, der er kategoriseret som farlige. SAMARBEJDE MED CENTRAL OG ØSTEUROPÆISKE LANDE På seminaret og mødet mellem Rådets arbejdsgruppe for narkotika og organiseret kriminalitet med landene fra Central- og Østeuropa og de baltiske lande, som fandt sted den 23. -24. oktober 1996, var man særlig opmærksom på EU-landenes og de central- og østeuropæiske landes samarbejde til bekæmpelse af ulovlig handel med narkotika, særlig de syntetiske stoffer. Disse møder gav anledning til en række nyttige henstillinger, som bør følges op af følgende tiltag: • oprettelse af et netværk af politienheder syntetiske stoffer og narkotikaprækursorer mellem EU-landene og landene i Central- og Østeuropa og de baltiske lande. Disse netværk skal anvende de eksisterende lister over for 8 kontaktsteder, der opretholdes i henhold til EU-lovgivningen om kontrol med prækursorer bekæmpelse af misbrug af syntetiske stoffer og prækursorer gennem: til problematikken, der er nødvendig oprettelse af et ekspertnetværk for EU og de associerede lande for at sikre det kendskab for udarbejdelsen af løsningsmodeller, og hurtig udveksling af informationer (stoffernes kemiske karakteristika, produktionsmetoder osv. ) samt vedtagelse af de nødvendige lovbestemmelser, kontrol med prækursorer, der ikke står opført på listerne, og som bruges til ulovlig fremstilling af stoffer. En sådan kontrol bør omfatte et samarbejde mellem politiet og de øvrige relevante myndigheder. I denne sammenhæng understreges betydningen af frivillige aftaler og aftalememoranda med forhandlerne. tilpasning af det berørte PHARE-projekt (prækursorer) med henblik på at sikre, at der i de igangværende tiltrædelsesforhandlinger (tilpasning af lovgivning til EU- normer, dvs. forordning 3677/90 og direktiv 92/109) tages højde for alle ændringer af EU-lovgivningen vedrørende kemiske stoffer, der anvendes til ulovlig fremstilling af nye syntetiske stoffer. SAMARBEJDE MED ANDRE VIGTIGE EU-PARTNERE I betragtning af globaliseringen af og stigningen i problemerne med syntetiske stoffer, som der gives udtryk for i den resolution, der i 1995 blev vedtaget i FN's kommission om narkotiske midler og på en lang række ekspertmøder, der har fundet sted i de pågældende FN-organer, særlig De Forenede Nationers Program for International Narkotikakontrol og WHO, ville det være en god idé, hvis EU udvekslede idéer og erfaringer med andre større lande, navnlig USA, Canada og Japan. Dette kunne måske føre til fællesaktioner med disse lande i internationale fora, feks. i FN's kommission om narkotiske midler med henblik på den forestående FN- generalforsamlings særlige samling om narkotika (1998). Tabic l b: Scheduling of individual substances under the 1971 Convention on Psychotropic Substances (Nole: Only the year of the firl inclusion of a substance into any of the Schedules of the I'syclmtiopic Convention has hcen considered) mi im Ï2M. S C JL mi DIET »Ml IP DMI I "80 clicyclidiiic rolicyclidine tcnocyclidinc m± am ANNEX I 1221 nn ctryptaininc metlicnthinone V)W MDE - N-OII-MDA •1-mclhyl- aininorex mi DO» IMG ("alliinonc MDA DMA DOJ-I MDMA MMDA PMA I MA fcnclyllinc Icxamfctninlne IcvoincthaiH- pltctnminc I. SD mescaline pnrnhcxyl psilocine psilocyhiuc STIVDOM lelrnhydrocarina- binolcs1 amfetamine inecloqunlonc dexamfelftmitie mclainfetnnilne melhylphcnldnle phcucyclidinc phenmetntzlne III Binobatbitnl cyclobarbitnl pentazocine cnlhinc butnlbilal buprcnorphiiie f: 'Dronabinol (dclla-9-lclraliyilrocannabinol) was Iransfcircd from. Schedule I to Schedule II in I991. nictamfctaml ne racemate dronabinol zipeprol 1 T a b ic l b: Scheduling of individual substances under the 1971 Convention on Psychotropic Substances (Note: Only the year of the first inclusion of a substance into any of the Schedules of the Psychotropic Convention has been considered) Sçh. 1971 1980 12M 1984 1985 J9JÛ \jm J98g 1989 - 1990 glutelhimide in pentobarbital secobarbital1 IV amfepramone barbital ethchlorvynol ethiunmate IcfcUuninc meprobamatc methaqualonc5 mcthylphcno- barbital mclhyprylon phénobarbital piprudrol benzfetaiuine alprazolam etihimfctnmine allobarbital pemoline midazolam mazindol bromazepam fcncamfiunin butobarbital phendimetrazinc camazepam feuproporex sccbtilabarbital phentenninc chlordiazcpoxi dc mefenorex vinylbilal clobazaiti propylhexedrine* clonazepam pyrovalcronc clorazcpafe clotiazepam cloxa/tdam dclornzrpam diazepam esla7olam ethyl loilazcpatt: 11991 1 |199S 1 | amtnorex broli/olam mesocarb Secobarbital was transferred from Schedule III lo Schedule II in 1988. ^Propylhexedrine was deleted from Sch. IV in 1991. 5Mcthaqua!onc was Iransfcrrcd from Schedule IV to Schedule II in 1978. Tabic l b: Scheduling of individual substances under the 1971 Convention on Psychotropic Substances (Note: Only the year of the first inclusion of a substance into any of the Schedules of the Psychotropic Convention has been considered) Sch. 1221 1980 1981 1981 1985 1986 I98J 1988 1989 1990 1991 mi IV L ^ fludiazcpam flunitrazepam* flurazepam halazcpam haloxazolam keta7olam loprazolam lorazepam lormetazepam medazepam nimetazepnm nitrazepam nordazepam oxazepam oxnzolarn pinazepam prazepam lemazcpain Iclrazepam triazolam 6 i: Flunitrazepam was transferred from Schedule IV to Schedule III in 1995. _ 1 J Î • BDLAGII HANDLINGSPLAN VEDRØRENDE PRÆKURSORER FOR DE NYE SYNTETISKE NARKOTIKAFORMER 1. Problemstilling Sammenlignet med andre typer narkotika og psykotrope stoffer rejser de nye syntetiske stoffer et særligt problem. Der er nemlig tale om stoffer, hvis kemiske opbygning ofte ændrer sig, og til hvis fremstilling der kan anvendes et stort antal forskellige prækursorer, hvis egen opbygning ligeledes varierer en hel del. til Med udgangspunkt i det faktum, at de kemiske stoffer i de allerfleste tilfælde anvendes passende overvågningsforanstaltninger, der både tager hensyn til erhvervslivets retmæssige interesser og de krav, bekæmpelsen af de syntetiske stoffer stiller, forsøge at undgå, at stofferne misbruges til illegal fremstilling af syntetisk narkotika. formål, må man indføre legale ved at Den eksplosive udvikling på området og de meget forskellige basisstoffer, der kan anvendes til fremstillingen, kræver en særlig løsning. Hertil kommer, at de nye syntetiske stoffer kan vise sig at være meget lette selv at fremstille ved hjælp af "opskrifter", der er tilgængelige på Internettet eller i særlige publikationer. Det vil derfor ikke nødvendigvis være en god idé at offentliggøre en liste over de prækursorer, der skal overvåges. Da de nye syntetiske stoffer, der ses i EU, primært er fremstillet i bestemte med lemslande og i visse central- og østeuropæiske lande, bør kontrollen med prækursorerne både omfatte handelen med de pågældende produkter inden for EU og EU's vareudveksling med tredjelande. I øvrigt er det af afgørende betydning, at der findes en homogen løsning for hele EU, da forsyningerne til narkoforhandlerne ellers hurtigt ville blive omdirigeret til de medlemsstater, der ikke har nogen overvågningsordning. Endelig er de nye syntetiske stoffer ikke kun en trussel for Europa, hvorfor der da også afholdes ekspertmøder om spørgsmålet på internationalt plan. I denne forbindelse skal der specielt peges på to møder, der allerede har været afholdt i FN- regi hhv. den 12. -16. februar 1996 i Wien og den 25. -29. november 1996 i Shanghai. I øvrigt har Kommissionen sammen med The Drug Enforcement Administration afholdt en international konference om prækursorer i Prag den 11. -14. februar 1997, hvor der blev ofret megen tid på stoffer, der anvendes til fremstilling af de nye syntetiske narkotikaformer. Med den ekstraordinære generalforsamling, FN afholder om narkotikabekæmpelsen i 1998, vil arbejdet med spørgsmålet blive yderligere intensiveret. Der er allerede planlagt flere forberedende møder, det første i juli måned i år, og det er helt afgørende, at EU hurtigt får fastlagt en fælles holdning til (UNGA) 13 spørgsmålet for at kunne bidrage konstruktivt til debatten og skabe mulighed for konkrete fremskridt i bekæmpelsen af de nye syntetiske narkotikaformer. 2. Eksisterende lovgivning om prækursorer EU-lovgivningen om prækursorer består af en "intern" og en "ekstern" del. Den "interne" del bygger på Rådets direktiv 92/109/EØF, som ændret ved Kommissionens direktiv 93/46/EØF og kompletteret ved Kommissionens forordning 1485/96. Direktivets anvendelsesområde dækker fremstilling og markedsføring af 22 internationalt identificerede stoffer (Wienerkonventionen af 1988). Skematisk set omfatter den "interne" lovgivning følgende foranstaltninger: - behørig dokumentation af alle transaktioner, der fører til markedsføring af registrerede stoffer (såvel stoffer, der fremstilles, som stoffer, der markedsføres i EU), herunder en erklæring fra aftageren om stoffernes specifikke anvendelsesformål - opbevaring af dokumentationen, så den er tilgængelig for myndighederne, og mærkning af de registrerede stoffer - krav om licens til fremstilling og markedsføring af stofferne i kategori 1 og tilladelse til at modtage, besidde og håndtere disse stoffer - samarbejde mellem offentlige myndigheder og erhvervslivet. Den "eksterne" lovgivning bygger på Rådets forordning EØF nr. 3677/90, som ændret ved Rådets forordning EØF nr. 900/92, hvortil Kommissionen har vedtaget gennemførelsesbestemmelserne. Formålet med disse lovtekster er at overvåge eksporten af de 22 nævnte stoffer på følgende måde: - handelsmæssige dokumenter og registre og mærkning af stoffer - krav om licens til og registrering af erhvervsdrivende - samarbejde mellem offentlige myndigheder og erhvervslivet og - udstedelse af eksporttilladelser. Denne "eksterne" del suppleres af nogle specifikke aftaler mellem EU og visse tredjelande. Indtil dato er der indgået sådanne aftaler med ANDIN-landene, Mexico og USA. Der pågår forhandlinger med Canada, landene i Mercosur (Det Sydamerikanske Fællesmarked), Chile og ASEAN-landene (Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien). De fleste associeringsaftaler og aftaler om økonomisk samarbejde indgået med tredjelande indeholder i øvrigt en særskilt bestemmelse om bekæmpelse af omdirigeringen af prækursorer. 3. Den aktuelle lovgivnings manglende evne til at imødegå problemet med de nve syntetiske stolfer De ordninger, der er omfattet af ovennævnte instrumenter, er ikke gearet til de nye syntetiske stoffer. De er mangelfulde på følgende punkter: '4- a) Overvågningsordningerne Den eksisterende ordning vedrører et begrænset antal stoffer (22), som der føres streng kontrol med såvel i henhold til direktivets som forordningens bestemmelser. Den strenge kontrol er tilpasset de omdirigeringsmetoder, produkternes art gør det nærliggende at anvende, hyppigheden af deres forekomst på markedet og hvilken type narkotika eller psykotropt stof de kan bruges til at fremstille. Med henblik på en effektiv eksportkontrol kræves der en individuel eller generel eksporttilladelse afhængig af, hvor store mængder eller hvilke modtagerlande, der er tale om. Undertiden kræver udstedelsen af en eksporttilladelse, at der forinden er udstedt en importtilladelse i modtagerlandet. Selv om man, så vidt det har været muligt, har indført forenklinger i disse procedurer, der går på visse kriterier såsom ansøgerens integritet og kompetence, pålægger ordningen alligevel de berørte dele af erhvervslivet nogle ikke ubetydelige byrder. Sådanne kontrolmekanismer bør dog anvendes med kritisk sans, for ingen pålæg kan fungere efter hensigten, hvis de ikke er målrettede og omhandler et rimeligt antal stoffer og betingelser. Desuden må man holde sig for øje, at der som supplement til pålæggene og i henhold til EU-lovgivningen bør indføres et snævert og givtigt samarbejde mellem de relevante myndigheder i medlemsstaterne og erhvervslivet. Blindt at udstrække pålæggene ville blot sætte samarbejdet og dermed effektiviteten i det samlede system til bekæmpelse af omledningen af prækursorer på spil. b) Hvor mange og hvilke typer stoffer skal overvåges? I øjeblikket er 22 stoffer dækket af EU-lovgivningen, hvoraf kun de 8 er syntetiske (inkl. metakvalon og LSD). Bestræbelser fra internationalt hold (se ovenfor) og fra EU's prækursor-udvalg har gjort det muligt at identificere en lang række andre stoffer, der anvendes til fremstilling af de nye syntetiske stoffer. På nuværende tidspunkt hersker der ikke enighed om, ja, der er ikke engang nogen udbredt videnskabelig opfattelse af, hvilke prækursorer der burde foretages overvågning af på EU-plan. Forslagene spænder fra 6 til 62 nye stoffer. Men der er dog (hos erhvervslivet og de kontrollerende myndigheder) generel enighed om det fysisk umulige og uhensigtsmæssige i at anvende ordningerne i den eksisterende EU- lovgivning på de nye stoffer. Det skal bemærkes, at Unionens vigtigste partnere, herunder USA, deler dette synspunkt, samtidig med at de dog søger at opstille en "særlig overvågningsliste" over stoffer, der kræver nye overvågningsmetoder. 4. Åbne spørgsmål Der er tale om fire grupper af spørgsmål, nemlig - Hvilke produkter skal medtages for at dække de eksisterende behov? Har alle de på gældende produkter et lovligt anvendelsesformål? Hvilke af produkterne kan anvendes til lovlige formål i så stort omfang, at det ville være umuligt og desuden næppe ønskeligt at overvåge dem? (b - Hvilke overvågningsordninger (af stofferne, men også af mistænkelige transaktioner og ordrer) skal man vælge for at opnå en homogen ordning for hele EU, der både er admi nistrativt acceptabel og effektiv? - Hvilke lovtilpasningsmekanismer skal man indføre for på baggrund af bl. a. de oplys ninger, der fås via samarbejdet med erhvervslivet, hurtigt at kunne reagere på den rivende udvikling i forbindelse med de skiftende prækursorer, der anvendes til fremstilling af de nye syntetiske stoffer? - Er det klogt at offentliggøre listen over de pågældende prækursorer, hvis man gennem samarbejdet med erhvervslivet vil forsøge på et så tidligt tidspunkt som muligt at blive opmærksom på nyudviklede stoffer og mistænkelige ordrer? 5. Hovedlinierne i Kommissionens arbeide Kommissionens tjenestegrene arbejder sammen med medlemsstaternes eksperter på at definere et sammenhængende system, der er afpasset efter den problematik, der eksisterer i forbindelse med de nye stoffer. Der er ingen indlysende svar på spørgsmålene ovenfor, og der er stadig behov for at uddybe nogle af de tekniske forberedelser. Kontakterne til de berørte erhvervskredse skal også udbygges yderligere såvel nationalt som på EU-plan. På denne baggrund skønnes det, at EU's reaktion på spørgsmålet om, hvilke prækursorer der anvendes til fremstilling af de nye syntetiske stoffer, bør omfatte følgende punkter: a) fremlæggelse af et forslag til ændring af forordningen vedrørende den "eksterne" del (retsgrundlag: EF-traktatens artikel 113). De overvågningsordninger, der skal indføres for de nye, endnu ikke definerede stoffer, bør ikke bygge på licensgivning, men derimod hovedsageligt på et samarbejde med de berørte erhvervskredse, idet der her tages behørigt hensyn til de positive erfaringer, der allerede er gjort i visse medlemsstater og til erhvervslivets retmæssige interesser og overvejelser. Man kunne feks. - under forudsætning af, at der jævnligt foretages udveksling af de indsamlede informationer i EU's prækursorudvalg - konkret beslutte at overvåge omdirigeringen af andre stoffer, der anvendes som prækursorer, for på den måde at holde trit med udviklingen i marken. b) fremlæggelse af et forslag til ændring af direktivet vedrørende den "interne" del (retsgrundlag: EF-traktatens artikel 100 A). Såvel den ordning, der foreslås indført, som listen over de stoffer, der skal overvåges, bør være identisk med indholdet i forslaget til ændring af forordningen. Behovet for et særskilt instrument er begrundet i ønsket om ud over eksportsiden også at dække fremstillingen og markedsføringen afstofferneiEU. c) hurtig fastlæggelse af en fælles EU-holdning til spørgsmålet med henblik på det kommende samarbejde med UN. Den eneste måde EU og medlemsstaterne kan styre udviklingen i samarbejdet på er ved at bakke op om ét fælles forslag til forelæggelse for samarbejdspartnerne - dels for at opnå en effektiv bekæmpelse af de nye syntetiske stoffer, men også for at undgå, at man på internationalt plan arbejder sig hen imod en ordning, der ikke tilgodeser EU's behov, og som ikke behandler problemet på den måde, vi ønsker. d) færdiggørelse (led i PHARE-programmet) af de allerede påbegyndte tiltag vedrørende forberedelsen af prækursorlovgivningen i de pågældende lande, så snart EU er færdig med at tilpasse sin egen ordning. Den kvantitativt betydelige produktion af syntetiske stoffer, der foregår i de central- og østeuropæiske lande (der for størstepartens vedkommende ønsker at blive medlemmer af EU) gør sådanne skridt ønskværdige. På samme måde bør der, eftersom der vil gå nogle år, før disse lande kan optages, indgås specifikke aftaler af samme slags som dem, der er indgået om prækursorer med andre tredjelande, for derigennem generelt at styrke EU- ordningers effektivitet. 6. Aktionsplan For at få nødvendigheden af at reagere hurtigt på de aktuelle problemstillinger til at gå op i en højere enhed med nødvendigheden af at få truffet effektive forholdsregler, bør det kunne lade sig gøre, at få fremlagt forslag vedrørende de tiltag, der er beskrevet under a) og b), først på efteråret. Denne tidsplan falder sammen med tidspunktet for tiltaget under c), som EU senest i oktober 1997 skal kunne fremsætte en fælles holdning om i de relevante internationale fora. Det tiltag, der er beskrevet under d), vil først med rimelighed kunne indledes (ved fremlæggelse af en anmodning om forhandlingsmandat for Rådet), når Rådet har vedtaget den nye lovgivning på området. Hvis forordningen (på grundlag af artikel 113) vedtages hurtigt, kan det ske i begyndelsen af 1998. i> FINANSIERINGSOVERSIGT 1 FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om kontrol med nye syntetiske stoffer. 2 BUDGETPOST A-2511 Udgifter til møder i udvalg og komitéer, som det ikke er obligatorisk at høre i forbindelse med udstedelse af fællesskabsretsakter. 3 4 RETSGRUNDLAG I øjeblikket til drøftelse i Rådet. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Forklare Kommissionens synspunkter vedrørende kontrollen med prækursorer til syntetiske stoffer og gennemføre et varslings- og risikovurderingssystem i forbindelse med syntetiske stoffer med henblik på et eventuelt forbud heraf fra Rådets side. I denne forbindelse overvejer Kommissionen at oprette et teknisk udvalg til vurdering af risikoen ved nye syntetiske stoffer. Kommissionen skulle i givet fald have forsædet i et sådant udvalg. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlæng else/fornyelse Ubestemt 5 KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1 5. 2 Ikke-obligatoriske udgifter Ikke-opdelte bevillinger 6 UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Ej relevant 7 FINANSIELLE VIRKNINGER (Part B of the Budget) Ej relevant 8 FORHOLDSREGLER MOD SVIG Ej relevant 9 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTTVENESS If the Committee chaired by the Commission and which is mentioned in the Presidency proposal for a joint action on an early warning system for synthetic drugs would be created, its mission would be to assess the possible risks, including the health and social risks, caused by the traffic in and use of synthetic drugs. 10 UDGIFTER TTL ADMINISTRATION (BUDGETTETS SEKTION DI, DEL A) Actual mobilisation of the necessary administrative resources will depend on the Commissions annual decision on the allocation of resources, taking into account the number of staff and additional amounts authorised by the budgetary authority. 10. 1 Indebærer foranstaltningen en forøgelse af Kommissionens personale? I bekræftende fald, med hvor mange ansatte? Stillingstype Nødvendigt personale til gennemførelse af foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger Kilde Varighed Eksisterende midler i det berørte GD eller kontor Supple rende midler Tjeneste mænd eller midlertidigt ansatte A B C 1 0,5 1 0,5 Øvrige midler 1 alf 1,5 1,5 tg 10. 2 Hvor store drifts- og personaleudgifter medfører foranstaltningen? Gør rede for beregningsmetoden. Beløb Beregningsmetode ECU Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Øvrige midler (anfør budgetkonto) lait 10. 3 Stigning i andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen Budgetkonto A-2511 Beløb Beregningsmetode 20. 000 2 udvalgsmøder årligt ECU 15 eksperter pr. udvalg (695 ECU/ekspert) lait 20. 000 lo ISSN 0254-1459 KOM(97) 249 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 05 06 Katalognummer : CB-CO-97-235-DA-C ISBN 92-78-20106-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 21


title: QUESTION ECRITE no 1725/97 de Ulla SANDBÆK à la Commission. Dumping de viande bovine originaire de l'Union européenne en Afrique du Sud

eurovoc_concepts:
EU production
South Africa
beef
common agricultural policy
development aid
dumping
export price
export refund
export subsidy
restriction on competition

formats: html pdf print

text: C 45/88 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 10. 2. 98 (98/C 45/107) QUESTION E· CRITE P-1723/97 pose·e par Patricia McKenna (V) a‘ la Commission (7 mai 1997) Objet: Contributions de l(cid:146)Irlande a‘ Euratom La Commission voudrait-elle indiquer de manie‘re de·taille·e le montant des contributions annuelles de l(cid:146)Irlande a‘ Euratom au cours des cinq dernie‘res anne·es? Quel pourcentage du budget annuel d(cid:146)Euratom les contributions de l(cid:146)Irlande repre·sentent-elles? La Commission pourrait-elle donner une ventilation des de·penses qu(cid:146)elle a engage·es en 1996 dans chacun des domaines suivants: su(cid:136)rete· nucle·aire, protection contre les radiations, R et D, gestion et personnel? Re·ponse donne·e par M. Liikanen au nom de la Commission (6 juin 1997) Depuis 1970 le budget Euratom est tout a‘ fait fusionne· avec le budget communautaire. Il n(cid:146)y a donc pas de budget se·pare· pour Euratom et donc pas de contribution irlandaise au budget Euratom proprement dit. Le pourcentage de contribution de l(cid:146)Irlande au budget ge·ne·ral donne donc une bonne ide·e de sa contribution aux activite·s du budget lie·es au traite· Euratom. En 1996 l(cid:146)Irlande a contribue· au financement du budget ge·ne·ral pour 0,96 %. Si l(cid:146)on regarde dans le compte de gestion du budget ge·ne·ral pour l(cid:146)exercice 1996 (1), les programmes avec caracte·ristiques nucle·aires, les engagements 1996 ont e·te· les suivants: › B4-20 contro(cid:136)le de se·curite· nucle·aire Euratom: 19 millions d(cid:146)e·cus; › B4-1020 transport de matie‘res radioactives dans l(cid:146)Union europe·enne (CE/CEEA): 2 millions d(cid:146)e·cus; › B4-307 su(cid:136)rete· nucle·aire et radioprotection: 2,9 millions d(cid:146)e·cus › B6-1 et B6-3: recherche nucle·aire effectue·e par le Centre commun de recherche: 74 millions d(cid:146)e·cus; › B6-8: Recherche nucle·aire › Action indirecte du programme CEEA: 267 millions d(cid:146)e·cus. (1) SEC(97) 399. (98/C 45/108) QUESTION E· CRITE E-1725/97 pose·e par Ulla Sandb(cid:230)k (I-EDN) a‘ la Commission (23 mai 1997) Objet: Dumping de viande bovine originaire de l(cid:146)Union europe·enne en Afrique du Sud De 1993 a‘ 1995, le volume de viande bovine exporte·e par l(cid:146)UE a‘ destination de l(cid:146)Afrique du Sud est passe· de 7. 200 tonnes a‘ 53. 300 tonnes. Pour chaque kilo de viande de b(cid:156)uf congele·e exporte·e, il en cou(cid:136)te environ 1,20 e·cu au contribuable europe·en (1,6 e·cu jusqu(cid:146)en janvier 1997) pour pouvoir e·couler cette viande en Afrique du Sud au prix de 0,52 e·cu (viande de b(cid:156)uf congele·e de·sosse·e), soit 51 % en de(cid:231)a‘ du prix de gros pratique· en Afrique du Sud (moyenne 1996). Le production de viande de b(cid:156)uf en Afrique du Sud a chute· de 30 % de 1993 a‘ 1996, les e·leveurs ayant perdu jusqu(cid:146)a‘ 40 % de leurs recettes sur les ventes de be·tail dont ils ont e·te· contraints de se de·faire entre la mi-95 et la mi-96. Les pays africains limitrophes comme la Namibie qui approvisionnent traditionnel- lement l(cid:146)Afrique du Sud en viande bovine sont e·galement touche·s. En mars 1997, deux re·solutions ont e·te· adopte·es a‘ ce sujet par l(cid:146)Assemble·e paritaire ACP-UE (ACP-UE 2091/97 et 2135/97). Ces deux re·solutions invitent la Commission et le Conseil a‘ mettre un terme aux restitutions pratique·es au titre des exportations de viande bovine a‘ destination de l(cid:146)Afrique du Sud et du Lesotho, au pre·texte que ces pays sont en fait membre du SACU (Southern African Customs Union), net exportateur de viande bovine. 1. Pour quelles raisons la Commission place-t-elle l(cid:146)Afrique du Sud au rang des importateurs nets de viande bovine, alors qu(cid:146)elle appartient de facto a‘ la zone de libre e·change (SACU) qui, dans l(cid:146)ensemble, exporte de la viande bovine?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1745/97 dell'on. José APOLINÁRIO alla Commissione. Raccolta e riciclaggio di pile e accumulatori

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
cadmium
electricity storage device
environmental protection
infringement procedure (EU)
national implementing measure
pollution control measures
waste management
waste recycling

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1739/97 του Riccardo NENCINI προς την Επ τροπή. Καταβολή ενισχύσεων για τη γεωργία σε περιφερειακό επίπεδο

eurovoc_concepts:
EU financing
Umbria
aid system
aid to agriculture
hill farming
less-favoured region

text: C 60/40 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 25. 2. 98 (98/C 60/65) GRAPTH ERVTHSH E-1739/97 ypobolh· : Riccardo Nencini (PSE) prow thn Epitroph· (23 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Katabolh· enisxy·sevn gia th gevrgi·a se perifereiako· epi·pedo O kanonismo·w 797/85/EOK (1) ue·spize dia·fora ki·nhtra gia tiw gevrgike·w ekmetalley·seiw, symperilambanome·nhw kai thw «xorh·ghshw ejisvtikh·w apozhmi·vshw gia thn ka·lych moni·mvn fysikv· n meionekthma· tvn». H perife·reia thw Umbria sthn Itali·a eje·dvse ton Perifereiako· No·mo ariu. 11/88 poy uespi·zei tiw ryumi·seiw gia thn efarmogh· toy kanonismoy· aytoy· kai ane·uese stiw topike·w arxe·w tvn endiaferome·nvn oreinv· n perioxv· n to kauh·kon thw katabolh·w tvn sxetikv· n bohuhma·tvn, pra·gma poy e·gine vw to 1993. Ta eth·sia bohuh·mata tvn etv· n meta· to 1993 den e·xoyn ako·mh katablhuei· paro·lo poy oi agro·tew symmorfv· uhkan me tiw problepo·menew apo· tiw isxy·oysew ryumi·seiw proy¤poue·seiw• epiple·on ua pre·pei na toni·soyme o·ti oi koinotike·w xrhmatodoth·seiw e·xoyn h·dh metaferuei· stiw perife·reiew. Mporei· h Epitroph· na zhth·sei apo· thn Perife·reia thw Umbria na kataba·lei ta ofeilo·mena apo· to 1993 kai ejh·w bohuh·mata; (1) EE L 93 thw 30. 3. 1985, sel. 1. Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono· matow thw Epitroph· w (19 Ioyni·oy 1997) To kauestv· w enisxy·sevn poy proble·pei thn katabolh· antistaumistikv· n apozhmiv· sevn stoyw gevrgoy·w stiw meionektike·w zv· new den ei·nai ypoxrevtiko· gia ta kra·th me·lh. Ta kra·th me·lh kai oi perife·reiew mporoy·n na epile·joyn ea·n epiuymoy·n th ue·spish tvn en lo·gv me·trvn sth·rijhw, tvn opoi·vn to ko·stow kaly·ptetai en me·rei apo· koinotikh· sygxrhmatodo·thsh. Vsto·so, o·tan mi·a perife·reia apofasi·sei na uespi·sei paro·moio kauestv· w kai h Epitroph· egkri·nei tiw sxetike·w diata·jeiw efarmogh·w, h en lo·gv perife·reia e·xei ypoxre·vsh na efarmo·zei me taktiko· kai synexh· tro·po ta problepo·mena me·tra. Gia na katarghuei· to kauestv· w enisxy·sevn kai na diakopoy·n oi sxetike·w plhrvme·w xreia·zetai ne·a e·gkrish ek me·royw thw Epitroph·w. H perioxh· Umbria, afoy· eish·gage to kauestv· w antistaumis- tikv· n apozhmiv· sevn, den koinopoi·hse pote· sthn Epitroph· thn pro·uesh· thw na diako·cei to en lo·gv kauestv· w eni·sxyshw. Me ba·sh tiw plhrofori·ew poy diaue·tei h Epitroph·, proky·ptei o·ti to e·tow 1994 den pragmatopoih·uhkan plhrvme·w env· h eth·sia do·sh gia to 1995 katablh·uhke kanonika·. H Epitroph· h·rue se epafh· me tiw italike·w arxe·w gia thn dieykri·nish thw kata·stashw kai ua ypenuymi·sei tiw ypoxrev· seiw poy aporre·oyn apo· tiw koinotike·w diata·jeiw. (98/C 60/66) Ue·ma: H narkolhci·a GRAPTH ERVTHSH E-1742/97 ypobolh· : Doeke Eisma (ELDR) prow thn Epitroph· (23 Mai(cid:143)oy 1997) Mporei· h Epitroph· na anakoinv· sei ta ako·loyua: 1. Eystauei· h plhrofori·a o·ti se eyrvpai¤ko· epi·pedo sxedia·zetai na apagoreyuei· h odh·ghsh oxhma·tvn me kinhth·ra se o·la ta a·toma poy pa·sxoyn apo· sxetizo·menh me ton y·pno diata·rajh, metajy· tvn opoi·vn kai oi pa·sxontew apo· narkolhci·a, toy·to de ek prooimi·oy kai adiakri·tvw; 2. Mporei· na dieykrini·sei h Epitroph· ti· ryumi·seiw isxy·oyn ep(cid:146) aytoy· sta dia·fora kra·th me·lh; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Ioyni·oy 1997) Oi koinotike·w diata·jeiw gia tiw ela·xistew prodiagrafe·w sxetika· me tiw svmatike·w kai dianohtike·w 1. ikano·thtew poy apaitoy·ntai gia thn odh·ghsh oxh·matow me kinhth·ra kauori·zontai sto para·rthma III thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 91/439/EOK (1) thw 29hw Ioyli·oy 1991 gia tiw a·deiew odh·ghshw. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti den ejeta·zetai eidika· h peri·ptvsh thw ypnhli·aw kai thw narkolhci·aw stiw prodiagrafe·w poy kauori·zontai sto vw a·nv para·rthma, oi katasta· seiw ayte·w empi·ptoyn stiw genike·w diata· jeiw (shmei·o 18 toy pararth·matow III) o·poy ori·zetai o·ti:


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1714/97 van Hiltrud BREYER aan de Commissie. Duitse wet op de toelevering van elektriciteit

eurovoc_concepts:
Germany
competition law
consumer price
electrical energy
electricity supply
energy policy
environmental protection
production cost
renewable energy
wind energy

text: C 45/86 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 98 (98/C 45/105) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1714/97 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (23 mei 1997) Betreft: Duitse wet op de toelevering van elektriciteit Hernieuwbare energiebronnen vervullen een cruciale rol bij de bescherming van milieu en klimaat. Dit feit is nog onlangs in het Groenboek inzake hernieuwbare energiebronnen nadrukkelijk bekrachtigd (COM(96)0576 def. ). Doeltreffende maatregelen voor de bevordering en de vlotte invoering op de markt van hernieuwbare energiebronnen zijn daarom absoluut noodzakelijk. In Duitsland bestaat er in de vorm van de wet op de toelevering van elektriciteit op basis van hernieuwbare energiebronnen al sinds jaren een dergelijk doeltreffend instrument met behulp waarvan binnen zes jaar windkrachtinstallaties met een vermogen van meer dan 1. 600 MW konden worden ge(cid:14)¤nstalleerd. Het succes van deze wettelijke maatregel staat als een paal boven water, maar leidde tegelijkertijd tot verzet van de monopolistisch gestructureerde Duitse energie-industrie, die plotseling ongewenste concurrentie op de productiezijde kreeg. 1. Hoe beoordeelt DG XI de subsidierechtelijke controverse rond de Duitse wet op de toelevering van elektriciteit (Stromeinspeisegesetz) en het schrijven van Commissaris Van Miert aan de Duitse minister van Economische Zaken van 26 oktober 1996? 2. Heeft DG XI een advies aan DG IV doen toekomen en zo ja, wanneer? 3. Is DG XI niet ook van mening dat het overeenkomstig het in artikel 130 R, lid 2, van het EG-Verdrag vastgelegde beginsel dat (cid:132)de vervuiler betaalt(cid:148) moet zijn toegestaan mechanismen te scheppen op basis waarvan het mogelijk is eventuele extra kosten van een milieuvriendelijke energiewinning over alle klanten om te slaan, zoals overeenkomstig de wet op de toelevering van elektriciteit voor hernieuwbare energiebronnen in Duitsland het geval is? Hoe beoordeelt DG XI de rol die hernieuwbare energiebronnen kunnen spelen bij het voldoen aan de door 4. de Europese Unie aangegane verplichtingen met betrekking tot de bescherming van het klimaat? Zijn voor het vervullen van deze taak geen specifieke steunmaatregelen voor de invoering van hernieuwbare energiebronnen op de markt geboden? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (2 juli 1997) De Commissie zou het geachte Parlementslid erop willen wijzen dat zij, in overeenstemming met het reglement van orde (1), collectief optreedt. Hernieuwbare energie heeft een aantal positieve gevolgen voor het milieu die andere energiebronnen niet hebben. Een redelijke mate van subsidie¤ring is in beginsel in lijn met het beginsel dat de vervuiler betaalt, zolang de consument op de lange termijn de volledige kosten draagt van het elektriciteitsverbruik. Een dergelijke subsidie¤ring wordt ook toegestaan volgens de richtsnoeren van de Commissie inzake staatssteun voor milieubescherming. Het Duitse (cid:132)Stromeinspeisegesetz(cid:148) bevat een bijzonder stelsel om te compenseren voor de extra kosten in verband met windenergie die tussen betrokkenen in de elektriciteitsindustrie onderling wordt uitgewisseld. Deze compensatie wordt hoger ingeschat dan de extra kosten voor elektriciteit uit nieuwe windenergiecentrales. Vanuit milieuperspectief is het niet aan te bevelen meer te compenseren dan de extra kosten van elektriciteit uit windenergie, aangezien dit zou inhouden dat de consument niet de volledige kosten draagt van de elektriciteitsopwekking en derhalve meer elektriciteit zou verbruiken dan noodzakelijk. In die zin zou dat indruisen tegen het beginsel dat de vervuiler betaalt. In een gedereguleerde elektriciteitsmarkt kan dergelijke steun niet duurzaam zijn wanneer dit leidt tot oneerlijke concurrentie tussen binnenlandse hernieuwbare energie en ge(cid:14)¤mporteerde hernieuwbare energie zoals hydro-energie. Andere methoden om de steun minder distorsie van de mededinging te laten veroorzaken, zijn derhalve aan de Duitse autoriteiten voorgesteld. De ondersteuning van hernieuwbare energie maakt deel uit van de strategie van de Gemeenschap inzake klimaatsverandering. Zoals vermeld door het geachte Parlementslid, heeft de Commissie een groenboek gepubliceerd waarin een strategie wordt uiteengezet om de penetratiegraad van hernieuwbare energiebronnen te verhogen (2). (1) PB L 230 van 11. 9. 1993, blz. 15. (2) COM(96)576


title: QUESTION ECRITE no 1736/97 de Dominique BAUDIS à la Commission. Une autorité commune européenne pour la certification aéronautique

eurovoc_concepts:
Community certification
air transport
harmonisation of standards
international convention
safety standard
transport safety

text: C 21/88 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 1. 98 La directive du Conseil 96/97/CE, adopte·e le 20 de·cembre 1996 et modifiant la directive 86/378/CEE pour la rendre conforme a‘ l(cid:146)article 119 du traite· CE, tel qu(cid:146)il a e·te· interpre·te· par la Cour de justice dans son arre(cid:136)t Barber et les arre(cid:136)ts connexes qui ont suivi, pre·voit que les E· tats membres doivent prendre les mesures ne·cessaires pour se conformer a‘ la dite directive au plus tard le 1er juillet 1997. La Commission compte e·crire prochainement a‘ tous les E· tats membres pour leur demander des informations sur les mesures prises pour la mise en (cid:156)uvre de la directive. JO L 225 du 12. 8. 1986 JO L 46 du 17. 2. 1997 (1) (2) (3) L(cid:146)e·galite· de traitement entre hommes et femmes en ce qui concerne l(cid:146)a(cid:136)ge de la retraite dans le domaine des re·gimes statutaires n(cid:146)est pas encore instaure·e. La directive 79/7/CEE (JO L 6 du 10. 1. 1979) permet (article 7 § 1a) le maintien d(cid:146)a(cid:136)ges de retraite diffe·rents selon le sexe. (98/C 21/186) QUESTION E· CRITE E-1736/97 pose·e par Dominique Baudis (PPE) a‘ la Commission (23 mai 1997) Objet: Une autorite· commune europe·enne pour la certification ae·ronautique Quelle suite a-t-elle e·te· donne·e a‘ la demande du Parlement pour pre·senter une proposition relative a‘ la cre·ation d(cid:146)une autorite· europe·enne de l(cid:146)aviation pour l(cid:146)harmonisation internationale et la mise en (cid:156)uvre des re·glementations re·gissant le secteur de l(cid:146)aviation, des normes de se·curite· applicables aux appareils et des proce·dures de certification, DOC A3-0426/92 (1)? (1) JO C 72 du 15. 3. 1993, p. 173. Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (3 juillet 1997) En plusieurs occasions, la Commission a insiste· sur le besoin de cre·er une autorite· europe·enne de se·curite· ae·rienne dans le but d(cid:146)e·tablir des crite‘res de se·curite· communs et de veiller a‘ leur application efficace et uniforme dans les pays europe·ens, ainsi qu(cid:146)a‘ leur promotion dans le monde entier. Le 10 de·cembre 1996, elle a adopte· une recommandation de de·cision du Conseil qui autoriserait la Commission, conforme·ment aux directives de ne·gociations, a‘ ne·gocier, au nom de la Communaute·, avec des pays tiers europe·ens, la convention internationale qu(cid:146)elle conside‘re ne·cessaire pour la cre·ation de cette autorite·. Des discussions se poursuivent a‘ ce sujet au sein du Conseil, et la Commission espe‘re obtenir biento(cid:136)t l(cid:146)autorisation qui lui permettrait de continuer en ce sens. L(cid:146)intention de la Commission a e·te· discute·e au sein du comite· des transports et du tourisme du Parlement, lors de ses de·bats concernant la communication de la Commission intitule·e «De·finir une strate·gie communautaire de renforcement de la se·curite· ae·rienne» (1). (1) SEC(96) 1083 final. (98/C 21/187) QUESTION E· CRITE E-1737/97 pose·e par Bernard Stasi (PPE) a‘ la Commission (23 mai 1997) Objet: Gestion communautaire des ressources naturelles en Afrique australe L(cid:146)Assemble·e paritaire ACP-UE, re·unie a‘ Bruxelles du 17 au 20 mars 1997, a adopte·, a‘ l(cid:146)unanimite·, deux re·solutions relatives a‘ l(cid:146)Afrique australe. Ces re·solutions reconnaissent le succe‘s des programmes de gestion communautaire des ressources naturelles, comme le programme «Campfire» au Zimbabwe, et apportent leur soutien aux strate·gies choisies par les pays d(cid:146)Afrique australe pour de·velopper leurs e·conomies rurales et l(cid:146)utilisation durable des ressources naturelles


title: WRITTEN QUESTION No. 1717/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Electricity Grid Feed Act

eurovoc_concepts:
Germany
clean technology
electrical energy
energy production
environmental protection
liberalisation of the market
price of energy
principle of subsidiarity
renewable energy
wind energy

text: 11. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 76/49 1. Kuinka komissio aikoo saavuttaa tavoitteen kaksinkertaistaa uusiutuvien energianla¤hteiden hyo¤dynta¤mi- nen vuoteen 2010 mennessa¤ › mita¤ edellyteta¤a¤n vihrea¤ssa¤ kirjassa uusiutuvista energianla¤hteista¤ › jollei se samalla luo perustaa, jolla uudistuvien energianla¤hteiden avulla tuotetun sa¤hko¤virran jakelussa maksetaan hyvitysta¤, minka¤ on puolestaan kannustettava luomaan uutta sa¤hko¤virran tuotantokapasiteettia? 2. Kuinka komissio aikoo selitta¤a¤ va¤itteen, jonka mukaan vuoden 1995 todelliset, tuulienergiasta aiheutuvat 20 miljoonan D-markan suuruiset lisa¤kustannukset esta¤va¤t yhteiso¤n sisa¤lla¤ tapahtuvan sa¤hko¤alan kaupanka¤yn- nin? Onko komissio tietoinen siita¤, ettei valituksen tehnyt yritys PreussenElektra, joka seka¤ tuottaa sa¤hko¤a¤ etta¤ ylla¤pita¤a¤ jakeluverkkoa, ole velvollinen maksamaan hyvityksia¤ sa¤hko¤virran jakelua koskevan lain nojalla? Laki kohdistuu ensisijaisesti esim. Schleswagin, EWE:n ja U¤ NH:n kaltaisiin jakeluyrityksiin. Komission ja¤senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1708/97, 1710/97, 1712/97 ja E-1717/97 (31. heina¤kuuta 1997) Komissio ei voi ta¤ssa¤ vaiheessa kommentoida Saksan sa¤hko¤teollisuuden kustannus- ja kapasiteettilukuja. Se haluaa kuitenkin vahvistaa sitoumuksensa uudistuvien energiavarojen ka¤yto¤n edista¤miseen. Koska komissio sai myo¤nteista¤ palautetta uusiutuvista energiala¤hteista¤ julkaisemastaan vihrea¤sta¤ kirjasta (1), se aikoo ehdottaa jatkotoimenpiteita¤ uusiutuvien energiavarojen ka¤yto¤n edista¤miseksi yhteiso¤ssa¤, jotta ehdotettu 12 prosentin tavoite voitaisiin saavuttaa vuoteen 2010 mennessa¤. Sa¤hko¤n sisa¤markkinoita koskevista yhteisista¤ sa¤a¤nno¤ista¤ 19. joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY (2) tuli voimaan 19. helmikuuta 1997. Direktiivin 8 artiklan 3 kohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa annetaan ja¤senvaltioille mahdollisuus antaa kuormituksen jakovaiheessa etusija sa¤hko¤lle, jota tuotetaan joko uusiutuvista energianla¤hteista¤, ja¤tteesta¤ tai yhdessa¤ la¤mmo¤n kanssa. Direktiivissa¤ ei kuitenkaan ka¤sitella¤ ta¤llaisen toiminnan rahoitukseen liittyvia¤ ongelmia, jotka on ratkaistava toissijaisuusperi- aatteen mukaisesti kansallisina direktiivin ta¤yta¤nto¤o¤npanon yhteydessa¤. Komissio tutkii kaikki ehdotetut toimenpiteet ja niiden yhteensopivuuden direktiivin kanssa rajoittamatta asiaa koskevia EY:n perustamissopi- muksen ma¤a¤ra¤yksia¤ (varsinkaan kilpailuma¤a¤ra¤yksia¤). Neuvosto antoi 27. toukokuuta 1997 uusiutuvien energiala¤hteiden strategiaa koskevan pa¤a¤to¤slauselman aiheesta julkaistun komission vihrea¤n kirjan pohjalta. Pa¤a¤to¤slauselmassa todetaan, etta¤ uusiutuvien energiala¤hteiden kilpailuaseman parantamiseksi tarvitaan energiamarkkinoiden vapauttamisen yhteydessa¤ toteutettavaa ja¤senval- tioiden ja (toissijaisuusperiaatteen rajoissa) yhteiso¤n tason politiikkaa. Komissio aikoo jatkaa aiheeseen liittyvien kysymysten, mm. sa¤hko¤n syo¤tto¤a¤ koskevien lakien tarkastelua valmistellessaan yhteiso¤n strategiaa uusiutuvista energiala¤hteista¤. Kuten vihrea¤ssa¤ kirjassa mainitaan, komission tarkoituksena on julkaista strategia valkoisena kirjana seka¤ ehdotuksena toimintasuunnitelmaksi myo¤hemmin ta¤na¤ vuonna. (1) KOM(96) 576 lopullinen (2) EYVL L 27, 30. 1. 1997. (98/C 76/131) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1733/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) (23. toukokuuta 1997) Aihe: Antibioottien ka¤ytto¤ ela¤inten ruokintaan Haluan esitta¤a¤ komissiolle seuraavat kysymykset koskien antibioottien ka¤ytto¤a¤ lihantuotantoon ka¤ytettyjen kotiela¤inten ja kalojen ruokinnassa: 1. Millaiset antibiootit ovat komission mielesta¤ perusteltuja lihantuotantoon ka¤ytettyjen kotiela¤inten seka¤ kalojen ruokinnassa? 2. Mihin toimenpiteisiin komissio on valmis ryhtyma¤a¤n antibioottien ka¤yto¤n va¤henta¤miseksi?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1710/97 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Stromeinspeisegesetz

text: 11. 3. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 76/49 1. Wie glaubt die Kommission eine Verdopplung des Anteils EE bis 2010 erreichen zu ko¤nnen › wie im Gru¤nbuch zu erneuerbaren Energien gefordert ›, ohne die Grundlagen fu¤r eine Stromeinspeisungsvergu¤tung fu¤r erneuerbare Energien zu schaffen, die einen Anreiz zur Schaffung neuer Erzeugungskapazita¤ten beinhalten mu(cid:223)? 2. Wie will die Kommission die Behauptung erkla¤ren, da(cid:223) die echten durch Windenergie bedingten Mehrkosten von DM 20 Millionen im Jahr 1995 den innergemeinschaftlichen Handel mit Elektrizita¤t behindern sollten? Ist der Kommission u¤berdies bekannt, da(cid:223) das klagende Verbundunternehmen PreussenElektra gar nicht vergu¤tungspflichtig im Sinne des Stromeinspeisungsgesetzes ist. Prima¤re Adressaten des Gesetzes sind die Verteilerunternehmen wie z. B. die Schleswag, EWE, U¤ NH. Gemeinsame Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1708/97, E-1710/97, E-1712/97 und E-1717/97 (31. Juli 1997) Die Kommission kann in dieser Phase zu den verschiedenen Zahlen betreffend die Kosten und Kapazita¤ten der deutschen Elektrizita¤tswirtschaft nicht Stellung nehmen. Allerdings mo¤chte die Kommission ihre zur Fo¤rderung erneuerbarer Energiequellen eingegangene Verpflichtung bekra¤ftigen. In Anbetracht der positiven Reaktionen auf ihr Gru¤nbuch u¤ber erneuerbare Energiequellen (1) beabsichtigt die Kommission, weitere Ma(cid:223)nahmen vorzuschlagen, mit denen der intensivere Einsatz erneuerbarer Energien in der Union gefo¤rdert wird, um die vorgeschlagene Zielsetzung von 12% des EE-Anteils bis 2010 zu erreichen. Die Richtlinie 96/92/EG des Parlaments und des Rates vom 19. Dezember 1996 betreffend gemeinsame Vorschriften fu¤r den Elektrizita¤tsbinnenmarkt (2) ist am 19. Februar 1997 in Kraft getreten. Nach Artikel 8 Absatz 3 und Artikel 11 Absatz 3 haben die Mitgliedstaaten fu¤r die Einspeisung die Mo¤glichkeit, Energieerzeugungsanlagen den Vorrang zu geben, in denen erneuerbare Energietra¤ger oder Abfa¤lle eingesetzt werden oder die nach dem Prinzip der Kraft-Wa¤rme-Kopplung arbeiten. Die Richtlinie regelt jedoch nicht die Frage der Finanzierung solcher Ma(cid:223)nahmen. Dieser Aspekt mu(cid:223) entsprechend dem Subsidiarita¤tsprinzip auf einzelstaatlicher Ebene bei der Umsetzung der Richtlinie in innerstaatliches Recht geregelt werden. Die Kommission wird alle vorgeschlagenen Ma(cid:223)nahmen darauf hin pru¤fen, ob sie unbeschadet der einschla¤gigen Bestimmungen des EG-Vertrags, insbesonder die Wettbewerbsbestimmungen, mit der Richtlinie vereinbar sind. Der Rat wies in seiner auf der Grundlage des Gru¤nbuchs der Kommission am 27. Mai 1997 angenommenen Entschlie(cid:223)ung u¤ber eine Strategie fu¤r erneuerbare Energiequellen darauf hin, da(cid:223) im Rahmen der Liberalisierung der Energiema¤rkte Ma(cid:223)nahmen auf einzelstaatlicher Ebene erforderlich seien, um die Wettbewerbsfa¤higkeit der erneuerbaren Energiequellen im Rahmen der Subsidiarita¤t zu verbessern. Die Kommission beabsichtigt, diese Frage, einschlie(cid:223)lich der Stromeinspeisungsgesetze, im Rahmen der Vorbereitungen fu¤r die Festlegung einer Gemeinschaftsstrategie fu¤r erneuerbare Energiequellen eingehender zu pru¤fen. Sie wird ihre Strategie noch im Jahre 1997 in Form eines Wei(cid:223)buchs und eines Vorschlags fu¤r einen Aktionsplan, wie im Gru¤nbuch angeku¤ndigt, vero¤ffentlichen. (1) KOM(96) 576 endg. (2) ABl. L 27 vom 30. 1. 1997. (98/C 76/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1733/97 von Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) an die Kommission (23. Mai 1997) Betrifft: Verwendung von Antibiotika in Tierfutter Im Zusammenhang mit der Verwendung von Antibiotika im Futter von Schlachttieren und Fischen wird die Kommission um Beantwortung folgender Fragen gebeten: 1. Welche Antibiotika sind nach Ansicht der Kommission als Bestandteil des Futters von Schlachttieren und Fischen gerechtfertigt? 2. Zu welchen Ma(cid:223)nahmen ist die Kommission bereit, um die Verwendung von Antibiotika zu reduzieren?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1727/97 dell'on. Abdelkader MOHAMED ALI alla Commissione. Restituzioni per i prodotti lattieri destinati a Ceuta e Melilla

eurovoc_concepts:
Ceuta and Melilla
GATT
cheese
export refund
export subsidy
milk
milk product
tariff quota


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1708/97 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Ley de entrada de corriente

text: 11. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 76/49 1. ¿Co·mo cree la Comisio·n que se conseguira· duplicar el porcentaje de las energ(cid:14)·as renovables hasta el 2010 ›segu·n se reivindica en el Libro Verde sobre las energ(cid:14)·as renovables› sin sentar las bases para la remuneracio·n de la entrada de corriente de las energ(cid:14)·as renovables, lo que deber(cid:14)·a incluir un est(cid:14)·mulo para la creacio·n de nuevas capacidades de produccio·n? 2. ¿Co·mo pretende explicar la Comisio·n su afirmacio·n de que en 1995 los costes adicionales reales de 20 millones de marcos causados por la energ(cid:14)·a eo·lica podr(cid:14)·an obstaculizar el comercio intracomunitario de electricidad? ¿Es, adema·s, consciente la Comisio·n de que la empresa de redes litigante, Preussen Ele·ctrica, no esta· en absoluto obligada a retribuir de acuerdo con la Ley de entrada de corriente? Los destinatarios principales de dicha Ley son las empresas de distribucio·n como, por ejemplo, Schleswag, EWE y U¤ NH. Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-1708/97, E-1710/97, E-1712/97 y E-1717/97 dada por el Sr. Papoutsis en nombre de la Comisio·n (31 de julio de 1997) Aunque por el momento la Comisio·n no esta· en condiciones de formular comentario alguno en cuanto a las cifras relativas a los costes y capacidades del sector ele·ctrico alema·n, s(cid:14)· querr(cid:14)·a, no obstante, reiterar su compromiso en la promocio·n de fuentes de energ(cid:14)·a renovables. Habida cuenta de la favorable acogida reservada a su Libro Verde sobre fuentes de energ(cid:14)·a renovables (1), la Comisio·n tiene la intencio·n de proponer medidas complementarias para fomentar la penetracio·n de este tipo de energ(cid:14)·as en la Unio·n, a fin de alcanzar el 12 % de cuota de mercado propuesto como objetivo indicativo para el an(cid:152)o 2010. La Directiva 96/92/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 19 de diciembre de 1996 sobre normas comunes para el mercado interior de la electricidad (2) entro· en vigor el 19 de febrero de 1997. En el apartado 3 de su art(cid:14)·culo 8 y en el apartado 3 de su art(cid:14)·culo 11, se ofrece expl(cid:14)·citamente a los Estados miembros la posibilidad de dar preferencia, en la ordenacio·n del funcionamiento de las instalaciones de generacio·n, a las instalaciones que utilicen fuentes de energ(cid:14)·a renovables, a las de residuos o a las de produccio·n combinada de calor y electricidad. Sin embargo, la Directiva no trata la cuestio·n de la financiacio·n de tales acciones, ya que e·sta, en virtud del principio de subsidiariedad, debera· resolverse a escala nacional cuando se proceda a la aplicacio·n de la Directiva. La Comisio·n estudiara· todas las medidas que se propongan, a fin de determinar su conformidad con la Directiva, sin perjuicio de las disposiciones pertinentes del Tratado CE, en particular en materia de competencia. En su Resolucio·n de 27 de mayo de 1997 relativa a una estrategia para las fuentes de energ(cid:14)·a renovables, aprobada sobre la base del correspondiente Libro Verde de la Comisio·n, el Consejo observa que en el marco de la liberalizacio·n de los mercados de la energ(cid:14)·a resulta necesario que los Estados miembros y (cid:151)observando el principio de subsidiariedad(cid:151) la Comunidad realicen una pol(cid:14)·tica para mejorar la competitividad de la energ(cid:14)·a procedente de fuentes renovables. La Comisio·n seguira· avanzando en el estudio de esta cuestio·n, incluido el aspecto de la legislacio·n sobre alimentacio·n de la red ele·ctrica, en el marco de los trabajos preparatorios para el establecimiento de una estrategia comunitaria en materia de energ(cid:14)·as renovables. La Comisio·n tiene previsto publicar un libro blanco con su estrategia, para despue·s realizar, ma·s avanzado 1997, una propuesta de plan de accio·n, tal y como se anuncio· en el Libro Verde. (1) COM(96)576 final. (2) DO L 27 de 30. 1. 1997. (98/C 76/131) PREGUNTA ESCRITA E-1733/97 de Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) a la Comisio·n (23 de mayo de 1997) Asunto: Utilizacio·n de antibio·ticos en la alimentacio·n animal En relacio·n con la utilizacio·n de antibio·ticos en la alimentacio·n de peces y animales dome·sticos destinados a la produccio·n de carne: 1. ¿Que· tipo de antibio·ticos considera la Comisio·n que tienen justificada su utilizacio·n en la alimentacio·n de peces y animales dome·sticos destinados a la produccio·n de carne? 2. ¿Que· medidas esta· dispuesta a adoptar la Comisio·n para reducir la utilizacio·n de antibio·ticos?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1730/97 do Deputado Esko SEPPÄNEN à Comissão. Programa de cooperação nórdica e integração da região do Mar de Barents na cooperação do Mar Báltico

eurovoc_concepts:
Arctic
Baltic States
Northern Europe
Structural Funds
action programme
regional cooperation

text: C 45/92 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 98 (98/C 45/111) PERGUNTA ESCRITA E-1730/97 apresentada por Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (23 de Maio de 1997) Objecto: Programa de coopera(cid:231)a(cid:152)o no·rdica e integra(cid:231)a(cid:152)o da regia(cid:152)o do Mar de Barents na coopera(cid:231)a(cid:152)o do Mar Ba·ltico Os pa(cid:14)·ses no·rdicos te(cid:136)m vindo a desenvolver desde o in(cid:14)·cio da coopera(cid:231)a(cid:152)o na regia(cid:152)o a·rctica da Europa do Norte, em 1960, uma coopera(cid:231)a(cid:152)o com a regia(cid:152)o do Mar de Barents. Tem-se procurado melhorar, atrave·s de recursos comuns, as condi(cid:231)o(cid:152)es de vida dos cidada(cid:152)os que habitam as regio(cid:152)es mais setentrionais da Europa. A coopera(cid:231)a(cid:152)o entre a regia(cid:152)o do Mar de Barents e os pa(cid:14)·ses no·rdicos tem incidido especialmente nos dom(cid:14)·nios da economia, do come·rcio, da cie(cid:136)ncia e tecnologia, bem como nos projectos em mate·ria de ambiente e de infra-estruturas. Ale·m disso, tem-se assistido a uma aproxima(cid:231)a(cid:152)o entre os pa(cid:14)·ses atrave·s de diversos acontecimentos culturais e de um interca(cid:136)mbio no dom(cid:14)·nio do ensino. A tomada de deciso(cid:152)es da UE incide fortemente na coopera(cid:231)a(cid:152)o na regia(cid:152)o do Mediterra(cid:136)neo, na(cid:152)o tendo sido prestada igual aten(cid:231)a(cid:152)o ao desenvolvimento da coopera(cid:231)a(cid:152)o no·rdica. Presumivelmente, a UE ainda na(cid:152)o esta· suficientemente informada sobre as possibilidades oferecidas pela regia(cid:152)o do Mar de Barents em termos de riquezas naturais. Tendo em conta o acima mencionado, gostaria de apresentar a‘ Comissa(cid:152)o as seguintes perguntas: 1. Em que fase se encontra a prepara(cid:231)a(cid:152)o por parte da Comissa(cid:152)o do programa de coopera(cid:231)a(cid:152)o no·rdica? 2. No entender da Comissa(cid:152)o, quais sa(cid:152)o as possibilidades de inclusa(cid:152)o da regia(cid:152)o do Mar de Barents no a(cid:136)mbito da coopera(cid:231)a(cid:152)o na regia(cid:152)o do Mar Ba·ltico? Resposta dada por Hans Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Julho de 1997) 1. A Comissa(cid:152)o atribui uma grande importa(cid:136)ncia a‘ coopera(cid:231)a(cid:152)o regional no Norte da Europa. A Comissa(cid:152)o tem estado estreitamente envolvida desde o in(cid:14)·cio da coopera(cid:231)a(cid:152)o no Mar de Barents e no Mar Ba·ltico, desempenhando um papel activo no Conselho Euro-A· rtico do Mar de Barents (BEAC) e no Conselho dos Estados do Mar Ba·ltico (CBSS). Ambas as regio(cid:152)es beneficiam de assiste(cid:136)ncia da Comunidade, nomeadamente ao abrigo dos programas Phare, Tacis e Interreg, tendo em conta as necessidades e os requisitos espec(cid:14)·ficos de cada uma. A Comissa(cid:152)o considera que as regio(cid:152)es do Mar Ba·ltico e do Mar de Barents te(cid:136)m cada uma necessidades e condicionantes espec(cid:14)·ficas, que exigem uma abordagem espec(cid:14)·fica e devidamente adaptada. O BEAC e o CBSS te(cid:136)m estabelecido contactos com outros agrupamentos regionais europeus, incluindo entre si. Contudo, ainda na(cid:152)o foi evocada em nenhuma das insta(cid:136)ncias quer a ideia de uma eventual fusa(cid:152)o das duas organiza(cid:231)o(cid:152)es nem da realiza(cid:231)a(cid:152)o perio·dica de reunio(cid:152)es conjuntas. Dado que existem determinadas questo(cid:152)es comuns a ambas as regio(cid:152)es, os representantes da Comissa(cid:152)o asseguram a coordena(cid:231)a(cid:152)o necessa·ria. No caso de o BEAC e o CBSS apresentarem propostas de uma coopera(cid:231)a(cid:152)o mais estreita em dom(cid:14)·nios espec(cid:14)·ficos com um valor acrescentado significativo, a Comissa(cid:152)o prestar-lhes-a· obviamente a devida aten(cid:231)a(cid:152)o. 2. No que se refere a‘ coopera(cid:231)a(cid:152)o nas regio(cid:152)es setentrionais da Unia(cid:152)o Europeia, na seque(cid:136)ncia de um relato·rio do Comite· das Regio(cid:152)es de Junho de 1996 sobre a dimensa(cid:152)o no·rdica, a Comissa(cid:152)o organizou juntamente com os dois Estados-membros directamente interessados um semina·rio, que foi realizado em Rovaniemi, Finla(cid:136)ndia, em 18 de Mar(cid:231)o de 1997. O objectivo deste semina·rio era contribuir para uma defini(cid:231)a(cid:152)o mais clara das implica(cid:231)o(cid:152)es da «dimensa(cid:152)o no·rdica» para as pol(cid:14)·ticas da Unia(cid:152)o Europeia em geral e para a revisa(cid:152)o dos fundos estruturais em especial. (98/C 45/112) PERGUNTA ESCRITA E-1734/97 apresentada por Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (23 de Maio de 1997) Objecto: Conserva(cid:231)a(cid:152)o a longo prazo de combust(cid:14)·vel nuclear usado Gostaria de apresentar a‘ Comissa(cid:152)o as seguintes perguntas relativas a‘ conserva(cid:231)a(cid:152)o a longo prazo de combust(cid:14)·vel nuclear usado: 1. De que modo esta· a Comissa(cid:152)o a preparar-se para a conserva(cid:231)a(cid:152)o a longo prazo do combust(cid:14)·vel nuclear usado quando, depois do ano 2000, for necessa·rio transferir o combust(cid:14)·vel nuclear usado do armazenamento tempora·rio para um armazenamento definitivo?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1718/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. EU-direktiv til beskyttelse mod skadelige biologiske stoffer på arbejdspladsen

eurovoc_concepts:
biotechnology
dangerous substance
health risk
occupational health
occupational medicine
occupational safety


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1712/97 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Lei sobre o abastecimento da rede eléctrica

text: 11. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 76/49 1. Como cre(cid:136) a Comissa(cid:152)o que se podera· obter uma duplica(cid:231)a(cid:152)o da quota-parte das energias renova·veis ate· 2010, tal como requerido no Livro Verde consagrado a‘s fontes renova·veis de energia, sem que se estabele(cid:231)am as bases para a concessa(cid:152)o de compensa(cid:231)o(cid:152)es no caso de abastecimento da rede ele·ctrica a partir de energias renova·veis, de molde a incentivar a‘ cria(cid:231)a(cid:152)o de novas capacidades de produ(cid:231)a(cid:152)o? 2. Como pretende a Comissa(cid:152)o explicar a afirma(cid:231)a(cid:152)o de que os encargos suplementares reais gerados pela energia eo·lica no valor de 20 milho(cid:152)es de marcos federais no ano de 1995 constituem uma obstru(cid:231)a(cid:152)o ao come·rcio intracomunita·rio de electricidade? Sera· que a Comissa(cid:152)o tem ainda conhecimento de que a PreussenElektra, empresa de electricidade verticalmente integrada e parte queixosa, na(cid:152)o e· de modo algum obrigada a pagamentos adicionais, nos termos da lei sobre o abastecimento da rede ele·ctrica, ja· que os primeiros destinata·rios desta lei sa(cid:152)o as empresas distribuidoras, como, por exemplo, a Schleswag, a EWE ou a U¤ NH? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-1708/97, E-1710/97, E-1712/97 e E-1717/97 dada pelo Comissa·rio Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (31 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o esta· de momento em condi(cid:231)o(cid:152)es de comentar os va·rios valores relativos aos custos e capacidades da indu·stria ele·ctrica alema(cid:152). No entanto, a Comissa(cid:152)o gostaria de reiterar o seu empenho na promo(cid:231)a(cid:152)o das fontes de energia renova·veis. Dado o acolhimento favora·vel do seu Livro Verde sobre fontes de energia renova·veis (1), a Comissa(cid:152)o ira· propor mais medidas de promo(cid:231)a(cid:152)o da penetra(cid:231)a(cid:152)o das energias renova·veis na Unia(cid:152)o, por forma a que se concretize o objectivo indicativo proposto de uma percentagem de 12% em 2010. A Directiva 96/92/CE do Parlamento e do Conselho, de 19 de Dezembro de 1996, que estabelece regras comuns para o mercado interno da electricidade (2) entrou em vigor em 19 de Fevereiro de 1997. O no 3 dos seus artigos 8o e 11o autoriza explicitamente que os Estados-membros de(cid:136)em prefere(cid:136)ncia a‘ electricidade produzida a partir de fontes renova·veis, res(cid:14)·duos ou processos de produ(cid:231)a(cid:152)o que combinem calor e electricidade (CHP). No entanto, a directiva na(cid:152)o aborda a questa(cid:152)o do financiamento de tais ac(cid:231)o(cid:152)es, o qual, tendo em conta o princ(cid:14)·pio da subsidiariedade, tera· de ser solucionado a n(cid:14)·vel nacional aquando da implementa(cid:231)a(cid:152)o da directiva. A Comissa(cid:152)o ira· analisar todas as medidas propostas no que respeita a‘ respectiva compatibilidade com a directiva, sem preju(cid:14)·zo das disposi(cid:231)o(cid:152)es relevantes do Tratado CE, nomeadamente as disposi(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘ concorre(cid:136)ncia. Na sua Resolu(cid:231)a(cid:152)o de 27 de Maio de 1997 sobre a estrate·gia relativa a‘s fontes de energia renova·veis, adoptada com base no Livro Verde relativo a esta mesma questa(cid:152)o, o Conselho declarou que, no a(cid:136)mbito da liberaliza(cid:231)a(cid:152)o dos mercados de energia, e· necessa·ria uma pol(cid:14)·tica dos Estados-membros, e, sem que seja comprometida a subsidiariedade, a n(cid:14)·vel comunita·rio, para melhorar a posi(cid:231)a(cid:152)o concorrencial das energias renova·veis. A Comissa(cid:152)o ira· analisar esta questa(cid:152)o em mais pormenor, incluindo a questa(cid:152)o da legisla(cid:231)a(cid:152)o relativa a‘ alimenta(cid:231)a(cid:152)o da rede ele·ctrica, no a(cid:136)mbito dos trabalhos preparato·rios com vista a‘ elabora(cid:231)a(cid:152)o de uma estrate·gia comunita·ria relativa a‘s energias renova·veis. A Comissa(cid:152)o pretende publicar a sua estrate·gia sob a forma de Livro Branco e de uma proposta de plano de ac(cid:231)a(cid:152)o ainda em 1997, tal como referido no Livro Verde. (1) COM (96) 576 final (2) JO L 27 de 30. 01. 1997. (98/C 76/131) PERGUNTA ESCRITA E-1733/97 apresentada por Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (23 de Maio de 1997) Objecto: Utiliza(cid:231)a(cid:152)o de antibio·ticos na alimenta(cid:231)a(cid:152)o de animais Gostaria de apresentar a‘ Comissa(cid:152)o as seguintes perguntas relativas a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o de antibio·ticos na alimenta(cid:231)a(cid:152)o de peixes e de animais destinados a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o de carne: 1. Quais sa(cid:152)o, na opinia(cid:152)o da Comissa(cid:152)o, os antibio·ticos apropriados para a alimenta(cid:231)a(cid:152)o de peixes e de animais destinados a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o de carne? 2. Que medidas esta· a Comissa(cid:152)o disposta a tomar para reduzir a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de antibio·ticos?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 924/97 της Επιτροπής της 23ης Μαΐου 1997 για τέταρτη τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 413/97 για τη θέσπιση έκτακτων μέτρων στήριξης της αγοράς στον τομέα του χοιρείου κρέατος στις Κάτω Χώρες

eurovoc_concepts:
Netherlands
aid system
animal plague
production aid
slaughter of animals
swine

formats: html pdfa1b print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1737/97 του Bernard STASI προς την Επ τροπή. Κοινοτική διαχείριση των φυσικών πόρων στη Νότιο Αφρική

eurovoc_concepts:
EU aid
Southern Africa
conservation of resources
environmental protection
management of resources
natural resources
protection of animal life
rural development
sustainable development

text: C 21/88 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 22. 1. 98 H odhgi·a toy Symboyli·oy 96/97/EK, poy ekdo·uhke stiw 20. 12. 1996 kai tropopoiei· thn odhgi·a 86/378/EOK gia na thn katasth·sei sy·mfvnh prow to a·ruro 119 thw synuh·khw EK, o·pvw ayto· ermhney·uhke apo· to Dikasth·rio sthn apo·fash· toy «Barber» kai tiw synafei·w apofa·seiw oi opoi·ew akoloy·uhsan, proble·pei o·ti ta kra·th me·lh ofei·loyn na lamba·noyn ta aparai·thta me·tra gia th symmo·rfvsh· toyw sthn en lo·gv odhgi·a to argo·tero e·vw thn 01. 07. 1997. H Epitroph· proti·uetai na apeyuy·nei epistolh· prosexv· w se o·la ta kra·th me·lh gia na toyw zhth·sei plhrofori·ew sxetika· me ta me·tra poy e·laban me skopo· th ue·sh se efarmogh· thw odhgi·aw. (1) EE L 225 thw 12. 8. 1986. (2) EE L 46 thw 17. 2. 1997. (3) H iso·thta metaxei·rishw metajy· andrv· n kai gynaikv· n o·son afora· thn hliki·a thw syntajiodo·thshw ston tome·a tvn katastatikv· n systhma·tvn den e·xei ako·mh kauiervuei·. H odhgi·a 79/7/EOK (EE L 6 thw 10. 1. 1979), epitre·pei [a· ruro 7(1)(a)] th diath·rhsh thw diafora·w hlikiv· n syntajiodo·thshw ana·loga me to fy·lo. (98/C 21/186) GRAPTH ERVTHSH E-1736/97 ypobolh· : Dominique Baudis (PPE) prow thn Epitroph· (23 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Mia koinh· eyrvpai¤kh· arxh· gia thn pistopoi·hsh ston tome·a thw aeronaytikh·w Poia· syne·xeia do·uhke sto ai·thma toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy gia ypobolh· miaw pro·tashw sxetika· me th dhmioyrgi·a miaw eyrvpai¤kh·w arxh·w gia th dieunh· enarmo·nish kai thn efarmogh· kanonismv· n ston tome·a thw aeroploi(cid:143)aw, kano·nvn asfalei·aw kai diadikasiv· n pistopoi·hshw, EGGR. A3-0426/92 (1); (1) EE C 72 thw 15. 3. 1993, sel. 173. Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (3 Ioyli·oy 1997) H Epitroph· e·xei epaneilhmme·na toni·sei thn ana·gkh y·parjhw eno·w eyrvpai¤koy· organismoy· gia ta ue·mata thw aeroporikh·w asfa·leiaw, apostolh· toy opoi·oy ua ei·nai h kauie·rvsh koinv· n apaith·sevn asfalei·aw ychloy· epipe·doy kai h diasfa·lish thw apotelesmatikh·w kai omoio·morfhw efarmogh·w toyw se o·lh thn Eyrv· ph kauv· w kai h prov· uhsh· toyw se pagko·smio epi·pedo. H Epitroph· ene·krine stiw 10 Dekembri·oy 1996 th sy·stash apo·fashw toy Symboyli·oy me thn opoi·a ejoysiodotei·tai h Epitroph·, ba·sei tvn diapragmateytikv· n odhgiv· n, na dieja·gei tiw diapragmatey·seiw ej ono·matow thw Koino·thtaw me tri·tew eyrvpai¤ke·w xv· rew me sto·xo th sy·nach thw dieunoy·w sy·mbashw poy uevrei· anagkai·a gia th sy·stash thw en lo·gv arxh·w. Oi sxetike·w syzhth·seiw synexi·zontai sth ba·sh ayth· sto Symboy·lio kai h Epitroph· eyelpistei· o·ti ua thw douei· sy·ntoma h e·gkrish poy ua thw epitre·cei na proxvrh·sei me tiw sxetike·w ergasi·ew. Oi proue·seiw thw Epitroph·w syzhth·uhkan apo· thn epitroph· metaforv· n kai toyrismoy· toy Koinoboyli·oy kata· th dia·rkeia tvn syzhth·sevn poy ei·xan vw epi·kentro· toyw thn anakoi·nvsh thw Epitroph·w me ti·tlo «H koinotikh· strathgikh· gia th belti·vsh thw aeroporikh·w asfa·leiaw» (1). (1) SEC(96) 1083 teliko·. (98/C 21/187) GRAPTH ERVTHSH E-1737/97 ypobolh· : Bernard Stasi (PPE) prow thn Epitroph· (23 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Koinotikh· diaxei·rish tvn fysikv· n po·rvn sth No·tio Afrikh· H Syne·leysh ˝shw Ekprosv· phshw AKE-EOK, poy synh·lue stiw Bryje·llew stiw 17 e·vw 20 Marti·oy 1997, ene·krine omo·fvna, ta chfi·smata sxetika· me th No·tio Afrikh·, sta opoi·a anagnvri·zetai h epityxi·a tvn programma·tvn koinotikh·w diaxei·rishw tvn fysikv· n po·rvn, o·pvw to pro·gramma «Campfire» sth Zimpa· mpoye, kai epibebaiv· netai h yposth·rijh stiw strathgike·w tvn xvrv· n thw Noti·oy Afrikh·w gia thn ana· ptyjh thw agrotikh·w toyw oikonomi·aw kai thn prostasi·a tvn fysikv· n po·rvn me·sv thw apo·doshw armodioth·tvn stiw agrotike·w koino·thtew kai thw stauerh·w xrhsimopoi·hshw tvn fysikv· n po·rvn


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1708/97 van Hiltrud BREYER aan de Commissie. Duitse wet op de toelevering van elektriciteit

text: 11. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 76/49 1. Hoe denkt de Commissie een verdubbeling van het aandeel van hernieuwbare energiebronnen tot het jaar 2010 te kunnen bereiken › zoals in het Groenboek over hernieuwbare energiebronnen wordt bepleit › zonder de basis te scheppen voor een vergoeding voor toelevering van elektriciteit voor hernieuwbare energiebronnen, die een prikkel voor het scheppen van nieuwe productiecapaciteiten moet omvatten? 2. Hoe motiveert de Commissie haar bewering dat de echte door windenergie veroorzaakte extra kosten van DM 20 miljoen in 1995 de intracommunautaire handel in elektriciteit zouden belemmeren? Is de Commissie bovendien op de hoogte van het feit dat het samenwerkingsverband van ondernemingen PreussenElektra dat de klacht heeft ingediend overeenkomstig de wet op de toelevering van elektriciteit helemaal niet verplicht is tot het betalen van vergoedingen, maar dat deze wet primair gericht is tot elektriciteitsdistributieondernemingen, zoals Schleswag, EWE, U¤ NH? Gecombineerd Antwoord op de schritftelijke vragen E-1708/97, E-1710/97, E-1712/97 en E-1717/98 van de heer Papoutsis namens de Commissie (31 juli 1997) In dit stadium kan de Commissie geen commentaar leveren over de verschillende cijfers inzake de kosten en capaciteiten van de Duitse elektriciteitssector. De Commissie bevestigt echter haar engagement voor de bevordering van hernieuwbare energiebronnen. Gezien de positieve reacties op het Groenboek over hernieuw- bare energiebronnen (1) wil de Commissie verdere maatregelen voorstellen om de penetratie van hernieuwbare energiebronnen in de Unie te bevorderen teneinde de vooropgestelde indicatieve doelstelling van een aandeel van 12% tegen 2010 te bereiken. Richtlijn 96/92/EG van het Europees Parlement en de Raad van 19 december 1996 betreffende gemeenschap- pelijke regels voor de interne markt voor elektriciteit (2) trad op 19 februari 1997 in werking. Krachtens de artikelen 8, lid 3, en 11, lid 3, kunnen de lidstaten bij het inschakelen van stroomproductie-eenheden prioriteit geven aan productie-installaties die gebruik maken van hernieuwbare energiebronnen, afvalstoffen of warmte-krachtkoppeling (WKK). De richtlijn houdt zich echter niet bezig met het probleem van de financiering van zulke acties, dat, overeenkomstig het subsidiariteitsbeginsel, op nationaal niveau bij de uitvoering van de richtlijn moet worden opgelost. De Commissie zal alle voorgestelde maatregelen onderzoeken wat hun verenigbaarheid met de richtlijn betreft, onverminderd de relevante bepalingen van het EG-Verdrag, in het bijzonder de bepalingen betreffende de concurrentie. In zijn besluit van 27 mei 1997 over een strategie voor hernieuwbare energiebronnen, goedgekeurd op basis van het Groenboek van de Commissie over hetzelfde onderwerp, tekent de Raad aan dat in het kader van de liberalisering van de energiemarkten een beleid op het niveau van de lidstaten en › met inachtneming van het subsidiariteitsbeginsel › van de Gemeenschap noodzakelijk is om het concurrentievermogen van de hernieuwbare energiebronnen te verbeteren. De Commissie wil meer aandacht schenken aan deze kwestie, inclusief het vraagstuk van de wetten inzake toelevering van elektriciteit, in het kader van het voorbereidend werk voor de opstelling van een Gemeenschapsstrategie voor hernieuwbare energiebronnen. Zoals aangekon- digd in het Groenboek, wil de Commissie haar strategie, in de vorm van een Witboek en een voorstel voor een actieplan, later in 1997 publiceren. (1) COM (96) 576 def. (2) PB L 27 van 30. 1. 1997. (98/C 76/131) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1733/97 van Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) aan de Commissie (23 mei 1997) Betreft: Het gebruik van antibiotica in diervoeder Met betrekking tot het gebruik van antibiotica in diervoerder voor de vleesproductie in de veehouderij en in viskwekerijen zou ik de Commissie het volgende willen vragen: 1. Welke soorten antibiotica acht de Commissie toelaatbaar in diervoerder dat wordt gebruikt in de veehouderij en in viskwekerijen? 2. Welke maatregelen zou de Commissie willen nemen ter vermindering van het gebruik van antibiotica?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1715/97 van Hiltrud BREYER aan de Commissie. Duitse wet op de toelevering van elektriciteit

eurovoc_concepts:
EU Member State
Germany
competition law
electrical energy
electricity supply
national implementing measure
renewable energy
single market
wind energy

text: 10. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 45/87 (98/C 45/106) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1715/97 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (23 mei 1997) Betreft: Duitse wet op de toelevering van elektriciteit In een brief van Commissaris Van Miert aan de Duitse minister van Economische Zaken Rexrodt van 26 oktober 1996 is sprake van de negatieve gevolgen van de Duitse wet op de toelevering van elektriciteit (Stromein- speisegesetz) op de intracommunautaire handel in elektriciteit. Maar de handel in elektriciteit op de interne markt van de EU is in handen van samenwerkingsverbanden van ondernemingen, bijvoorbeeld PreussenElektra, maar niet van elektriciteitsdistributiebedrijven, zoals Schleswag, EWE, U¤ NH, enz. Alleen deze laatste zijn echter overeenkomstig de Duitse wet op de toelevering van elektriciteit verplicht op basis van windkracht opgewekte elektriciteit op te nemen en te vergoeden. PreussenElektra als zelfstandige producent en exploitant van het doorvoernetwerk heeft tot dusver nog geen enkel kilowatt-uur windenergie overeenkomstig de wet op de toelevering van elektriciteit behoeven vergoeden. Het samenwerkingsverband PreussenElektra kan door de levering van windstroom aan het distributienetwerk alleen minder elektriciteit aan de distributiebedrijven afzetten. Hoe beoordeelt de Commissaris voor energie tegen deze achtergrond de gevolgen van de Duitse wet op de 1. toelevering van elektriciteit voor de intracommunautaire handel in elektriciteit? 2. Hoe moeten deze gevolgen in het licht van de inwerkingtreding van de richtlijn inzake de interne elektriciteitsmarkt, in het bijzonder artikel 14, lid 3, worden beoordeeld, op basis waarvan de energievoorzie- ningsbedrijven verplicht zijn productie, doorvoer en distributie van elektriciteit te scheiden? 3. Hoe staat de Commissie tegenover het feit dat PreussenElektra zich sterk maakt voor zijn dochter- resp. aandeelhoudende ondernemingen, bijvoorbeeld Schleswag of Sydkraft, tegen de achtergrond van het in artikel 7, lid 5, van de richtlijn inzake de interne elektriciteitsmarkt geformuleerde discriminatieverbod, waarin is bepaald dat de exploitant van het netwerk gebruikers of categoriee¤n gebruikers van het netwerk niet mag discrimineren, vooral ten opzichte van zijn dochterondernemingen of aandeelhouders? 4. Is de Commissie niet ook van opvatting dat de artikelen 8, lid 3, en 11, lid 3, van de richtlijn inzake de interne elektriciteitsmarkt nadrukkelijk voorzien in de mogelijkheid van prioritaire regelingen voor hernieuw- bare energiebronnen, waaronder ook minimumvergoedingen voor elektriciteit uit hernieuwbare energiebronnen vallen die bijvoorbeeld door de wet op de toelevering van elektriciteit in Duitsland worden gegarandeerd? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (26 juni 1997) Het Duitse (cid:132)Stromeinspeisegesetz(cid:148) verplicht de elektriciteitsdistributiebedrijven ertoe om met duurzame energie opgewekte elektriciteit tegen een gegarandeerde minimumprijs af te nemen. Deze wet is aangemeld bij de Commissie, die hieraan in 1990 uit hoofde van artikel 92 van het EG-verdrag haar fiat heeft gegeven. De Commissie constateert evenwel dat de marktomstandigheden en prijsvoorwaarden waaronder duurzame energie wordt bevorderd, sindsdien zijn veranderd. 1. In haar resolutie van 27 mei 1997 over een strategie voor duurzame energiebronnen die naar aanleiding van het groenboek van de Commissie (1) is vastgesteld, merkt de Raad op dat in het kader van de liberalisering van de energiemarkten een actief overheidsbeleid op het niveau van de lidstaten en, rekening houdende met het subsidiariteitsbeginsel, op dat van de Gemeenschap nodig is om de concurrentiepositie van duurzame energie te verbeteren. De Commissie komt binnenkort met een witboek en een actieplan voor duurzame energie. In dit verband zal zij onderzoeken of een aanpak zoals die van het (cid:132)Stromeinspeisegesetz(cid:148) geschikt is. Richtlijn 96/92/EG betreffende gemeenschappelijke regels voor de interne markt voor elektriciteit (2) 2. en 3. is op 19 februari 1997 in werking getreden. De lidstaten hebben twee jaar de tijd om deze in nationaal recht om te zetten. De Commissie is daarom niet in staat nu al het gedrag van Preussen Elektra aan artikel 7, lid 5, en artikel 14, lid 3, van deze richtlijn te toetsen. Op grond van artikel 8, lid 3, en artikel 11, lid 3, van de richtlijn is het inderdaad mogelijk bij de 4. aanbesteding van productie-installaties prioriteit te geven aan duurzame energie, maar de richtlijn spreekt zich niet uit over de financiering hiervan. Deze moet in het kader van de in de punten 2 en 3 genoemde omzetting op nationaal niveau worden geregeld, zij het met inachtneming van de verdragsbepalingen inzake staatssteun. (1) COM(96) 576. (2) PB L 27 van 30. 1. 1997


title: QUESTION ECRITE no 1705/97 de Wolfgang KREISSL-DÖRFLER à la Commission. Dommages causés sur l'environnement par la destruction de fruits et légumes excédentaires

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
competence of the Member States
degradation of the environment
environmental tax
fruit
perishable goods
production surplus
vegetable
water pollution
withdrawal from the market

text: 11. 3. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 76/43 de voir son importance de·cro(cid:14)(cid:136)tre. Ces mesures peuvent e·galement permettre d(cid:146)aider les exploitants agricoles a‘ tirer profit de nouvelles possibilite·s offertes par le marche· mondial. La Communaute· tient a‘ la mise en (cid:156)uvre totale de l(cid:146)Uruguay Round et a‘ la poursuite de ce processus, en particulier par la re·duction, du point de vue quantitatif et budge·taire, des restitutions a‘ l(cid:146)exportation. Toutefois, la libe·ralisation des marche·s et la suppression de certaines aides n(cid:146)entra(cid:14)(cid:136)nent pas automatiquement une ame·lioration de la qualite· de l(cid:146)environnement, ni ne permettent d(cid:146)assurer le de·veloppement rural ou d(cid:146)aider les plus de·munis dans les pays en de·veloppement. Des politiques d(cid:146)accompagnement garantissant le caracte‘re multifonctionnel de l(cid:146)agriculture sont ne·cessaires a‘ la re·alisation de ces objectifs. (98/C 76/121) QUESTION E· CRITE E-1703/97 pose·e par Hadar Cars (ELDR) a‘ la Commission (20 mai 1997) Objet: Bureau de repre·sentation a‘ Taipei Lors d(cid:146)une re·union du 14 avril de cette anne·e de la commission des affaires e·trange‘res du Parlement europe·en, Sir Leon Brittan a rappele· que le Parlement souhaitait qu(cid:146)un bureau de repre·sentation soit ouvert a‘ Taipei. Quelles mesures la Commission a-t-elle adopte·es a‘ la suite de cette demande? Sir Leon avait re·pondu qu(cid:146)aucun progre‘s n(cid:146)avait e·te· re·alise· et que la Commission entendait attendre la de·cision relative a‘ la demande d(cid:146)adhe·sion de la Chine et de Taiwan a‘ l(cid:146)OMC. Compte tenu notamment du fait que Hong Kong passera dans un proche avenir sous la souverainete· de la Chine, il serait politiquement opportun que l(cid:146)Union europe·enne tire profit de toutes les possibilite·s pour renforcer ses contacts avec Taiwan. C(cid:146)est pourquoi les crite‘res de politique commerciale ne sauraient de·cider a‘ eux seuls de la question du moment opportun pour ouvrir un bureau de repre·sentation a‘ Taipei. Il est d(cid:146)une importance capitale politiquement qu(cid:146)un tel bureau soit ouvert au plus to(cid:136)t. Le Pre·sident Santer est-il pre(cid:136)t a‘ contribuer activement a‘ l(cid:146)ouverture par la Commission dans un proche avenir d(cid:146)un bureau de repre·sentation a‘ Taiwan? Re·ponse donne·e par Sir Leon Brittan au nom de la Commission (13 juin 1997) La Commission estime qu(cid:146)il existe de solides arguments en faveur de l(cid:146)ouverture (si les ressources le permettent) d(cid:146)un bureau de repre·sentation a‘ Taipeh pour poursuivre les politiques communautaires de commerce et de coope·ration. Un bureau de ce type pourrait fonctionner de fa(cid:231)on informelle, tout comme le font les repre·sentations, notamment commerciales, que posse‘dent a‘ Taipeh plusieurs pays, parmi lesquels la plupart des E· tats membres. Il pourrait se charger de ta(cid:136)ches utiles dans le cadre de l(cid:146)actuelle strate·gie communautaire d(cid:146)acce‘s au marche·, et serait certainement plus important encore apre‘s l(cid:146)adhe·sion de Ta(cid:14)¤wan a‘ l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). Par ailleurs, il serait en mesure de contribuer au de·veloppement d(cid:146)actions de coope·ration dans des domaines tels que les sciences et technologies, les e·tudes europe·ennes et pourrait appuyer la coope·ration commerciale. Toutefois, l(cid:146)ouverture de ce bureau de·pend des priorite·s de la Commission concernant le de·veloppement de son re·seau de repre·sentations exte·rieures. Celles-ci sont, a‘ leur tour, lie·es aux ressources humaines et financie‘res disponibles. (98/C 76/122) QUESTION E· CRITE E-1705/97 pose·e par Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) a‘ la Commission (23 mai 1997) Objet: Dommages cause·s sur l(cid:146)environnement par la destruction de fruits et le·gumes exce·dentaires La Commission n(cid:146)ayant re·pondu que d(cid:146)une manie‘re globale (et sur la base de chiffres anciens) a‘ mes questions E-1901/96, E-1902/96 et E-1903/96 (1), je voudrais poser de nouveau la question des dommage cause·s a‘ l(cid:146)environnement (et de leurs cou(cid:136)ts) par la destruction de fruits et le·gumes et demander une re·ponse approprie·e