title: PERGUNTA ESCRITA n. 1622/97 do Deputado Eva KJER HANSEN à Comissão. Direitos das minorias

eurovoc_concepts:
legal basis
linguistic group
minority language
protection of minorities
regional language
rights of minorities

formats: html print


title: Règlement (CE) nº 865/97 de la Commission du 14 mai 1997 fixant une taxe à l'exportation dans le secteur des céréales

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
durum wheat
export tax
groat
meal

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1658/97 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Informe sobre las drogas en Europa

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Den energimæssige dimension af klimaændringerne

eurovoc_concepts:
EU programme
climate change
energy policy
environmental protection
greenhouse gas

text: t * ! - %/ *s 'ir« %> ri ' *|'"4. 1 i» fra-A KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 05. 1997 KOM(97) 196 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TBL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET DEN ENERGIMÆSSIGE DIMENSION AF KLIMAÆNDRINGERNE Indholdsfortegnelse UDFORDRINGEN Forpligtelsen til at nedbringe udledningerne Tendenser inden for C02-udledninger Behovet for politiske beslutninger POTENTIELLE AKTIVITETSOMRÅDER I ENERGIPOLITIKKEN Energieffektivitet og energibesparelse Øget samarbejde med de økonomisk aktører; miljøaftalernes rolle Fremskynde indførelsen af vedvarende energi Bedre energiforvaltning på øer samt på lokalt og regionalt plan Fremme af initiativer inden for kombineret kraftvarmeproduktion El-produktion Integration med andre politikker Teknologi og innovation Begrænsning af udledningen af andre drivhusgasser Skatte- og afgiftsmæssige værktøjer og finansiering 2 2 3 5 5 5 6 6 8 8 9 10 11 11 12 KRAV TIL OG KONSEKVENSER AF FREMTIDENS POLITISKE VALG 12 BILAG 17 MEDDELELSE FRA KOMMISSION TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET OM DEN ENERGIMÆSSIGE DIMENSION AF KLIMAÆNDRINGERNE UDFORDRINGEN Forpligtelsen til at nedbringe udledningerne 1. Klimaændringerne er et emne, der vækker udbredt bekymring i offentligheden. Der er et stigende krav i offentligheden og blandt politikerne om, at klimaændringsspørgsmål skal behandles inden for rammerne af en bredere, bæredygtig udvikling. De politiske beslutningstagere skal reagere på behovet for at nedbringe udledningerne. Den udfordring, Den Europæiske Union står over for, er at føre en politik som er effektiv, realistisk og gennemførlig. Det politiske løfte om at opfylde målsætningerne skal derfor understøttes af politisk handlevilje. 2. Den tredje konference med de stater, der deltager i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaænndringer (COP-3), som finder sted i Kyoto i december 1997, skal føre til, at der træffes beslutninger, som parterne og samfundet som sådan kan godkende og føre ud i livet. Inden for rammerne af Berlin-mandatet har parterne indledt forhandlinger, som skal føre til, at de industrialiserede lande i højere grad forpligter sig til at vedtage kvantitative mål for begrænsning og reduktion inden for specificerede tidsrammer såsom 2005 \ 2010 og 2020; disse mål skal nås gennem iværksættelse af hensigtsmæssige politikker og foranstaltninger. Det endelige mål med disse forhandlinger er at få vedtaget en juridisk bindende protokol på COP-3. 3. Rådets konklusioner vedrørende klimaændringerne af 3. marts viste Fællesskabets handlevilje, idet man enedes om, at Fællesskabet stiller forslag om, at OECD-landene og landene under overgang til markedsøkonomi (bilag X i rammekonventionen) skal forpligte sig til inden år 2010 at nedbringe udledningen af de væsentligste drivhusgasser (CO2, CH4 og N20)2 med 15% i forhold til referenceåret 1990. Hvis vi antager, at CO 2-udledningerne med de nuværende politikker og foranstaltninger stiger med omkring 8% i 2010 sammenlignet med 1990, ville der være en divergens på mere end 20 points over den forhandlingsposition, Rådet har fastlagt Hvis denne store forskel skal udlignes, skal politikkerne og foranstaltningerne være så ambitiøse, navnlig på energiområdet, at de kan føre til fornyet overvejelse af samfundets målsætninger. Det kræver stor politisk vilje at udvikle de nødvendige politikker. 4. De afgørelser, der træffes på den 3. konference, vil derfor få omfattende følgevirkninger, hvis de mål, man forhandler sig frem til, skal nås. Rådet er af den opfattelse, at beslutninger om, hvilke politikker og foranstaltninger der skal vedtages, skal træffes af det Råd, der er ansvarligt for det pågældende politiske område. Kommissionen mener, at de øvrige tværgående politikker, i beslutningsprocessen. Den agter senere i år at udarbejde en bredt baseret meddelelse om klimaændringerne, der beskriver følgerne for politikken og de nødvendige foranstaltninger. Denne meddelelse, som omhandler energidimensionen af klimaændringerne, sigter mod at sætte gang i debatten om Kyoto-processen og fokuserer på følgerne på som berører miljøbeskyttelsespolitikken, bør inddrages 1 Rådet har endnu ikke besluttet sig for en forhandlingsposition for 2005. 2 C02 er den væsentligste af drivhusgasserne energiområdet; denne meddelelse er en forløber for en bredere meddelelse fra Kommissionen om samtlige relevante sektorer, som følger til efteråret Målet er at skitsere den udfordring, de energipolitiske beslutningstagere står over for, udpege en række områder for politiske tiltag, som kan bidrage til at overvinde denne udfordring, og søge at fremme debatten om, hvordan de forpligtelser, vi indgår til nedbringelse af udledningerne, kan opfyldes mest omkostningseffektivt. 5. Inden for Fællesskabet findes der en politisk vilje til at foretage en væsentlig nedbringelse, men resultatet af denne vilje vil kun kunne påvises i praksis, hvis man når de af Rådet fastlagte tal for nedbringelse af udledningerne. Unionen vil på grundlag af sin position i Kyoto appellere til andre stater, der deltager i konventionen under bilag I, nemlig de industrialiserede lande og landene under overgang til markedsøkonomi, om at gennemføre lignende foranstaltninger. Unionen må dog også selv udvise den politiske vilje til at træffe de nødvendige, ofte vanskelige, beslutninger for at opfylde sine mål. 6. Som udgangspunkt er bidraget fra de fælles og samordnede politikker nødvendigt, både for træffes afgørelser om Fællesskabet og for medlemsstaterne, således at der kan hensigtsmæssige foranstaltninger i de forskellige rådssamlinger, der behandler politikker og foranstaltninger vedrørende økonomiske værktøjer, beskatning, energi, FTU, industri, transport og landbrug. Denne meddelelse indeholder en første analyse af det bidrag, som energisektoren skal yde for at nå det vedtagne mål. I betragtning af de omfattende strukturelle ændringer, der kan blive et resultat af de beslutninger, der skal træffes for at omsætte Kyoto-protokollen til praksis, skal vi være opmærksomme på, at det ikke er i kraft af gradvise tilpasninger, men nærmere radikale ændringer i de politiske valg, at vi kan opfylde kravene til miljøbeskyttelse og bæredygtig økonomisk udvikling. Tendenser inden for C02 -udledninger 7. Som baggrund for debatten har Kommissionen for nylig faet gennemført en undersøgelse af, hvordan de energimæssige tendenser kunne udvikle sig, hvis den nuværende situation ikke ændres. Formålet med dette præ-Kyoto-scenario er at undersøge, hvilke politikker og foranstaltninger der skal indføres for at begrænse og nedbringe drivhusgasser3. Præ-Kyoto- scenariet er baseret på en "business as usual "-udvikling uden nye politikker og foranstaltninger til at nedbringe C02-udledningeme4. Med en økonomisk vækst på mere end 2% om året efter 1990 viser dette scenario, at COî-udledningeme vil stige støt med 8% mellem 1990 og 2010 for Den Europæiske Union som helhed. En sektorspecifik prognose over COî-udledningerne giver følgende tal (i mill, ton CO2): Et møde om denne undersøgelse blev afholdt den 19. marts med deltagelse af medlemsstaternes energieksperter og Kommissionens tjenestegrene. Der findes andre scenarier såsom PRIME eller BAT, der er baseret på andre antagelser og meget specifikke politikker og foranstaltninger; disse scenarier viser, at en CCVreduktion på 10% sammenholdt med 1990-niveauet kan nås inden år 2010. Procentvis ændring i forhold til 1990 I 1 9 9 0 1 9 9 5 2 Ô Ô Ô Ï Ô ÏÔ Industri Transport Husholdn. /Servicesektor Kraft-/varmeproduktion Energiindustri Sandede udledninger 626 743 654 1036 141 3200 -10% + 9% - 3% - 5% +7% - 2% -14% +22% - 1% - 2% + 9% + 2% -15% +39% + 4% +2% + 12% + 8% 8. Det bør desuden bemærkes, at COî-udledningeme på verdensplan forventes at stige væsentligt i de næste to årtier. Denne store stigning skyldes befolkningstilvæksten og industrialiseringen i Asien, Latinamerika og Afrika. Omkring 3/4 af den forventede forøgelse af COî-udledningeme i 2020 vil stamme fra udviklingslandene. Andelen af de globale udledninger fra landene under bilag I (omkring 70% i 1990) vil uden tvivl falde væsentligt i de kommende få årtier. I 2020 kan bidraget fra landene under bilag 1 nedbringes til lige over 50%. Unionen er i dag med kun 6% af verdens befolkning ansvarlig for omkring 16% af de energirelaterede C02-udledninger på verdensplan. Hvis den nuværende udvikling fastholdes, vil denne andel falde til omkring 12%. Hvis der iværksættes omfattende politiske foranstaltninger, ville denne andel blive endnu lavere, idet hovedparten af foranstaltningerne skal gennemføres i landene under bilag 1 og Den Europæiske Union. Analysen på verdensplan viser, at selv omfattende foranstaltninger i Fællesskabet kun i en vis udstrækning kan ændre tendenserne på verdensplan. Samarbejde med udviklingslandene er af afgørende betydning. Ikke desto mindre er omfattende foranstaltninger på Fællesskabsplan dog nødvendige for at iværksætte og støtte bestræbelserne på verdensplan. 9. Resultaterne af prce-Kyoto-ana\y&en er baseret på følgende hovedantagelser: • økonomisk vækst på 3% om året i de kommende år og gennemsnitlig vækst i BNP i hele perioden fra 1990 til 2020 på lidt over 2% om året; • fortsat stigende kapacitet i sværindustrien; • ingen nye politikker til at styre efterspørgslen efter energi og transport; • priserne på importeret energi vil stige indtil 2020; olieprisen vil nå 32 (95)$/tønde i 2020; prisen på naturgas vil stige i takt med udviklingen i olieprisen, hvorimod prisen på kul vil stige langsommere; • investeringerne i el-produktion fastsættes på basis af grænseomkostninger på langt sigt; kernekraftværkernes levetid forventes at være på op til 40 år. Konsekvenserne vil være at • energiintensiteten ventes at falde med i gennemsnit 1,3 % årligt mellem 1990 og 2020. (Energiintensiteten forventes at øges med 1,3% årligt mellem 1995 og 2005, med 1,6% om året i de følgende fem år frem til 2010 og med 1,4% om året fra 2010 til 2020). • der ikke sker væsentlige nedbringelser af kulstofintensiteten. Forbedringen i kulstofintensiteten på 1,0% om året i første halvdel af 1990'erne forventes ikke at fortsætte. Kulstofintensiteten vil angiveligt forbedres med kun 0,4% om året fra 1995 til 2005 og 0,3% i de efterfølgende 5 år frem til 2010; tendensen kan vende med en stigning i kulstofintensiteten på 0,4% om året mellem 2010 og 2020 til følge. Behovet for politiske beslutninger 10. Den ønskede nedbringelse af C02-udledningeme er afgørende for valg af politikker og foranstaltninger. I betragtning af tendenserne efter år 2000 i præ-Kyoto-scenari&t vil det for at få nedbragt udledningerne af drivhusgasser i Unionen med 15% fra nu og frem til 2010 være nødvendigt at træffe vidtrækkende energipolitiske beslutninger, således at det ved et konstant BNP-niveau bliver muligt at reducere energiintensiteten (navnlig gennem energiforvaltning og energibesparelse) og kulstofintensiteten (navnlig gennem fremme af vedvarende energikilder). 11. Der kan anvendes forskellige kombinationer af politikker og værktøjer til at nedbringe udledningen af drivhusgasser. Der skal træffes beslutninger om, hvilken retning man skal gå i. Vi skal have defineret den mest omkostningseffektive pakke af foranstaltninger til at opnå det ønskede miljømæssige resultat. 12. For at få defineret de bedste af de forhåndenværende muligheder skal der træffes frivillige nærmere beslutninger om de nødvendige foranstaltninger, om vi skal anvende en særlig strategi i forbindelse med brændselsblandinger, om vi skal opstille mål for energiintensitet eller indførelse af vedvarende energi, og hvordan gennemførelsen af foranstaltningerne skal fordeles på regeringer, industri og andre økonomiske sektorer. lovgivningsmæssige og 13. Vi må være opmærksomme på, at det vil kræve mange ressourcer at tage denne udfordring op. Spørgsmålet om omkostningernes størrelse og hvilke ressourcer Unionen og de enkelte medlemsstater er villige til at bruge, skal behandles. 14. Formålet med denne meddelelse er at fremme debatten både i og uden for Fællesskabets institutioner, navnlig om energisektoren. Der findes ingen lette svar, men det forhold, at der er tale om et stort problem med at bekæmpe antropogoniske klimaændringer, må ikke afholde os fra at søge efter de mest effektive og gennemførlige løsninger. En række potentielle aktivitetsområder præsenteres i denne meddelelse for at skabe et grundlag for debat om de politiske beslutninger, der skal træffes. POTENTIELLE AKTIVITETSOMRÅDER I ENERGIPOLITIKKEN Energieffektivitet og energibesparelse 15. Energibesparelse er en meget effektiv og ofte "omkostningsfri" måde at nedbringe drivhusgasserne på. De "ubrugte" energikilder er faktisk dem, der stemmer bedst overens med begrebet bæredygtig udvikling. Desuden reducerer de importen af energi, øger forsyningssikkerheden og skaber arbejdspladser. Energiforbruget behøver ikke at stige, selvom BNP vokser. I præ-Kyoto-scenariet forventer man imidlertid en støt stigning i efterspørgslen på trods af, at man samtidig forventer et fald i energiintensiteten på 1,3% mellem 1995 og 2005, og på 1,6% mellem 2005 og 2010. Der er behov for en proaktiv og som energieffektivitet, hvis vi skal virkeliggøre de ofte mangfoldige omkostningsfri muligheder og tøjle væksten Dette skal suppleres med i efterspørgslen. foranstaltninger baseret på prismekanismen. energforvaltningspolitik, energibesparelse fremmer 16. SAVE-programmet er et vigtigt element i Fællesskabets strategi til nedbringelse af C02- udledningerne JOULE-THERMlE-programmct understøtter desuden forskning og demonstration inden for nye energibesparelsesteknologier. Man må imidlertid ikke være blind for, at hindringerne for energieffektivitet og -besparelse ikke alene og især er af teknologisk art. Derfor har man under SAVE I fremsat en række lovgivningsmæssige forslag. Der er indført et europæisk deklarationssystem til husholdningsapparater og fastsat energieffektivitetsnormer for kedler, køleskabe og dybfrysere, men der er mulighed for langt større aktivitet for at fremme energibesparelser. 17. Erfaringerne fra SAVE viser, at Rådet ikke altid har været rede til at vedtage de love vedrørende energieffektivitet og stille de økonomiske ressourcer til rådighed, der er en forudsætning for at udnytte mulighederne for energibesparelser i Fællesskabet og fa løst problemerne med klimaændringerne. Nye forpligtelser til at nedbringe udledninger bør fere til grundige overvejelser om, hvordan vi når et godt stykke videre end det, man i de seneste år har opnået på energibesparelsesområdet 18. Kommissionen har forsøgt at tilskynde el- og gasforsyningsselskaberne til ikke at betragte sig selv som leverandører, men som servicevirksomheder; dette kunne føre til en kraftig reduktion af energiefterspørgslen, som vil være særlig udtalt i husholdningerne. Derfor har Kommissionen stillet forslag om et direktiv, der tilskynder til anvendelse af rationelle planlægningsteknikker i forbindelse med udbud og efterspørgsel. Det er endnu ikke vedtaget i Rådet. Energiselskaberne skal omdannes til energiserviceselskaber, som tilbyder forbrugerne en lang række energiserviceydelser, så de sparer energi, samtidig med at de får en bedre service. Kommissionen vil styrke dialogen med energiforsyningsindustrien for at fremme indførelsen af energjbesparelsesserviceydelser og en mere effektiv energiproduktion. Man bør ligeledes prioritere effektive og økonomiske energiserviceydelser i FTU-aktiviteterne, især på kort og mellemlangt sigt. Øget samarbejde med de økonomiske aktører; miljøaftalernes rolle 19. Selvom industrien i de senere år har gjort fremskridt inden for energibesparelse og energieffektivitet, er yderligere initiativer nødvendige, herunder på området miljøaftaler. Langsigtede aftaler er et middel, der skal udvikles, hvor dette er hensigtsmæssigt. Hvis dette middel blev anvendt i hele Unionen, kunne energieffektiviteten forøges og CO2- udledningeme nedbringes. Desuden er der store muligheder for at nedbringe C02-ud- ledninger på bilområdet, og de store virksomheder bør tilskyndes til at tage del i denne proces på frivillig basis5. Fremskynde indførelsen af vedvarende energi 20. Selvom man i mere end 20 år i Europa - og andre steder - har forsøgt at tilskyndee til anvendelse af vedvarende energi, har man langt fra udnyttet hele det økonomiske poten tiale. I november 1996 offentliggjorde Kommissionen en grønbog6 om en strategi til øget brug af vedvarende energikilder, som på langt sigt kan understøtte en bæredygtig udvikling, fordi de generelt ikke udvikler CO2, ikke indebærer teknologiske risici, generelt er til rådighed lokalt og rummer mange andre fordele. 21. Kommissionen vurderer, at en fordobling af disse energikilders andel (fra 6 til 12%) frem til 2010 er et ambitiøst, men realistisk mål. Følgerne af at forøge den vedvarende 5 Eksempel : FIAT's forpligtelse over for den italienske regering til at nedbringe C02-udledningerne med 20%. 6 KOM(96) 576 af 20. november 1996. energis andel analyseres for eksempel i TERES E-undersøgelsen, navnlig i forhold til COrudledninger, forsyningssikkerhed og beskæftigelse. Hvad angår COî-udledninger, forventes det i "den bedste praksis"-scenariet, hvor den vedvarende energis andel er på 12,5%, at C02-udledningerne nedbringes med 386 millioner tons om året frem til 2010 (svarende til 11% af den samlede C02-udledning); beregningen er baseret på SAFIRE- modellen. 22. Det er nødvendigt med den rette politiske vilje for at iværksætte aktioner, der kan bidrage til at sikre en væsentlig forøgelse af den vedvarende energis andel. Disse energikilder vil ikke blot bidrage til at begrænse vore egne udledninger af drivhusgasser; men i betragtning af det endnu større potentiale, der findes i udviklingslandene, vil de også gøre det muligt at sikre energiforsyning med begrænset indvirkning på miljøet i de områder, der endnu ikke er tilsluttet energiforsyningsnet. Inden for rammerne af Fællesskabets programmer, navnlig JOULE-THERMIE, er der udviklet adskillige teknologier inden for vedvarende energi, og de har vist, at de er konkurrencedygtige (for eksempel biomasse, vindenergi og fotovoltaisk energi). En stor del af disse teknologier anvendes i decentrale anlæg. For at øge deres markedsandel er det vigtigt, at de også indføres i de centrale anlæg; denne udvikling kan lettes ved at styrke demonstrations- og udbredel sesakti viteteme. 23. Båndene mellem landbrug og skovbrug - miljø - energi bør styrkes. Biomasse er en energikilde, der kan yde et væsentligt bidrag i bestræbelserne på at bekæmpe klimaændringerne. Landbruget og skovbruget kunne bidrage til at nedbringe CO2- udledningeme ved at udvikle C02-dræn, som derefter kunne udnyttes til energimæssige formål. Aktiviteterne inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og de skatte- og afgiftsmæssige foranstaltninger skal styrkes for at sikre, at denne metode bliver gennemførlig rent økonomisk; det kan som nævnt ske ved at styrke forsknings-, demonstrations- og udbredelsesaktiviteteme, men også ved den socioøkonomiske forskning i markedsintegration. 24. At fjerne de hindringer, der står i vejen for en mere udbredt udnyttelse af vedvarende energi, gennem harmonisering, indførelse af normer og økonomisk bistand til pilotprojekter og informationsaktiviteter er et af målene i Kommissionens nye forslag til ALTENER-programmet. Dette program bør hurtigt vedtages i Rådet, og hvis det skal komme med et brugbart bidrag til fremme af vedvarende energi, skal der stilles tilstrækkelige ressourcer til rådighed til programmet. 25. Det er vigtigt at fremme dialogen med el-produktionsselskaberne for at få dem til at forpligte sig til at producere en ikke ubetydelig mængde elektricitet på basis af vedvarende energi. Erfaringer på dette område i visse medlemsstater viser, at en sådan forpligtelse bidrager til at skabe et klima, som er gunstigt for indførelsen af vedvarende energi. Man bør i højere grad overveje, hvordan man fremmer brugen af vedvarende energi. Kommissionen overvejer at stille forslag i denne henseende, navnlig at undersøge mulighederne for at garantere en mindstepris for disse energikilder. 26. Reaktionerne på grønbogen fra langt størstedelen af de berørte kredse understøtter Kommissionens synspunkt om, hvor vigtigt det er at sikre en betragtelig forøgelse af den vedvarende energis andel. Kommissionen vil fremlægge konkrete forslag i den hvid bog og handlingsplan, der er under udarbejdelse. De påtænkte foranstaltninger skal stå i et rimeligt forhold til de opstillede mål. Medlemsstaterne skal desuden udvikle deres egne nationale strategier til fremme af vedvarende energi. Bedre energiforvaltning på øer samt på lokalt og regionalt plan 27. Mere udbredt decentralisering af energiforvaltningen og større inddragelse af borgerne vil bidrage til at fa løst de globale problemer og sikre bedre kontrol med væksten i energiefterspørgslen. På Habitat li-konferencen i Istanbul i juni 1996 blev det påpeget, at befolkningstilvæksten især vil finde sted i byerne, som i dag udgør 75% af befolkningen i Unionen og står for 70% af energiforbruget. Dette viser, at der skal rettes mere opmærksomhed mod problemerne med energiforvaltning i byområderne. Kommissionen og medlemsstaterne bør prioritere FTU-aktiviteter i byerne og inddrage alle energimæssige aspekter i forberedelsen af nøgleaktionen under det femte rammeprogram, Fremtidens By. 28. De lokale og regionale myndigheder har omfattende magtbeføjelser inden for service-, bolig- og transportsektorerne. Gennem sit program for energiforvaltning på regionalt og lokalt plan, en aktivitet, der nu falder under SAVE-programmet, søger Kommissionen at sikre, at politikerne og de øvrige berørte parter på lokalt plan inddrages i arbejdet ved at støtte oprettelsen af energiforvaltningsorganer i regionerne, på øerne og i byerne. Energiforvaltningsorganemes primære rolle er at fremme energibesparelse og vedvarende energi. Der er desuden etableret nyttige netværk7, hvis rolle bør styrkes for at fremme de tværnationale foranstaltninger. 29. De offentlige kontrakter, der indgås af lokale og regionale myndigheder i Unionen, udgør samlet et enormt energiøkonomisk potentiale. I disse kontrakter bør der tages hensyn til den energimæssige dimension og klimaændringerne. De offentlige myndigheder kunne således fungere som primus motor ved at anvende produkter, der forbruger mindre energi og reducerer udledningen af drivhusgasser. De lokale og regionale myndigheder kunne også automatisk arbejde ud fra energiforvaltningsprincipper i deres nybyggerier. Undersøgelser har vist, at visse offentlige bygninger forbruger op til fire gange så megen energi som andre i samme område. 30. Der er et stort uudnyttet potentiale til at nedbringe C02 på lokalt og regionalt plan. Regionsudvalget kunne spille en stor rolle, navnlig ved sammen med de øvrige relevante beslutningstagere at fremme energibesparelser og vedvarende energi. Fremme af initiativer inden for kombineret kraft-/varmeproduktion 31. Teknologierne til el-produktion og kombineret kraft-/varmeproduktion har udviklet sig hurtigt, hvilket betyder, at den bedst tilgængelige teknologi kan skabe en kraftig effektivitetsforøgelse. I mange tilfælde rummer disse avancerede teknologier ligeledes økonomiske fordele. Kommissionen er i færd med at udarbejde en meddelelse om kombineret kraft-/varmeproduktion, hvis mål blandt andet er at fremme dens anvendelse. Der findes allerede mange eksempler i visse medlemsstater, som viser værdien af denne teknologiske metode, men dens udbredelse varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. 32. Synergien mellem kombineret kraft-/varmeproduktion og fjernvarme-/kølenettet skal udnyttes bedre. Anvendelsen af biomasse i kombineret kraft-/varmeproduktion letter denne metodes indførelse. Et af midlerne til at fremskynde indførelsen af kombineret kraft- Zvarmeproduktion er begrebet tredjepartsfinansiering (TPF), som skal promoveres over for pengeinstitutterne, så de gør mere udbredt brug af det. I markedsøkonomisk sammenhæng vil kombineret kraft-/varmeproduktion på langt sigt sandsynligvis blive mere udbredt, , hvis der er gennemskuelige og rimelige regler for mængden af og prisen på den 7 FEDARENE for regioner, ENERGIE CITES for byer og ISLENET for øer. 8 producerede elektricitet; og hvis den nye situation for gaskontrakteme ikke begrænser konkurrenceevnen. 33. Det er værd at bemærke, at selv en væsentlig gennemtrængen af kombineret kraft- Zvarmeproduktion ikke vil være tilstrækkelig til at undgå en samlet stigning i CO2- udledningerne. Kommission mener dog, at der er mulighed for, at kombineret kraft- Zvarmeproduktion kan bidrage til at nedbringe udledningerne. El-produktion 34. Udviklingen i kraft-Zvarmeproduktionssektoren er af afgørende betydning for de samlede C02-udledlninger. Denne sektor står for omkring en tredjedel af de samlede udledninger, men der er dog mulighed for begrænsning af COi-udledningerne på trods af forøget efterspørgsel efter el og varme. I præ-Kyoto-scenariet forventes CO2- udledningerne fra kraftværker at forblive omkring deres 1990-niveau frem til 2010. Desuden skal den igangværende udvikling af de transeuropæiske net gøre det muligt at optimere anvendelsen af el-produktionskapaciteten i hele Unionen og sikre brændsel med lavt kulstofindhold til de egne af Europa, hvor disse produkter ikke allerede er tilgængelige. 35. Selvom der kun er få og begrænsede muligheder for omlægning til andre brændselstyper i transportsektoren, er det i elektricitetssektoren muligt at indføre eller fastholde brugen af kulstoffri brændselstyper eller forøge andelen af brændsel med lavt kulstofindhold. Man bør på C02-området overveje den rolle, elektricitet kan spille som et vigtigt element i udviklingen af nyskabende metoder til produktion, kommunikation og mobilitet, som kan dæmpe COî-udledningerne i kraft af lavere kulstof- og energiintensitet. Følgende skema giver kraft- billede af udviklingen Zvarmeproduktionsområdet samt energi- og kulstofintensiteten i denne sektor. i C02-udledningerne på et detaljeret Gennemsnitlig årlig ændring (% om året) I 1990-2000 2000-2010 1990-2010 COî-udledninger Energiintensitet Kulstofintensitet - 0,2% - 0,5% - 1,7% [ + 0,3% - 1,5% - 0,5% + 0,1% - 1,0% -1,1% (præ-Kyoto-undersøgelse) Kommissionens tjenestegrene foretager sammen med den europæiske el-industri en større undersøgelse af det potentielle bidrag, som elektricitet kan yde til en bæredygtig udvikling og navnlig til imødegåelse af klimaændringerne. 36. Takket være de teknologiske fremskridt siden den industrielle revolution har forøgelsen af kraftværkernes ydeevne været konstant. Denne forøgelse bør fortsætte og også styrkes, da der stadig er et stort teoretisk potentiale, som ikke er blevet udnyttet i tilstrækkelig grad. For eksempel kan rene og effektive teknologier til forbrænding af naturgas, kul eller brunkul forøge ydeevnen ved el-produktion med 5-10%, hvilket medfører omkostningsbesparelser på brændsel og en begrænsning af udledningen af drivhusgasser på 15-30%. Den globale virkning vil i vid udstrækning afhænge af graden af teknologiernes gennemtrængen i Unionen og en stor del af kloden, som gør udbredt brug af fast brændsel (Kina, Indien, ASEAN osv). Et program på fællesskabsplan til fremme af rene teknologier med høj ydelse, som anvender fast brændsel og andre lignende produkter, kan være hensigtsmæssigt. 37. Kerneenergiens bidrag til at begrænse drivhusgasserne bør også nævnes. Ifølge de nuværende planer ventes den eksisterende kerneenergi effekt i Fællesskabet kun at stige langsomt i de kommende år. Det forventes, at kerneenergien from til år 2010 fortsat - mon dog i mindre omfang - vil bidrage til at begrænse væksten i drivhusgasser. Efter 2010 vil en række atomkraftanlæg komme ind i op lægningsfasen De mere langsigtede forhold i forbindelse med vejledende fremgår kerneenergiprogram. af Kommissionens atomkraftenergi 38. Naturgassen trænger i dag hurtigt ind i el-sektoren, men denne hurtige udvikling vil sandsynligvis have toppet i 2010. Derefter skal denne gennemtrængningsgrad navnlig af hensyn til forsyningssikkerheden tages op til grundig overvejelse. 39. Det er klart, at det nuværende samlede energiforbrug er uforeneligt med kravene til bæredygtig udvikling på langt sigt Det er nødvendigt at begrænse anvendelsen af fossile brændsler for at sikre, at Fællesskabet kan nå sine mål for nedbringelse af udledningerne i henhold til protokollen fra klimaændringskonventionen. Dette synspunkt er udbredt blandt de største internationale organisationer, nationale regeringer og, hvilket er særlig vigtigt, store dele af energiindustrien selv. Integration med andre politikker 40. Da energiefterspørgslen afhænger af andre økonomiske aktiviteter, er det vigtigt at styre energiefterspørgslen for at sikre, at stigningen i efterspørgslen, ved en given kvalitet i energiserviceydelserne, er så lav som muligt og effektiviteten så høj som muligt. På denne landbrugs- og skovbrugspolitikken, baggrund skal de øvrige politikker, navnlig politikkerne vedrørende miljøbeskyttelse og forvaltning af affald, transport, forskning og udvikling, skatter og afgifter, egnsplanlægning samt regional og lokal udvikling i stigende grad tage udgangspunkt i mål for nedbringelse af udledningen af drivhusgasser og udviklingen af C02-dræn. Kommissionen vil fremlægge en oversigt i en meddelelse senere i 1997, der kommer til at indeholde samtlige initiativer vedrørende klimaændringerne på alle politiske områder. 41. Det er vigtigt at overveje, hvordan strukturfondene og samhørighedsfonden i endnu højere grad kan anvendes til at finansiere projekter, som reducerer udledningen af drivhusgasser, navnlig i forbindelse med projekter om energi og C02-dræn. Ud over energispecifikke projekter kan projekter inden for infrastruktur bidrage til at bekæmpe klimaændringerne. I strukturfondenes fremtidige programmer og foranstaltninger skal der tages hensyn hertil8. 42. Initiativer til bekæmpelse af klimaændringerne vil desuden skabe nye arbejdspladser i specifikke sektorer. Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne foretage grundige undersøgelser af den jobskabende virkning af foranstaltningerne til bekæmpelse af klimaændringerne. Desuden skal der gøres en øget indsats på undervisningsområdet. for Udvikling af For eksempel bør CEDEFOP Erhvervsuddannelse) arbejde med energiforvaltning. (Det Europæiske Center 43. Hvad angår den fælles landbrugspolitik, kunne et initiativ vedrørende anvendelse af biomasse til energiproduktion inden for rammerne af reformen af den fælles landbrugspolitik være en anden mulighed for nærmest neutral udnyttelse, for så vidt angår udledning af drivhusgasser. Hvis denne løsning udtænkes fornuftigt, kunne den lige landbrugspolitik. Forøgelse af ledes bidrage til at nå målene for den fælles KOM (96) 339 af 25. september 1996 - vejledende kerneenergiprogram i henhold til Euratom-traktatens artikel 40. 10 energieffektiviteten og udvikling af biobrændsler i landbruget udgør ligeledes praktisk gennemførlige løsninger, som skal undersøges i detaljer. Udvikling af C02-dræn bør desuden gennemføres i de lande, hvor det er nødvendigt. Teknologi og innovation 44. Den nylige vedtagelse af Kommissionens forslag til det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling stemmer overens med dagsordenen i Kyoto. Det er vigtigt at sikre en tæt og fortsat koordination af politikkerne inden for FTU og energi. Rene teknologier kan yde et positivt bidrag, og resultaterne er langvarige. Det femte rammeprogram og navnlig nøgleaktiviteten "systemer og avancerede energiserviceydelser" og de eksisterende programmer "JOULE-THERMIE" og "Miljø og klima" bør prioritere aktiviteter, der fremmer teknologier, hvis energi- og kulstofeffektivitet er et væsentligt fremskridt i forhold til det, der findes på markedet. 45. Vi skal udvikle en effektiv og bæredygtig energiforsyning ved at bruge de forskellige energiteknologier. På energiudbudssiden kan følgende områder nævnes: kombinerede kredsløb, rent kul, brændselsceller, vedvarende energikilder (vindenergi, biomasse, termisk solenergi og fotovoltaisk • solenergi), nye termodynamiske kredsløb osv. Hvad angår efterspørgslen, skal bestræbelserne fortsættes på følgende områder: nye køretøjer og i husholdningsapparater (navnlig køleudstyr), motorer, forbedring af effektiviteten elektrotekniske apparater, elektroniske anordninger til styring af energiforbruget i hjemmet, udvikling af Fremtidens By osv. Endelig skal socialforskningen styrkes, da man endnu ikke i tilstrækkelig høj grad har undersøgt forbrugerens adfærd i forbindelse med energimæssige valg, navnlig som energiforbruger. Begrænsning af udledningen af andre drivhusgasser 46. Ud over udledningen af C02 udgør kulminerne en væsentlig kilde til udledning af metan, og produktion og distribution af naturgas medfører uvilkårligt gasudslip9. Hvad angår udledningern fra kulminedrift, anvendes der i udstrakt grad forebyggende teknikker i Unionen. Det bør sikres, at også vore partnere i de associerede lande bruger disse teknikker. Kontrollen med kvaliteten af naturgasdistributionsnettet bør øges for at begrænse udslip. Kommissionen vil på dette område fremme indgåelsen af frivillige aftaler med gasindustrien10. Også her ville det være nødvendigt at øge overførslen af know-how og bedste praksis til tredjelande. Grundforskning inden for produktion og transport af gas bør ligeledes styrkes for at opnå forbedringer, der også kan retfærdiggøres ud fra et økonomisk synspunkt. 47. Selvom affaldssektoren ikke er direkte forbundet med energisektoren, er der somme tider en vis synergi mellem disse sektorer. Med overfloden af energikilder kan denne sektor meget vel klare sig uden energimæssig udnyttelse af affald. Forvaltningen af affaldet er imidlertid af væsentlig interesse for de lokale myndigheder, og selvom genbrug har førsteprioritet, bliver der ofte en sidste rest affald tilbage, som skal anbringes, og som uvægerligt vil frembringe metanudledninger. Metanen i dette affald bør genindvindes og udnyttes energimæssigt eller i det mindste forbrændes. Kompostering af den organiske del af affaldet kan ligeledes yde et væsentligt energimæssigt bidrag. Derimod kan visse typer affald, hvis det er økonomisk og miljømæssigt forsvarligt, forbrændes, så man får en I sin meddelelse KOM (96) 557 endelig udg vedrørende metan af 15. november 19% foreslår Kommissionen forskellige tiltag, som den agter at fremme med henblik på at begrænse disse udledninger. For eksempel har den nederlandske gasindustri indgået en frivillig aftale med regeringen, hvor den forpligter sig til at nedbringe metanudledningerne med 10%. 11 samlet genindvinding af energi. Der vil blive fremlagt lovgivningsmæssige og teknologiske initiativer til nedbringelse af omfanget af drivhusgasser inden for rammerne af strategien for affald. 48. Sidst, men ikke mindst er det med hensyn til udledningen af N20 således, at forbrænding i fluidiseret leje, som er en af de mest lovende teknologier inden for ren forbrænding af fast brændsel, frembringer lave mængder drivhusgas. I forskningsprogrammerne skal der lægges større vægt på forståelse af de mekanismer, der frembringer denne gas, og på midlerne til at afhjælpe dette. Flere forskningsprojekter under programmet "Miljø og klima" omhandler udledninger, atmosfærebalance og påvirkningen af klimaet fra andre drivhusgasser end C02. Skatte- og afgiftsmæssige værktøjer og finansiering 49. Kommissionen vedtog den 12. marts 1997 et direktivforslag, som udvider Fællesskabets ordning for mindsteafgifter til at omfatte alle energiprodukter. Forslaget skelner mellem de vedvarende energikilder, energieffektiviteten og nyskabelsen og understøtter dermed den fremgangsmåde, der er fulgt i denne meddelelse. Ud over at omstrukturere skatte- og afgiftssystemet bidrager det også til at løse den vanskelige opgave det er at sikre, at forureneren betaler omkostningerne. Kommissionen anbefalede netop i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse fra 1993 at anvende dette princip. 50. Hvis udledningen af drivhusgasser i Unionen skal nedbringes med ca. 20% i forhold til præ-Kyoto-scenariet, skal der udarbejdes et ambitiøst program for politikker og foranstaltninger. Erfaringerne fra visse medlemsstater kan vise, hvilken vej man skal gå på området. Foranstaltninger såsom grønne lån i Nederlandene og "grøn elektricitet", der sælges til visse forbrugere i Tyskland, bør undersøges og eventuelt udnyttes på Fælles skabsplan, hvilket også gælder de franske pilotprojekter vedrørende biobrændsel. En anden idé blev præsenteret i grønbogen om en strategi på fællesskabsplan til fremme af ved varende energikilder, nemlig et kreditsystem til fremme af disse energikilder. 51. Hvis det viser sig påkrævet at indføre nye, omfattende politiske initiativer, kan det blive nødvendigt meget nøje at undersøge, om det er muligt at sikre finansiering på andre niveauer ved at skaffe ressourcer, der er øremærket til energiforvaltning og vedvarende energi. 1 1995 var energiudgifterne i Unionen på over 500 000 millioner ECU, hvilket viser, at det bør være muligt at rejse tilstrækkeligt mange midler til at finansiere energiforvaltning og indførelsen af vedvarende energi. Derfor ville en beskeden afgift være tilstrækkelig til at sikre, at de politikker og foranstaltninger, der vedtages efter Kyoto, iværksættes. Erfaringerne fra Det Forenede Kongerige med hensyn til forpligtelse til at anvende ikke-fossilt brændsel og de øvrige ovennævnte forsøgsordninger viser, at disse metoder bør undersøges på ællesskabsplan. KRAV TIL OG KONSEKVENSER AF FREMTIDENS POLITISKE VALG 52. Følgende tabel viser den årlige gennemsnitlige ændring i BNP, energiintensitet, kulstofintensitet og COî-udledninger og dermed omfanget af de udfordringer, vi står over for. I 1990-2000 2000-2010 1990-2010 Vækst i BNP Energiintensitet Kulstofintensitet CQ2-udledninger +2,1% -1,0% -0,90% + 0,2% 12 [ + 2,4% -1,6% -0,2% + 0,6% + 2,2% -1,3% -0,5% + 0,4% (præ-Kyoto-undersøgelse) 53. Konsekvenserne af og omkostningerne ved i Kyoto at forpligte sig til at nedbringe udledningerne af drivhusgasser med 15% er endnu ikke opgjort fuldt ud. De er dog sandsynligvis betragtelige. Som baggrund for debatten om følgerne af de valg, der træffes, er det værd at bemærke, at der findes flere kommissionsundersøgelser, som er baseret på forskellige antagelser, og som gennemgår de forskellige scenarier for nedbringelse af drivhusgasserne. En af disse undersøgelser er "European Energy 2020 study"11, hvor "Forums-scenariet viser, at der skal gennemføres væsentlige ændringer i de nuværende strukturer for at kunne nedbringe udledningerne omkring 6% i 2010. Dette scenario viste og energimæssigt energiforsyningssikkerheden. for miljøet attraktiv fremtid, navnlig en 54. Det er værd at bemærke, at det for at opnå ovennævnte reduktion på 6% antages, at der vil ske en ændring i statsfinansernes kilder; man taler således om en gradvis overgang fra beskatning af arbejdskraft til afgifter på naturressourcerne, som vil udgøre 1,5% af BNP i 2005. Men sammenlignet med præ-Kyoto-scenariet, som er beskrevet i denne meddelelse, vil prisen på energi i 2010 være højere. 55. Hvis Forum-scenariet skal være gennemført inden år 2010, skal følgende forudsætninger være opfyldt: • betragtelig forøgelse af intensiteten og effektiviteten i alle slutbrugersektorer og i kraftproduktionen; • en klar adskillelse mellem C02-udledninger og væksten i BNP på grund af de inden for energibesparelse og kulstoffri kombinerede resultater fra aktiviteter energiforsyning; • nye forsyningsstrukturer (varme, vedvarende energikilder, biomasse, brændselsceller) - inden for biobrændselsproduktion, vandkraftproduktion og markedsgennemtrængning for brændselsceller og elektriske køretøjer. - decentraliseret produktion i kraftproduktion • landbrugspolitik, som fremmer biomasse; • en kombination af skattepolitik og gunstige betingelser på kapitalmarkederne, der medfører lave renter trods et internationalt miljø, der er præget af lave importpriser på brændsel;. 56. Et skøn over investeringskravene under Forum viser, at der vil være behov for investeringer på mere end 391. 000 mio. ECU i el-produktion og raffinaderier i perioden fra 1991 til 2010. 57. Eksemplet fra dette Forum-scenario viser, at det er muligt at nedbringe CO2 -udledningerne med omkring 6% i 2010, hvis der træffes nogle temmelig radikale foranstaltninger. Dette er blot et af mange mulige scenarier, som her er brugt som eksempel. Det betyder imidlertid ikke, at Kommissionen foretrækker de politiske forslag i dette scenario. Et andet scenario, der tager udgangspunkt i PRIME's model, viser, at det rent faktisk er muligt i år 2010 at nå en nedbringelse af C02-emissioneme på 10% i forhold til 1990; det skal ske ved at kombinere de forskellige foranstaltninger, herunder blandt andet fremme af 1 » SEC(95)2283 af 20. 12. 1995. 13 energieffektivitet og -besparelser, mere udstrakt brug af kraft/varme, omlægninger i brændselsmix og reduktion i transportsektorens brændstofforbrug. Denne nedbringelse på 10% betyder også, at den vedvarende energis andel af det samlede energiforbrug i 2010 vil være 10%. I henhold til en anden analyse af målene for nedbringelse af emissioner, der udarbejdes ud fra PRIMES-modellen, viser, at anvendelsen af den bedste tilgængelige teknologi, selv om den ikke i sig selv er tilstrækkelig, kan yde et stort bidrag til at nedbringe udledningerne. 58. De politikker og foranstaltninger, som Fællesskabet bør iværksætte for at udligne denne forskel på 20% mellem den forventede stigning i udledningerne på 8% og forpligtelsen til at nedbringe dem med 15%, skal tage hensyn til begrænsningerne i Unionens nye finansielle overslag. Kommissionen skal hurtigst overveje omfanget af omkostningerne ved EU's nuværende forhandlingsposition, idet mindste af investeringerne. 59. De finansielle konsekvenser skal desuden undersøges i lyset af deres mdvirkning på mikroøkonomisk og makroøkonomisk plan, noget, som de forskellige berørte økonomi ske aktører også vil analysere. På grund af den komplicerede problemstilling, som skyldes de mange variabler, er det nødvendigt med nyskabende løsninger, som skal undersøges fra sag til sag med de berørte parter. Der vil skulle udvikles en metode, som tager hensyn til dette multidimensionelle aspekt (f. eks. mål-ridsfrister-redskaber-omkostninger), hvilket i pålidelige evaluerings- og analyseværktøjer. Visse skal ske med udgangspunkt medlemsstater har allerede indført strategier til begrænsning af udledningen af drivhus gasser, fulgt op af særprogrammer med politikker og foranstaltninger samt en vurdering af omkostningerne. Alle medlemsstaterne og Kommissionen skal kunne drage fordel af disse erfaringer, navnlig erfaringerne med vurdering af de økonomiske konsekvenser og anvendte metoder. Fælles analysearbejde vil være nødvendigt for bedre at kunne analysere konsekvenserne af de beslutninger, der træffes. 60. Inden for rammerne af det indre marked er en grundig fælles analyse af energisituationen blandt medlemsstaterne og Kommissionen desuden nødvendig for at fa et klarere billede af problemer og løsninger i forbindelse med klimaændringerne. For bedre at kunne definere politikker og foranstaltninger er det allerførst nødvendigt at øge kendskabet til de sektorer og aktører, der forbruger energien og frembringer udledningerne af drivhusgasser. Kommissionen er gennem forskningsprogrammet i færd med at udvikle metoder, så det bliver muligt at evaluere politikkerne og foranstaltningerne under hen til klimaændringernes sociale, økonomiske og videnskabelige aspekter syntagen (programmerne JOULE og "Miljø og klima"). 61. En strammere energipolitik bør, i betragtning af dens mdvirkning på klimaændringerne, suppleres med bedre koordination af alle foranstaltninger, der berører energiområdet direkte, herunder dem, der træffes i andre politiske sektorer. Unionen bør vise sin evne til at følge en holistisk strategi. Det er også nødvendigt at inddrage de økonomiske aktører. En af opgaverne for det rådgivende energiudvalg, der er nedsat i henhold til Kommissionens beslutning, bliver at undersøge, hvordan de økonomiske aktører kan styrke energidimensionen af Fællesskabets strategi for klimaændringerne. 62. Udfordringen ved klimaændringerne er pr. definition international. Navnlig vil der skulle iværksættes omfattende foranstaltninger, både i Unionen og de associerede lande for at sikre, at energieffektiviteten i disse lande når et niveau, der er sammenligneligt med det, der i de seneste år er set i Unionen. De beslutninger, der træffes i Kyoto skal i sidste ende gennemføres i de associerede lande, der ønsker at træde ind i Unionen. Et af målene for landene i Central- og Østeuropa under den igangværende overgangsproces er at omstrukturere deres energisektorer. Disse omstruktureringer er deres ansvar. Der er dog etableret et samarbejde mellem Unionen og disse lande under forskellige former, bl. a. for 14 at fremme energibesparelse og energieffektivitet. Den indsats, der gøres af de berørte lande, er vigtig, hvis det skal lykkes at leve op til acquis communautaire på dette område, dvs. nedbringelse af udledningen af drivhusgasser. 63. I forbindelse med den strukturerede dialog den 3. marts 1997 understregede Rådet og miljøministrene fra de associerede central- og østeuropæiske lande vigtigheden af et tæt samarbejde mellem Umonen og disse lande, navnlig i form af fælles aktiviteter og den nødvendige styrkelse af politikkerne til bekæmpelse af klimaændringer og fremme af energieffektiviteten. I denne sammenhæng har man erkendt, at samarbejdsprogrammerne på teknologiområdet, f. eks. INCO-FTU og JOULE-THERMIE, i højere grad skal sigte mod at behandle klimaændringsspørgsmål og prioritere energirelaterede aktiviteter, som har til formål at nå målet for nedbringelse af udledningen af drivhusgasser. Der må desuden åbnes mulighed for øget støtte fra Den europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling og Verdensbanken. Fællesskabet vil i den strukturerede dialog sætte fokus på at styrke bestræbelserne på at forøge energieffektiviteten og på at tilpasse energisystemet, så det bliver muligt at nedbringe udledningerne. 64. Unionen må desuden insistere på, at vore handelspartnere forpligter sig til at bekæmpe udledningen af drivhusgasser ved at tiltræde ambitiøse mål for nedbringelse deraf i den kommende Kyoto-protokol. Europæisk økonomi må under ingen omstændigheder komme i den situation, at den som den eneste skal overkomme følgerne af en ensidig politik til be skyttelse af miljøet, hvis vore handelspartnere samtidig undlader at indføre ordninger, som påvirker energipriserne og dermed industriens konkurrenceevne og beskæftigelsen. 65. På baggrund af de generelle energimæssige forhold kræver de fælles problemer på energiområdet, at handelspartnerne i og uden for OECD indfører foranstaltnigner, der tager hensyn til den kraftige indvirkning på energiudbuddet. Traktaten vedrørende energicharteret og den tilhørende protokol om energieffektivitet og de dermed forbundne miljømæssige aspekter kunne tjene som fælles udgangspunkt for samarbejde. Ligeledes ville det bidrage til energieffektivitet og -besparelser, hvis der iværksættes partnerskabs- og samarbejdsaftaler med størstedelen af de nye uafhængige stater, og hvis der tekniske bistandsprogrammer. Desuden skal klimaændringspolitikken gennemføres integreres i energisamarbejdet med udviklingslandene. Med dette for øje påpegede Rådet den 3. marts 1997, at de bestemmelser, der gælder for den fælles iværksættelse, bør medtages i Kyoto-protokollen, selvom man i første omgang må afvente resultaterne af de igangværende pilotprojekter. 66. Initiativerne til samarbejde med Middelhavslandene bør desuden snarest muligt omfatte energiprojekter og navnlig projekter, der vedrører vedvarende energi og energieffektivitet. Det vil være en holdbar løsning og gøre det muligt for industrierne i disse lande at anvende og tilpasse de forskellige teknologier. I øvrigt gentog udvalget for samarbejde mellem Unionen og landene i Samarbejdsrådet for Golfstaterne den 16. december 1996 de to parters interesse på området. Mulighederne for fælles analyse, samarbejde og udveksling af videnskabelige oplysninger og erfaringer anses for nyttige virkemidler på dette område. Nu er der behov for at formalisere iværksættelsen af dem inden for rammerne af de relevante programmer. 67. Klimaændringerne er så store, at udviklingen af politikker og foranstaltninger skal gennemføres i fællesskab af medlemsstaterne og Fællesskabet; det skal ske på fællesskabsplan samt nationalt, regionalt og lokalt plan, hvis det skal være muligt at nå det vedtagne mål for nedbringelse og sikre den vedtagne fordeling af omkostningerne blandt medlemsstaterne. Det er nødvendigt at indføre politikker og foranstaltninger, som er fælles, eller som kræver koordination blandt medlemsstaterne på fællesskabsplan, og det er ligeledes nødvendigt at sikre, at de gennemføres integreret. 15 Men for at udvikle denne fremgangsmåde skal de spørgsmål, der skitseres i første del af dette dokument (afsnit 10-14), behandles. 68. Kommissionen ønsker et kraftigt politisk signal fra Europa-Parlamentet og Rådet med støtte fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Kommissionen er af den opfattelse, at Fællesskabet skal gøre alt for, at De forenede Nationers konference om klimaændringerne i Kyoto til december fører til vedtagelse af en protokol, som vil nedbringe udledningen af drivhusgasser væsentligt. Det skal ske gennem indførelsen af politikker og foranstaltninger i alle landene under bilag X. Men vi må være sikre på, at forpligtelserne kan opfyldes, og at den nødvendige politiske vilje og de påkrævede ressourcer kan tilvejebringes. BILAG Energirelaterede COî-udledninger (mill. t. C02) i prœ-Kyoto-Scenariet: Under forudsætning af, at der ikke iværksættes nye politiske initiativer i medlemsstaterne eller på Fællesskabsplan, vil CCVudledningerne ændres på følgende måde12: Mt CO2 EUR procentvis ændring i forhold til 1990 1990 3200 1995 -2% 2000 +2% 2005 2010 2020 +6% +8% +16% Energirelaterede C02-udledninger opdelt efter sektor (mill. t. CO2) procentvis ændring i forhold til 1990 1990 1995 2000 2005 2010 2020 626 743 654 - 10 % -14% -14% -15% -15% + 9% +22% +31% +39% +49% - 3% - 1% + 2% +4% +6% 1036 - 5% - 2% + 2% + 2% +17% 141 + 7% +9% + 1 1% +12% +13% 3200 - 2% +2% + 6% + 8% +16% Industri Transport Husholdninger/service- sektor KrafVvarmeproduktion Energiindustri Samlede udledninger 12 EU-analysen er baseret på resultater fra undersøgelser udarbejdet ud fra MIDAS-modellen af professor Capros ved the National Technical University of Athens. Undersøgelsen blev iværksat af GD XVII i april 1997. 17 EU: pre-Kyoto scenario: development of GDP, C 02 emissions, gross inland consumption, energy and carbon intensity 1 9 90 = 100 200 180 160 140 120 100 80 M GDP e: energy c o n s u m p t i on C 02 em issions carbon intensity 60 1 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 1 1 1 1 energy intensity -* 1 Nedenfor: EU: præ-Kyoto-scenario: samlet energiforbrug fra 1990 til 2020 De tilgrundliggende faktorer for ændringer i ('(^-udledningerne mindre andel af kerneenergi vækst i BNP øget energiintensitet større andel af vedvarende energikilder lavere kulstofindhold i fossile brændsler forøgelse af C02-udledningerne Opadgående påvirkning Nedadgående påvirkning/balance E U: p r e - K y o to s c e n a r i o: t o t al e n e r gy c o n s u m p t i on 1 9 90 - 2 0 20 I l l u s t r a t i on of u n d e r l y i ng f a c t o rs f or CO 2 e m i s s i on c h a n ge 2 6 00 2 2 60 2 0 00 1 7 60 1 6 00 12 6 0 -H -- 1 0 00 — 7 60 — 6 00 — 2 60 - I- 0 « n » r |j In tou * Uy Rains <; I) I* g r o w th u p w a rd p r e s s u re d o w n w a rd p r e s s u re / b a l a n ce 18 EU: pre-Kyoto scenario: power/heat production 1990 - 2020 Illustration of underlying factors for C 02 emission change 1000 800 600 -H 400 — GDP growth O o I better conversion efficiency lower efectridry/heat Intensity 200 -}- 0 Ovenfor: u p w a rd pressure d o w n w a rd pressure / balance EU: præ-Kyoto-scenario: kraft-/varmcproduktioii fra 1990 til 2020 De tilgrundliggende faktorer for ændringerne i C02-udledningerne mindre andel af kerneenergi bedre omdannelseseffekti vitet vækst i BNP lavere el-/varmeintensitet større andel af vedvarende energikilder lavere kul stofindhold i fossile brændsler forøgelse af C02-udledningerne Opadgående påvirkning Nedadgående påvirkning/balance 19 ISSN 0254-1459 KOM(97) 196 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 14 Katalognummer : CB-CO-97-223-DA-C ISBN 92-78-19775-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg #>


title: Viajar na Europa.

eurovoc_concepts:
EU Member State
abolition of customs duties
atlas
freedom of movement
single market
tourism
user guide


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1660/97 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Ιδιοκτησιακή συγκέντρωση των επιχειρήσεων ΜΜΕ στην Ευρώπη και η εφαρμογή της πολυφωνίας

eurovoc_concepts:
approximation of laws
audiovisual communications policy
commercial media
economic concentration
free movement of programmes
freedom to provide services
pluralism in the media
restriction on competition

formats: html pdf print

text: C 45/72 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 10. 2. 98 H ikano·thta tvn prosfero·ntvn ajiologei·tai me ba·sh ta krith·ria epilogh·w, ta opoi·a pre·pei na 5. perilamba·nontai sthn prokh·ryjh toy diagvnismoy· kai sth syggrafh· ypoxrev· sevn. O kanonismo·w den proble·pei sygkekrime·noyw kano·new gia ta organvtika· ue·mata thw ajiolo·ghshw. Sthn pra· jh h ajiolo·ghsh gi·netai apo· mi·a epitroph· moni·mvn ypallh·lvn. Synista·tai na symmete·xoyn sthn epitroph· ayth· polle·w dioikhtike·w mona·dew h· yphresi·ew (bl. egxeiri·dio thw SEAS thw Epitroph·w). H ajiolo·ghsh ba·sei aytv· n tvn krithri·vn epilogh·w mporei· na ei·nai ei·te uetikh· ei·te arnhtikh· (nai = o prosfe·rvn plhroi· to krith·rio, o·xi = o prosfe·rvn den plhroi· to krith·rio). Ayta· ta dy·o ervth·mata ei·nai xvri·w antikei·meno sto me·tro poy ta koinotika· o·rgana den 6. kai 7. pragmatopoioy·n kamia· plhrvmh· se ei·dow o·son afora· tiw symba·seiw poy empi·ptoyn ston ti·tlo IV toy dhmosionomikoy· kanonismoy· thw 21hw Dekembri·oy 1977, o opoi·ow efarmo·zetai sto geniko· proy¤pologismo· tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn (oi symba·seiw diafe·royn apo· tiw ejvterike·w enisxy·seiw). (1) EE L 356 thw 31. 12. 1977. (2) EE L 315 thw 16. 12. 1993. (3) EE L 209 thw 24. 7. 1992. (4) EE L 199 thw 9. 8. 1993. (98/C 45/86) GRAPTH ERVTHSH P-1653/97 ypobolh· : Ulf Holm (V) prow thn Epitroph· (5 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Monopv· lio pv· lhshw farma·kvn Sth Soyhdi·a h pv· lhsh farma·kvn bri·sketai epi· makro·n ypo· to kauestv· w monopvli·oy. H ypo· ton apokleistiko· kratiko· e·legxo etairi·a farma·kvn kate·xei to monopv· lio pv· lhsh·w toyw, kauv· w epi·shw kai tvn farma·kvn poy xorhgoy·ntai xvri·w th syntagh· giatroy·. Oi bitami·new, ta metallika· stoixei·a, ta fysika· paraskeya·smata kauv· w kai ta proi¤o·nta ygieinh·w diatrofh·w ejairoy·ntai apo· to monopv· lio. Prow to paro·n mia alysi·da trofi·mvn programmati·zei na kauierv· sei thn pv· lhsh diski·vn gia ton ponoke·falo, ta opoi·a, kata· thn a·poch· thw, sy·mfvna me toyw kano·new thw esvterikh·w agora·w pre·pei na pvloy·ntai eley·uera. Uevrei· h Epitroph· o·ti h Soyhdi·a e·xei to dikai·vma na diathrh·sei to monopv· lio pv· lhshw farma·kvn; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (26 Ioyni·oy 1997) H Epitroph· den e·xei la·bei kami·a epi·shmh kataggeli·a sxetika· me to soyhdiko· monopv· lio farma·kvn. Paro·la ayta·, to Dikasth·rio kai h Epitroph· asxoloy·ntai h·dh me to erv· thma kata· po·son e·na kratiko· monopv· lio ek toy no·moy symbiba·zetai me thn arxh· thw eley·uerhw kyklofori·aw tvn emporeyma·tvn. H Epitroph· lamba·nei thn timh· na efisth·sei thn prosoxh· toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy sto gegono·w o·ti, anaforika· me to soyhdiko· monopv· lio poy isxy·ei ston kla·do toy lianikoy· empori·oy («Systembolaget»), to Dikasth·rio aname·netai na ekdv· sei prodikastikh· apo·fash (ypo·uesh C-189/95 Franze·n). (98/C 45/87) GRAPTH ERVTHSH E-1660/97 ypobolh· : Ale·jandrow Alaba· now (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (14 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Idiokthsiakh· sygke·ntrvsh tvn epixeirh·sevn MME sthn Eyrv· ph kai h efarmogh· thw polyfvni·aw Sthn eish·ghsh thw Epitroph·w (COM(90) 0078 › 21. 12. 1990) gi·netai safh·w mnei·a gia th shmasi·a thw polyfvni·aw sth leitoyrgi·a toy dhmokratikoy· politey·matow sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. (cid:211)mvw, sthn pra· jh apodeikny·etai o·ti h y·parjh sthn agora· pollaplv· n diay·lvn oydo·lvw diasfali·zei plhrofori·ew diaforetikoy· ty·poy kai proe·leyshw (polyfvni·a). Anti·ueta, h ypa·rxoysa diamorfoy·menh kata· stash eynoei· apokleistika· toyw epixeirhmati·ew kai idiokth·tew organismv· n MME


title: De Europese Unie : Landbouw.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural situation
atlas


title: Regolamento(CE) n. 865/97 della Commissione del 14 maggio 1997 che fissa una tassa all'esportazione nel settore dei cereali


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1643/97 του Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ προς την Επ τροπή. Περιβαλλοντικά δείγματα, Ευρατόμ-ΔΟΑΕ

eurovoc_concepts:
EAEC
International Atomic Energy Agency
confidentiality
environmental protection
nuclear non-proliferation
nuclear power station
nuclear safety
sampling

text: 10. 2. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 45/69 (98/C 45/83) GRAPTH ERVTHSH E-1640/97 ypobolh· : Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) prow thn Epitroph· (14 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Eyrato·m kai e·legxoi stoixei·vn kaysi·moy MOx H xrhsimopoi·hsh stoixei·vn kaysi·moy MOx sta pyrhnika· ergosta·sia dhmioyrgei· dia·fora problh·mata. Kai toy·to dio·ti, metajy· a·llvn, pro·keitai (me ba·sh tiw kathgori·ew diasfali·sevn) gia sxa·sima ylika· kata·llhla gia pyrhnika· o·pla. Kai dio·ti, epiple·on, oi ra·bdoi kaysi·moy den diafe·royn apo· to kay·simo oyra·nio. 1. Pv· w kri·nei h Epitroph· ta idiai·tera problh·mata diasfali·sevn poy dhmioyrgoy·n ta kay·sima MOx; 2. Me poio tro·po eggya·tai h Epitroph· toyw ele·gxoyw tvn kaysi·mvn MOx stoyw eyrvpai¤koy·w pyrhnikoy·w staumoy·w ene·rgeiaw; Apa· nthsh toy k. Papoytsh· ej ono· matow thw Epitroph· w (2 Ioyli·oy 1997) H Epitroph· ua h·uele na ypenuymi·sei o·ti se o·,ti afora· to kay·simo meiktoy· ojeidi·oy (MOX) pre·pei na 1. gi·netai dia·krish metajy· thw paragvgh·w, thw metafora· w kai thw enapouh·keyshw neoparaxue·ntvn stoixei·vn toy kaysi·moy kai tvn aktinobolhme·nvn stoixei·vn analvue·ntow kaysi·moy e·peita apo· th xrh·sh toyw se ka·poion antidrasth·ra. Ta stoixei·a toy analvue·ntow kaysi·moy perie·xoyn pa·ntote ploytv· nio, aneja· rthta apo· to ea·n proe·rxontai apo· stoixei·a neoparaxue·ntow oyrani·oy h· apo· stoixei·a MOX. Oi drasthrio·thtew epalh·ueyshw thw Euratom ei·nai kata· syne·peia oi ayte·w kai gia tiw dy·o kathgori·ew. Gia thn paragvgh· kai apouh·keysh neoparaxue·ntvn stoixei·vn kaysi·moy MOX (poy diafe·royn apo· ekei·na ta stoixei·a poy perie·xoyn mo·no oyra·nio) xreia·sthke na prosdiorisuoy·n oi eidike·w basike·w e·nnoiew diasfali·sevn, gia na efarmostoy·n oi aysthroi· sto·xoi tvn diasfali·sevn poy e·xoyn kauorisuei· gia ta pyrhnika· ylika· poy perie·xoyn te·toiew tiw poso·thtew neoparaxue·ntow ploytvni·oy. Gia tiw oloe·na kai pio peri·plokew kai aytomatopoihme·new mona·dew paragvgh·w kaysi·moy MOX apaitei·tai h katabolh· entono·tatvn prospaueiv· n epiuev· rhshw gia th diejagvgh· tvn epiuevrh·sevn se synexh· ba·sh, env· apaitei·tai h eyry·tath xrh·sh ejoplismoy· metrh·sevn xvri·w epith·rhsh gia thn epi·teyjh tvn proanafero·menvn sto·xvn. Basizo·menh stoyw sto·xoyw tvn diasfali·sevn, h prose·ggish thw Euratom gia th diasfa· lish tvn mona·dvn 2. paragvgh·w kaysi·moy MOX sthn Koino·thta prosidia·zei eidika· sto sxediasmo· kai thn leitoyrgi·a ekmeta·lleyshw thw idiai·terhw egkata·stashw. Oi syxnoi· h· synexei·w e·legxoi kai h y·parjh eno·w synolikoy· ple·gmatow ejoplismoy· metrh·sevn poy e·xei eidika· sxediasuei·, baumologhuei· kai beltistopoihuei· gia ton ty·po metrh·sevn kai ta ylika· poy xrhsimopoioy·ntai stiw mona·dew ayte·w apoteloy·n ta shmantiko·tera stoixei·a tvn diasfali·sevn thw Euratom se ayth·w thw morfh·w egkatasta·seiw. Me ba·sh th synh·uh diadikasi·a, ta stoixei·a kaysi·moy MOX ypoba·llontai se metrh·seiw e·peita apo· thn telikh· paragvgh· toyw sthn ergostasiakh· mona·da toyw, lo·gv tvn a·ristvn synuhkv· n me·trhshw poy ypa·rxoyn se sy·gkrish me thn kata·stash stoyw antidrasth·rew. Kata· th dia·rkeia thw apostolh·w toy kaysi·moy ston antidrasth·ra kai thw apouh·keysh·w toy ekei·, h synexh·w gnv· sh gia thn ty·xh tvn systoixiv· n kaysi·moy MOX diafyla·ssetai me·sv tvn meuo·dvn sfra·gishw kai/h· toy systh·matow epoptei·aw tvn diasfali·sevn. (98/C 45/84) GRAPTH ERVTHSH E-1643/97 ypobolh·: Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) prow thn Epitroph· (14 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Periballontika· dei·gmata, Eyrato·m-DOAE H DOAE prospauei· na katasth·sei ypo·uesh royti·naw th lh·ch periballontikv· n deigma·tvn apo· pyrhnika· ergsta·sia thw EE. To 1996 lh·fuhkan periballontika· dei·gmata apo· to Rossendorf. Le·getai o·ti h Eyrato·m arnei·tai e·ktote na epitre·cei sth DOAE na probei· se paro·moia deigmatolhci·a se a·lloyw eyrvpai¤koy·w pyrhnikoy·w staumoy·w, e·vw o·toy ypoblhuoy·n ta leptomerh· apotele·smata tvn analy·sevn. Alhuey·ei o·ti h Eyrato·m den epitre·pei a·llew deigmatolhci·ew, e·vw o·toy ypoblhuoy·n ta apotele·smata tvn 1. analy·sevn; An nai, me poia aitiologi·a arnei·tai h Eyrato·m tiw deigmatolhci·ew ayte·w;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1642/97 af Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ til Kommissionen. IAEA's Safeguard-kontroller i EU

eurovoc_concepts:
EAEC
EU Member State
Germany
International Atomic Energy Agency
United Kingdom
cooperation agreement (EU)
equal treatment
nuclear power station
nuclear safety
nuclear weapon

text: 25. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 60/33 (98/C 60/59) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1642/97 af Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) til Kommissionen (14. maj 1997) Om: IAEA(cid:146)s Safeguard-kontroller i EU Storbritannien tillader IAEA-kontroller, f. eks. i URENCO. P(cid:229) det tyske atomkraftv(cid:230)rk Unterweser er tilsvarende kontroller ułnskede. Er der nationale forskelle i forbindelse med tilladelser til IAEA-kontroller i Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilken art har disse forskelle i bekr(cid:230)ftende fald, hvad er (cid:229)rsagen til dem, og hvorfor słrger Euratom- myndigheden ikke for en lige s(cid:229) imłdekommende behandling af IAEA-kontrollłrerne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (den 22. juli 1997) Kommissionen kan meddele det (cid:230)rede medlem, at Urenco-anl(cid:230)gget i Det Forenede Kongerige er et uranberigningsanl(cid:230)g, medens det tyske Unterweser-anl(cid:230)g er en kraftv(cid:230)rksreaktor. Det betyder teknisk set, at der er tale om to forskellige situationer med hensyn til sikkerhedskontroller. Berigningsanl(cid:230)g kr(cid:230)ver hyppige eller stadige kontroller, medens der kontrolleres mindre hyppigt p(cid:229) kraftv(cid:230)rker, som dog stadig kontrolleres flere gange om (cid:229)ret. P(cid:229) Unterweser-anl(cid:230)gget blev der gennemfłrt mere end 10 kontroller i 1996, de fleste af disse sammen med IAEA. Den tekniske forskel i forhold til IAEA drejer sig om, hvor man skal m(cid:229)le br(cid:230)ndsel af blandede oxider (MOX). Kommissionen, der anvender Euratoms sikkerhedskontroller, mener, at kontrollerne er mest effektive, hvis de udfłres p(cid:229) det anl(cid:230)g, hvor MOX-br(cid:230)ndslet fremstilles (i dette tilf(cid:230)lde i Det Forenede Kongerige), medens IAEA foretr(cid:230)kker at gennemfłre m(cid:229)lingerne i et land, der ikke har atomv(cid:229)ben, ogs(cid:229) selv om m(cid:229)linger ved reaktorerne s(cid:229) skal gennemfłres under vandet. Dette problem drłftes stadig. Der er ganske rigtigt nationale forskelle i F(cid:230)llesskabet vedrłrende IAEA-sikkerhedskontrollerne afh(cid:230)ngigt af, om landet har atomv(cid:229)ben eller ej. Med henblik p(cid:229) at gennemfłre IAEA(cid:146)s sikkerhedskontroller i F(cid:230)llesskabet er der er derfor indg(cid:229)et tre forskellige aftaler mellem Det Europ(cid:230)iske Atomenergif(cid:230)llesskab, dets medlemsstater og IAEA: › INFCIRC/193: aftale mellem F(cid:230)llesskabet, dets medlemsstater uden atomv(cid:229)ben og IAEA, som tr(cid:229)dte i kraft den 21. februar 1977 INFCIRC/263: frivillig aftale mellem F(cid:230)llesskabet, Det Forenede Kongerige og IAEA om gennemfłrelsen af IAEA(cid:146)s sikkerhedskontroller i Det Forenede Kongerige, som tr(cid:229)dte i kraft den 14. august 1978 (en grundl(cid:230)ggende forskel fra INFCIRC/193 er, at rutinem(cid:230)ssige IAEA-kontroller kun g(cid:230)lder for anl(cid:230)g, som IAEA v(cid:230)lger fra en liste over anl(cid:230)g udarbejdet af Det Forenede Kongerige, der omfatter alle civile nukleare anl(cid:230)g i Det Forenede Kongerige) › INFCIRC/290: frivillig aftale mellem F(cid:230)llesskabet, Frankrig og IAEA om gennemfłrelsen af sikkerhed- skontroller i Frankrig, som tr(cid:229)dte i kraft den 12. september 1981 (aftalen omfatter kun materialer, som er s(cid:230)rligt udpeget af Frankrig) Alt civilt nukleart materiale i b(cid:229)de Frankrig og Det Forenede Kongerige er dog underlagt Euratoms sikkerhedskontroller i henhold til Euratom-traktaten. (98/C 60/60) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1645/97 af Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) til Kommissionen (14. maj 1997) Om: Offentligt udbud 228/96 fra februar 1996 Hvad er (cid:229)rsagen til (cid:230)ndringen af udbuddet ((cid:230)bler blev til ferskener) efter at firmaet Trentofrutta, Italien, 1. havde f(cid:229)et kontrakten, og hvad var det retlige grundlag? Hvorfor blev der ikke foretaget nyt udbud, n(cid:229)r produktgruppen blev (cid:230)ndret og der dermed opstod et helt 2. nyt grundlag?


title: WRITTEN QUESTION No. 1658/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Report on drugs in Europe


title: QUESTION ECRITE no 1644/97 de Marlies MOSIEK-URBAHN à la Commission. Appels d'offres publics des autorités de l'Union

eurovoc_concepts:
EU institution
administrative procedure
financial regulation
invitation to tender
public contract
tendering


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive on health protection of individuals against the dangers of ionizing radiation in relation to medical exposures, replacing the Directive 84/ 466/Euratom (COM(96)0465 C4-0548/96 96/0230(CNS))

eurovoc_concepts:
ionising radiation
medical examination
public health
radiation protection
radioactivity


title: 97/568/EF: Kommissionens beslutning af 14. maj 1997 om indrømmelse af yderligere gennemførelsesfrister for Luxembourg for så vidt angår gennemførelsen af Kommissionens direktiv 90/388/EØF om fuld liberalisering af markedet for teletjenester (Kun den franske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Luxembourg
application of EU law
competition
liberalisation of the market
national implementing measure
telecommunications


title: WRITTEN QUESTION No. 1659/97 by Nikitas KAKLAMANIS , Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. The future of the Community Support Framework

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community support framework
EU financing
EU regional policy
Structural Funds
economic and social cohesion
intergovernmental conference (EU)
less-favoured region
regional aid

text: 22. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities C 21/79 The Member States having delivered a favourable opinion, the Commission will commit the necessary appropriations from budget heading B7-410 in line with the remarks on this subject contained in the 1997 budget. Recruitment of technical assistance personnel will be by invitation to tender pursuant to Council Regulation 1488/96 (Meda) (1) and in accordance with the procedures laid down in the Financial Regulation applicable to the General Budget of the European Communities. (1) OJ L 189, 30. 7. 1996. (98/C 21/173) WRITTEN QUESTION E-1659/97 by Nikitas Kaklamanis (UPE) and Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission Subject: The future of the Community Support Framework (14 May 1997) Given that supplementary resources will very likely be required to complete many of the projects in the southern Member States financed by the Cohesion Fund and the Structural Funds, and in the light of reports from DG XVI that the Commissioner responsible intends to organize a conference to hear Member States(cid:146) views on the volume of funding, will the Commission say whether it has analysed the long-term investments needed to complete the projects included in the Second Community Support Framework, and whether it already has some general notions about how to organize such funding? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (8 July 1997) The Commission intends, shortly after completion of the intergovernmental conference, to table broad proposals for the future financing of the Community and for policy in the area of economic and social cohesion after 1999. It appears that the least prosperous regions of the Community should remain the main beneficiaries of structural assistance. Support for regions, including rural areas, experiencing structural adjustment difficulties in the more prosperous Member States and for the adaptation of human resources should also be continued. Although it is difficult to give a detailed indication of the proposals the Commission will make, the system of structural and cohesion funds must, in any event, be directed towards more concentration, greater simplification and increased effectiveness. (98/C 21/174) WRITTEN QUESTION E-1664/97 by David Bowe (PSE) to the Commission (20 May 1997) Subject: End of life vehicles Why can the Commission not finalise its draft proposal for a Directive on end of life vehicles? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (2 July 1997) The Commission intends to adopt a proposal for a directive on end of life vehicles before the summer. The Commission is now finalising the text which includes a number of technical, economic and organisational issues requiring thorough consideration


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1626/97 af Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP til Kommissionen. Øgede midler til nye fiskeriaftaler

eurovoc_concepts:
Community budget
agreement (EU)
fishing agreement
third country

text: C 45/64 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 2. 98 Kommissionen er dog ikke afvisende over for tanker om en endnu stłrre (cid:229)bning p(cid:229) dette felt, bl. a. i lyset af Amsterdam-traktatens nye antidiskriminationsbestemmelse. Den er rede til at indlede en dialog om dette emne, bl. a. med de andre institutioner, og der har allerede v(cid:230)ret en indledende udveksling af synspunkter med fagforeningerne ved Kommissionen. Men i en situation med nulv(cid:230)kst i medarbejderantallet er det vigtigt fortsat at rekruttere unge medarbejdere for at undg(cid:229) en aldring af institutionens samlede personale. (98/C 45/77) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1626/97 af Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤ hrkop (PSE) til Kommissionen (14. maj 1997) Om: (cid:216)gede midler til nye fiskeriaftaler EU błr finde midler til kompensation for de ofre, som f(cid:230)llesskabsfl(cid:229)derne skal yde med henblik p(cid:229) at tilpasse sig kravene om nedsk(cid:230)ring af programmet for udvikling inden for fiskeriet (POP IV). Anmodede Kommissionen den 14. april R(cid:229)det (fiskeriministrene) om at łge bevillingerne med 30 millioner ECU med henblik p(cid:229) at indg(cid:229) nye fiskeriaftaler med tredjelande? Hvilken afgłrelse traf R(cid:229)det? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (3. juli 1997) Kommissionen fremsatte ikke denne anmodning p(cid:229) młdet i R(cid:229)det (fiskeriministrene) i april 1997. I budgettet for dette (cid:229)r er der foruden den oprindelige bevilling p(cid:229) 246 mio. ECU afsat et belłb p(cid:229) 30 mio. ECU som reserve (budgetpost B0-40) til fiskeriaftaler med tredjelande, som skal fornyes eller genforhandles i 1997, og til eventuelle nye aftaler. (98/C 45/78) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1630/97 af Jean-Antoine Giansily (UPE) til Kommissionen (14. maj 1997) Om: Fremtiden for patenter i Europa Spłrgsm(cid:229)let om overs(cid:230)ttelse af de europ(cid:230)iske patenter er et generelt problem i Den Europ(cid:230)iske Unions lande som helhed. Det Europ(cid:230)iske Patentkontor sl(cid:229)r derfor til lyd for at afskaffe forpligtelsen til at overs(cid:230)tte europ(cid:230)iske patenter for at begr(cid:230)nse omkostningerne; overs(cid:230)ttelsen, som andrager 20-25% af de samlede omkostninger, anses for at v(cid:230)re for bekostelig. Patentkontoret betragter dette som en mulighed for at słge at fremme beskyttelsen af innovationer i Europa. Omkostningsfaktoren er ganske vist v(cid:230)sentlig, men p(cid:229) ingen m(cid:229)de afgłrende, og det forekommer ved fłrste łjekast ikke at v(cid:230)re unormalt, at patentets indehaver m(cid:229) betale en vis pris for sit monopol. Mener Kommissionen ikke, at en af de m(cid:229)der, hvorp(cid:229) patentomkostningerne kunne reduceres, uden helt at afskaffe overs(cid:230)ttelserne, ville v(cid:230)re at anbefale at forkorte de tekster, der skal overs(cid:230)ttes, eftersom denne lłsning sammen med de tekniske fremskridt, der sker inden for edb-stłttet overs(cid:230)ttelse, burde fłre til en betydelig formindskelse af omkostningerne til overs(cid:230)ttelse af patenterne?


title: Resolution on a communication from the Commission on implementing Community environmental law (COM(96)0500 C4- 0591/96)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU law
access to the courts
application of EU law
environmental law
sanction (EU)


title: Stadsforum voor duurzame ontwikkeling : europese informatie voor de stad: Een experimenteel netwerk.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
information
sustainable development
town planning


title: Financial services statistics : European statistics on credit institutions.

eurovoc_concepts:
EU Member State
banking
credit institution
financial statistics


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 853/97 av den 13 maj 1997 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: Resolution on the Commission reports to the European Council- on the application of the subsidiarity principle in 1994(COM(94)0533 C4-0215/95)- entitled 'Better Law- making' on the application of the subsidiarity and proportionality principles, on simplification and on consolidation - 1995(CSE(95)0580 - C4-0561/95)- entitled 'Better Law-making 1996' on the application of the subsidiarity and proportionality principles, on simplification and on consolidation (CSE(96)0007 - C4-0015/ 97)- on the application of the subsidiarity and proportionality principles (interim report)(CSE(96)0002 - C4-0355/96)

eurovoc_concepts:
EU competence
EU legal system
drafting of EU law
principle of subsidiarity


title: REGULAMENTO (CE) Nº 848/97 DA COMISSÃO de 13 de Maio de 1997 relativo à abertura de um concurso para a redução do direito de importação de milho para Espanha proveniente de países terceiros

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import licence
maize
third country


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 851/97 of 13 May 1997 temporarily suspending the issuing of export licences for certain milk products and determining what proportion of the amounts covered by pending applications for export licences may be allocated

eurovoc_concepts:
cheese
export licence
restriction on competition


title: RÈGLEMENT (CE) N° 852/97 DE LA COMMISSION du 13 mai 1997 modifiant les droits à l'importation dans le secteur des céréales

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: Regolamento(CE) n. 859/97 della Commissione del 13 maggio 1997 che fissa i valori unitari per la determinazione del valore in dogana di talune merci deperibili

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil concernant les groupements de producteurs et leurs unions (COM(96)0058 C4- 0236/96 96/0046(CNS))


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation on improving the processing and marketing conditions for agricultural products (COM(96)0058 C4-0235/96 96/0045(CNS))

eurovoc_concepts:
agricultural product
agro-industry
marketing


title: 97/335/EG: Kommissionens beslut av den 13 maj 1997 om anvisningar för gemenskapens jämförande kontroller av utsädespotatis enligt artikel 14 i rådets direktiv 66/403/EEG

eurovoc_concepts:
crop production
parasitology
plant health control
plant health legislation
potato
seed


title: Verordnung (EG) Nr. 859/97 der Kommission vom 13. Mai 1997 zur Festsetzung von Durchschnittswerten je Einheit für die Ermittlung des Zollwerts bestimmter verderblicher Waren


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 852/97, annettu 13 päivänä toukokuuta 1997, tuontitullien muuttamisesta vilja-alalla


title: Regolamento(CE) n. 849/97 della Commissione del 13 maggio 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 508/97 che prevede l'apertura, per la campagna 1996/1997, della distillazione di cui all'articolo 41, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 822/87 del Consiglio

eurovoc_concepts:
EU production
France
distillation
production quota
quantitative restriction
white wine


title: Decisão referente à posição comum adoptada pelo Conselho tendo em vista a adopção de uma directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à aproximação das legislações dos Estados-membros respeitantes a medidas contra a emissão de poluentes gasosos e de partículas pelos motores de combustão interna a instalar em máquinas móveis não rodoviárias (C4-0072/97 95/0209(COD))

eurovoc_concepts:
air quality
approximation of laws
combustion gases
construction equipment
engine
machinery


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta de regulamento do Conselho relativo à melhoria das condições de transformação e comercialização dos produtos agrícolas (COM(96)0058 C4-0235/ 96 96/0045(CNS))


title: Πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 391/97 για τον καθορισμό, για το 1997, ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται σε σκάφη υπό σημαία Νορβηγίας

eurovoc_concepts:
Norway
conservation of fish stocks
fishing agreement
fishing licence
management of resources

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 13. 05. 1997 COM(97)211 τελικό Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 391/97, για τον καθορισμό, για το 1997, ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται σε σκάφη υπό σημαία Νορβηγίας (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Τα εξής παράκτια κράτη, ήτοι η Κοινότητα, οι Νήσοι Φερόε, η Ισλανδία, η Νορβηγία και η Ρωσική Ομοσπονδία, διεξήγαγαν διαβουλεύσεις, οι οποίες, στις 14 Δεκεμβρίου 1996, κατέληξαν σε μία ρύθμιση σχετικά με τη διαχείριση και κατανομή της νορβηγικής ρέγγας εαρινής ωοτοκίας (Ατλαντοσκανδιναβικής ρέγγας) για το 1997. Βάσει της ρύθμισης αυτής, 130. 000 τόνοι συνολικά διατέθηκαν στην Κοινότητα και μία ποσόστωση 854. 000 τόνων διατέθηκε στη Νορβηγία. Στο πλαίσιο της ρύθμισης αυτής, συμφωνήθηκε για μεταγενέστερη ρύθμιση σχετικά με την αμοιβαία πρόσβαση, βάσει της οποίας στην Κοινότητα χορηγήθηκε πρόσβαση για συνολική ποσότητα 40. 000 τόνων ψαριών από το μερίδιο της στα νορβηγικά ύδατα (30. 000 τόνοι στη νορβηγική οικονομική ζώνη και 10. 000 στην αλιευτική ζώνη γύρω από το Jan Mayan) και στη Νορβηγία χορηγήθηκε πρόσβαση για συνολική ποσότητα 10. 000 τόνων ψαριών στα κοινοτικά αλιευτικά ύδατα. Περαιτέρω διαβουλεύσεις μεταξύ της Κοινότητας και της Νορβηγίας κατέληξαν, στις 19 Φεβρουαρίου 1997, στον καθορισμό των όρων χορήγησης αδειών σχετικά με όλες τις ρυθμίσεις αυτές πρόσβασης. Η παρούσα πρόταση έχει ως σκοπό τη ρύθμιση του θέματος της πρόσβασης των νορβηγικών σκαφών στα κοινοτικά αλιευτικά ύδατα με την τροποποίηση του κανονισμού του Συμβουλίου (ΕΚ) αριθ. 391/97. L Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ 191 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της. 1997 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 391/97, για τον καθορισμό, για το 1997, ορισμένων μέτρων διατήρησης και διαχείρισης τοχν αλιευτικών πόρο>ν που εφαρμόζονται σε σκάφη υπό σημαία Νορβηγίας ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92 του Συμβουλίου, της 20ης Δεκεμβρίου 1992, για τη θέσπιση κοινοτικού συστήματος για την αλιεία και την υδατοκαλλιέργεια1, όπως τροποποιήθηκε από την πράξη προσχώρησης της Αυστρίας, της Φινλανδίας και της Σουηδίας, και ιδίως το άρθρο 8 παράγραφος 4, την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιμώντας: ότι με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 391/972 του Συμβουλίου, καθορίζονται, για το 1997, ορισμένα μέτρα για τη διατήρηση και διαχείριση των αλιευτικών πόρων που εφαρμόζονται σε σκάφη υπό σημαία Νορβηγίας· ότι η Κοινότητα, οι Νήσοι Φερόε, η Ισλανδία, η Νορβηγία και η Ρωσσική Ομοσπονδία διεξήγαγαν διαβουλεύσεις, οι οποίες κατέληξαν, στις 14 Δεκεμβρίου 1996, στη σύσταση, προς τις αντίστοιχες αρχές, μιας ρύθμισης σχετικά με τη διαχείριση και την κατανομή της νορβηγικής ρέγγας εαρινής ωοτοκίας (ατλαντοσκανδιναβικής ρέγγας) για το 1997· ότι στο πλαίσιο της ρύθμισης αυτής, συμφωνήθηκε μία μεταγενέστερη ρύθμιση σχετικά με την αμοιβαία πρόσβαση από την Κοινότητα και τη ΪΝορβηγία, βάσει της οποίας η Νορβηγία μπορεί να αλιεύσει 10. 000 τόνους από το μερίδιο της στα κοινοτικά αλιευτικά ύδατα βορείως των 62°Β· ότι η Κοινότητα και η Νορβηγία διεξήγαγαν περαιτέρω διαβουλεύσεις όσον αφορά τη διενέργεια της αλιείας αυτής και, ιδίως, τους όρους χορήγησης αδειών- ότι είναι τώρα αναγκαίο να τεθούν σε εφαρμογή οι ρυθμίσεις αυτές όσον αφορά τα σκάφη υπό σημαία Νορβηγίας στα κοινοτικά αλιευτικά ύδατα και να τροποποιηθεί ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 391/97 του Συμβουλίου· ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: 1 2 ΕΕ αριθ. L 389 της 31. 12. 1992, ο. 1 ΕΕ αριθ. L 66 της 06. 03. 1997, σ. 49 "S Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 391/97 τροποποιείται ως εξής: Άρθρο 1 1. Η εξής υποπαράγραφος τίθεται μετά την υποπαράγραφο 1 του άρθρου 1 : "Κατά παρέκκλιση της υποπαραγράφου 1, δέκα γενικές και ειδικές άδειες αλιείας που ισχύουν οποιαδήποτε ημέρα εκδίδονται από την Επιτροπή για λογαριασμό της Κοινότητας για σκάφη που αλιεύουν ρέγγα στη διαίρεση CIEM Ha (βορείως των 62°Β). 2. Ο πίνακας του παραρτήματος του παρόντος κανονισμού προστίθεται στο παράρτημα Ι. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την επομένη μέρα από τη δημοσίευση του στην Επίσημη Eq)ημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος. Βρυξέλλες, Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος f ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Νορβηγικές ποσοστώσεις αλιείας για το 1997 (σε τόνονς, στρογγνλενμένυν βάρονς VHUCOV αλιεύματος) E3&I Yiyyo. CIEM Ha n«©dtii*a 10. 000 5 ISSN 0254-1483 COM(97) 211 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 03 11 14 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-198-GR-C ISBN 92-78-19530-8 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο


title: Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan yhteistyöstä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa tehdyn sopimuksen voimaantulosta

eurovoc_concepts:
South Korea
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
simplification of formalities


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 859/97, annettu 13 päivänä toukokuuta 1997, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 848/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης Μαΐου 1997 σχετικά με την έναρξη διαγωνισμού για τη μείωση των δασμών κατά την εισαγωγή στην Ισπανία αραβοσίτου προελεύσεως τρίτων χωρών


title: REGOLAMENTO (CE) N. 852/97 DELLA COMMISSIONE del 13 maggio 1997 che modifica i dazi all'importazione nel settore dei cereali


title: REGLAMENTO (CE) N° 855/97 DE LA COMISIÓN de 13 de mayo de 1997 por el que se suspende el derecho de aduana preferencial y se restablece el derecho del arancel aduanero común a la importación de claveles de una flor (estándar) originarios de Israel

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
suspension of customs duties
tariff preference


title: Informação relativa à entrada em vigor do Acordo de cooperação e de assistência administrativa mútua em matéria aduaneira entre a Comunidade Europeia e a República da Coreia


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to adopting a European Parliament and Council Directive concerning the placing of biocidal products on the market (C4-0006/97 00/0465 (COD))

eurovoc_concepts:
animal experimentation
animal feedingstuffs
animal health
drinking water
environmental protection
genetically modified organism
groundwater
health risk
insecticide
microorganism
mutual recognition principle
pesticide
public health
surface water
toxic substance
veterinary medicinal product


title: Die Rolle der Beratung für Erwachsene und der Arbeitsmarktberatung auf einem Arbeitsmarkt im Wandel.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
change of job


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 849/97 της Επιτροπής της 13ης Μαΐου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 508/97 για το άνοιγμα της απόσταξης που αναφέρεται στο άρθρο 41 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 822/87 του Συμβουλίου για την περίοδο εμπορίας 1996/97


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 852/97 DER KOMMISSION vom 13. Mai 1997 zur Änderung der im Sektor Getreide geltenden Zölle


title: Proposta di regolamento (CE) del Consiglio recante modifica del regolamento (CE) n. 393/97 che stabilisce, per il 1997, talune misure di conservazione e di gestione delle risorse ittiche da applicare alle navi battenti bandiera delle Færøer

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
authorised catch
catch quota
fishing area
fishing licence

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 13. 05. 1997 COM(97) 212 def. Proposta di REGOLAMENTO (CE> DEL CONSIGLIO recante modifica del regolamento (CE) n. 393/97 che stabilisce, per il 1997, talune misure di conservazione e di gestione delle risorse ittiche da applicare alle navi battenti bandiera delle Faeroer (presentata dalla Commissione) RELAZIONE Nel corso delle consultazioni tra gli Stati costieri interessati, segnatamente la Comunità, le Faeraer, l'Islanda, la Norvegia e la Federazione russa, è stato raggiunto un accordo, il 14 dicembre 1996, sulla gestione e la ripartizione nel 1997 del fregolo primaverile dell'aringa di Norvegia (aringa atlantico-scandinava). In virtù di tale accordo, la Comunità ha ottenuto un quantitativo totale di 130. 000 tonnellate e le Faeraer di 82. 000 tonnellate. Nell'ambito dello stesso accordo è stata successivamente raggiunta un'intesa sul reciproco accesso alle zone di pesca che consente alla Comunità di pescare fino ad un massimo di 12. 500 tonnellate del proprio contingente nelle acque delle Faeroer e a queste ultime di pescare fino ad un massimo di 12. 500 tonnellate nelle acque comunitarie. In esito a nuove consultazioni tra la Comunità e le Faeroer, il 10 marzo 1997 sono state definite le condizioni per il rilascio delle licenze relative all'intesa raggiunta in materia di reciproco accesso. La presente proposta intende disciplinare l'accesso dei pescherecci delle Faeraer nelle acque comunitarie modificando il regolamento (CE) n. 393/97 del Consiglio. ci Proposta di REGOLAMENTO (CE) N. /97 DEL CONSIGLIO del 1997 recante modifica del regolamento (CE) n. 393/97 che stabilisce, per il 1997, talune misure di conservazione e di gestione delle risorse ittiche da applicare alle navi battenti bandiera delle Faeroer IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 3760/92 del Consiglio, del 20 dicembre 1992, che istituisce un regime comunitario della pesca e dell'acquicoltura1, modificato dall'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia, in particolare l'articolo 8, paragrafo 4, vista la proposta della Commissione, considerando che il regolamento (CE) n. 393/972 stabilisce per il 1997 talune misure di conservazione e di gestione delle risorse ittiche da applicare alle navi battenti bandiera delle Faeroer; considerando che la Comunità, le Faeroer, l'Islanda, la Norvegia e la Federazione russa hanno avuto consultazioni in seguito alle quali hanno deciso, il 14 dicembre 1996, di raccomandare alle rispettive autorità di concludere un accordo sulla gestione e la ripartizione del fregolo primaverile dell'aringa di Norvegia (aringa atlantico-scandinava) nel 1997; considerando che in seguito a tale accordo è stata raggiunta un'intesa tra la Comunità e le Fœraer sul reciproco accesso alle zone di pesca che consente alle Faereer di pescare 12. 500 tonnellate del proprio contingente nelle acque di pesca comunitarie a nord di 62° di latitudine nord; considerando che la Comunità e le Faeraer si sono nuovamente consultate su tale attività di pesca e in particolare sulle condizioni di rilascio delle licenze; considerando che occorre ora mettere in atto tali accordi per quanto riguarda l'accesso delle navi battenti bandiera delle Faereer nelle acque di pesca comunitarie e modificare in conformità il regolamento (CE) n. 393/97 del Consiglio, IIA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: GUn. L 389 del 31. 12. 1992, pag. 1. GU n. L 66 del 6. 3. 1997, pag. 61. 3 Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 393/97 è modificato come segue: 1. Dopo l'articolo 3, paragrafo 2, lettera f), è inserito il testo seguente: "g) 21 per la pesca dell'aringa nella divisione CIEM Ila (a nord di 62° di latitudine nord). Eventuali richieste di sostituzione di licenze e permessi speciali di pesca entro il numero massimo suddetto possono essere presentate in qualsiasi momento e saranno esaminate tempestivamente. " 2. È aggiunta all'allegato I, punto 1, la tabella che figura nell'allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 1997 Per il Consiglio Il Presidente <f ALLEGATO Contingenti di cattura delle Faeroer per il 1997 Sjwele Aringa Zoiia di pesca: QaantftHtivi Ha 12. 500 Ç ISSN 0254-1505 COM(97) 212 def. DOCUMENTI IT 03 11 14 N. di catalogo : CB-C0-97-199-IT-C ISBN 92-78-19544-8 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo C


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 393/97 fixant, pour l'année 1997, certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon des îles Féroé

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 13. 05. 1997 COM(97) 212 final Proposition de REQIEMENT (CE) PU CONSEIL modifiant le règlement (CE) n° 393/97 fixant, pour Tannée 1997, certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon des îles Féroé (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS Les États côtiers concernés, à savoir la Communauté, les îles Féroé, l'Islande, la Norvège et la Fédération de Russie, ont procédé à des consultations qui ont abouti, le 14 décembre 1996, à un accord concernant la gestion et la répartition du frai de printemps du hareng de Norvège (hareng atlanto-scandinave) en 1997. Conformément à cet accord, an total de 130. 000 tonnes est attribué à la Communauté, tandis qu'un quota de 82. 000 tonnes est attribué aux îles Féroé. À la suite de cet accord, un autre accord a été adopté au sujet des conditions d'accès réciproque prévoyant, pour la Communauté, la possibilité de pêcher un maximum de 12. 500 tonnes de sa part dans les eaux férugiennes et, pour les îles Féroé, la possibilité de pêcher un maximum de 12. 500 tonnes dans les eaux de pêche communautaires. De nouvelles consultations entre la Communaté et les îles Féroé ont permis, le 10 mars 1997, de spécifier les conditions d'octroi des licences de pêche se rapportant à l'accord précité concernant les conditions d'accès. La présente proposition vise à régler le problème de l'accès des navires férugiens aux eaux de pêche communautaires en modifiant le règlement (CE) n° 393/97 du Conseil. & Proposition de RÈGLEMENT (CE) N°. /97 DU CONSEIL du. 1997 modifiant le règlement (CE) n° 393/97 fixant, pour l'année 1997, certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon des îles Féroé LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) n° 3760/92 du Conseil, du 20 décembre 1992, instituant un régime communautaire de la pêche et de l'aquaculture1, modifié par l'Acte d'adhésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède, et notamment son article 8 paragraphe 4, vu la proposition de la Commission, considérant que le règlement (CE) n° 393/972 du Conseil fixe, pour l'année 1997, certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon des îles Féroé; considérant que la Communauté, les îles Féroé, l'Islande, la Norvège et la Fédération de Russie ont procédé à des consultations qui ont abouti, le 14 décembre 1996, à la décision de recommander aux autorités respectives de conclure un accord sur la gestion et la répartition du frai de printemps du hareng de Norvège (hareng atlantico-scandinave) en 1997; considérant qu'à la suite de cet accord, un autre accord concernant les conditions d'accès réciproque a été adopté par la Communauté et les îles Féroé aux termes duquel les îles Féroé sont autorisées à pêcher 12. 500 tonnes de leur part dans les eaux de pêche communautaires au nord de 62°N; considérant que la Communauté et les îles Féroé ont procédé à de nouvelles consultations au sujet de la gestion de cette pêche, et notamment des conditions d'octroi des licences; considérant qu'il est à présent nécessaire d'assurer la mise en oeuvre de ces accords en ce qui concerne l'accès aux eaux de pêche communautaires des navires battant pavillon des îles Féroé, ainsi que de modifier en conséquence le règlement (CE) n° 393/97 du Conseil; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT : JOn°L389du3l. 12. 1992, p. I. JO n° L 66 du 6. 3. 1997, p. 61. 3 Le règlement (CE) n° 393/97 est modifié comme suit : Article premier 1. L'alinéa ci-dessous est inséré après l'article 3, paragraphe 2, alinéa f) : "g) 21 pour ce qui concerne la pêche au hareng dans la division CIEM lia (au nord de 62°N). Dans la limite du nombre maximal de licences, les demandes de remplacement de licences ou de permis de pêche spéciaux peuvent être introduites à tout moment et seront diligemment traitées. " 2. Le tableau figurant dans l'annexe du présent règlement est ajouté à l'annexe I, point 1. Article 2 Le présent règlement entre le vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le. 1997 Par le Conseil Le Président £ ANNEXE Quotas de captures des îles Féroé pour l'année 1997 &${&$» Hareng Z&te 4e peche: sous* zone/division €IEM lia r—-*-'-'—~ '—•—•—n Quantites (tonnes) 12. 500 5~ ISSN 0254-1491 COM(97) 212 final OCUMENTS FR 03 11 14 N° de catalogue : CB-C0-97-199-FR-C ISBN 92-78-19543-X Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg QD


title: Water resources problems in southern Europe.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Southern Europe
arid zone
inland waters
water resources


title: Verordening (EG) nr. 849/97 van de Commissie van 13 mei 1997 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 508/97 tot opening van de in artikel 41, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 822/87 van de Raad bedoelde distillatie voor het wijnoogstjaar 1996/1997


title: Information relative à l'entrée en vigueur de l'accord de coopération et d'assistance mutuelle administrative en matière douanière entre la Communauté européenne et la république de Corée