title: WRITTEN QUESTION No. 1746/97 by Honório NOVO , Sérgio RIBEIRO to the Council. Imports of textiles and clothing from Indonesia

eurovoc_concepts:
EU policy
East Timor
Indonesia
import policy
originating product
quantitative restriction
textile product
trade policy

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 82/15 Kan r(cid:229)det ange om det sta¤mmer att ombudsmannen p(cid:229) detta sa¤tt har (cid:229)lagts begra¤nsningar i sin verksamhet och, om detta a¤r fallet, p(cid:229) vilken ra¤ttslig grund r(cid:229)det har baserat detta beslut? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1722/97 och E-1813/97 (28 oktober 1997) Ombudsmannens kompetensomr(cid:229)de regleras genom artikel 138e i Fo¤rdraget om uppra¤ttandet av Europeiska gemenskapen (EG-fo¤rdraget). Detta fo¤rdrag skall tilla¤mpas p(cid:229) avdelning VI i Fo¤rdraget om Europeiska unionen (FEU) i den utstra¤ckning som det fo¤reskrivs i artikel K 8 i FEU. Men artikel 138e ing(cid:229)r inte i fo¤rteckningen o¤ver de besta¤mmelser i EG-fo¤rdraget som a¤r tilla¤mpliga p(cid:229) avdelning VI i FEU. I det nya Amsterdamfo¤rdraget fo¤reskrivs att besta¤mmelserna i artikel 138e i EG-fo¤rdraget skall tilla¤mpas p(cid:229) de besta¤mmelser som ro¤r de omr(cid:229)den som avses i avdelning VI i FEU. R(cid:229)det skickade den 26 mars och den 20 juni 1997 brev till ombudsmannen med ett detaljerat svar p(cid:229) Tony BUNYANS klagom(cid:229)l. De a¤rade parlamentsledamo¤terna kommer omedelbart att f(cid:229) kopior av r(cid:229)dets tv(cid:229) brev till ombudsmannen (1). (1) De ro¤stfo¤rklaringar som gjordes av n(cid:229)gra r(cid:229)dsmedlemmar i detta a¤rende har offentliggjorts. (98/C 82/21) SKRIFTLIG FR¯GA E-1746/97 fr(cid:229)n Hono·rio Novo (GUE/NGL) och Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) till r(cid:229)det A¤mne: Import av textilprodukter fr(cid:229)n Indonesien (22 maj 1997) Med sto¤d av de a¤ndringar som gjorts av fo¤rordning 3030/93 (1), godka¤nda i januari 1997 och ratificerade den 29 april 1997 av r(cid:229)det, har kommissionen antagit en sa¤rskild fo¤rordning avsedd att go¤ra det mo¤jligt att importera en uto¤kad ma¤ngd textilprodukter fr(cid:229)n Indonesien. Anser r(cid:229)det att dess beslut av den 29 april 1997 a¤r fo¤renligt med Indonesiens brist p(cid:229) respekt fo¤r FN:s beslut och fo¤r Europaparlamentets och EU:s st(cid:229)ndpunkt, som inneba¤r att hanteringen av O¤ sttimor-fr(cid:229)gan skall vara avgo¤rande fo¤r hur handelsfo¤rbindelserna med Indonesien skall se ut? (1) EGT L 275, 8. 11. 1993, s. 1. Svar (28 oktober 1997) De ytterligare kvantiteter fo¤r import av vissa textilprodukter fr(cid:229)n Indonesien tilldelas genom kommissionens fo¤rordning (EG) nr 560/97 av den 26 mars 1997 (1) som tra¤dde i kraft tidigare a¤n dagen fo¤r antagandet av r(cid:229)dets fo¤rordning (EG) nr 824/97 (2) om a¤ndring av fo¤rordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler fo¤r import av vissa textilprodukter fr(cid:229)n tredje land. Ovan na¤mnda fo¤rordning (EG) nr 824/97 antogs utan ha¤nsyn till Europeiska unionens st(cid:229)ndpunkt i politiska fr(cid:229)gor na¤r det ga¤ller tredje land. Denna fo¤rordning faller inom kommissionens beho¤righetsomr(cid:229)de, bitra¤dd av fo¤rvaltningskommitte·n fo¤r textilprodukter. R(cid:229)det antog den 25 juni 1996 en gemensam st(cid:229)ndpunkt i vilken unionens politik faststa¤lls na¤r det ga¤ller O¤ sttimor. Denna gemensamma st(cid:229)ndpunkt omfattar inte n(cid:229)gon (cid:229)tga¤rd p(cid:229) det handelspolitiska planet som a¤r riktad mot Indonesien. (1) EGT L 85, 27. 3. 1997. (2) EGT L 119, 8. 5. 1997


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1722/97 af Ana PALACIO VALLELERSUNDI til Rådet. Aktindsigt i Rådets dokumenter

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU competence
European Ombudsman
Treaty on European Union
access to EU information
dissemination of EU information

text: 17. 3. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 82/15 Kan R(cid:229)det oplyse, om det er korrekt, at ombudsmanden p(cid:229) denne m(cid:229)de er blevet p(cid:229)lagt begr(cid:230)nsninger i sit arbejde, og i bekr(cid:230)ftende fald, hvilket retsgrundlag R(cid:229)det har lagt til grund for denne beslutning? Samlet svar p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1722/97 og E-1813/97 (28. oktober 1997) Den europ(cid:230)iske ombudsmands kompetenceomr(cid:229)de er fastlagt i artikel 138 E i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (TEF). Denne traktat finder anvendelse p(cid:229) afsnit VI i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union (TEU) i det omfang, der er fastsat i artikel K. 8 i TEU. Artikel 138 E er imidlertid ikke n(cid:230)vnt i listen over de bestemmelser i TEF, der finder anvendelse p(cid:229) afsnit VI i TEU. Ifłlge den nye Amsterdam-traktat finder artikel 138 E i TEF anvendelse p(cid:229) bestemmelserne vedrłrende de omr(cid:229)der, der er n(cid:230)vnt i afsnit VI i TEU. R(cid:229)det gav i skrivelse af 26. marts og 20. juni 1997 ombudsmanden et detaljeret svar vedrłrende hr. Bunyans klager. Kopi af R(cid:229)dets to skrivelser til ombudsmanden vil blive sendt direkte til de (cid:230)rede parlamentsmedlem- mer (1). (1) De stemmeforklaringer, som R(cid:229)dets medlemmer fremsatte i den forbindelse, er gjort offentligt tilg(cid:230)ngelige. (98/C 82/21) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1746/97 af Hono·rio Novo (GUE/NGL) og Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) til R(cid:229)det Om: Import af tekstilvarer og bekl(cid:230)dningsgenstande fra Indonesien (22. maj 1997) I medfłr af (cid:230)ndringerne til forordning (E(cid:216)F) nr. 3030/93 (1) godkendt i januar 1997 og vedtaget af R(cid:229)det den 29. 4. 1997 har Kommissionen vedtaget en s(cid:230)rforordning om import af yderligere tekstilvarer og bekl(cid:230)dnings- genstande fra Indonesien. Mener R(cid:229)det, at dens afgłrelse af 29. 4. 1997 er forenelig med Indonesiens manglende overholdelse af FN(cid:146)s resolutioner samt med Europa-Parlamentets og EU(cid:146)s krav om, at opretholdelsen af handelsforbindelserne med Indonesien głres betinget af, at der findes en lłsning p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om (cid:216)sttimor? (1) EFT L 275 af 8. 11. 1993, s. 1. Svar (28. oktober 1997) De yderligere m(cid:230)ngder af visse tekstilvarer med oprindelse i Indonesien, der nu kan importeres, blev fastlagt i Kommissionens forordning nr. 560/97 af 26. 03. 97 (1), der tr(cid:229)dte i kraft inden vedtagelsen af forordning (EF) nr. 824/97 (2), som (cid:230)ndrer forordning (EF) 2020/93 om den f(cid:230)lles ordning for indfłrsel fra visse tredjelande. Ovenn(cid:230)vnte forordning (EF) nr. 824/97 blev vedtaget, uden at dette i łvrigt berłrer Den Europ(cid:230)iske Unions holdning til politiske spłrgsm(cid:229)l i forbindelse med tredjelande. Befłjelserne med hensyn til denne forordning tilkommer Kommissionen, som bist(cid:229)s af Forvaltningskomite·en for Tekstiler. R(cid:229)det vedtog den 25. juni 1996 en f(cid:230)lles holdning, der fastl(cid:230)gger Den Europ(cid:230)iske Unions politik i forhold til (cid:216)sttimor. Denne f(cid:230)lles holdning omhandler ingen handelsm(cid:230)ssige foranstaltninger over for Indonesien. (1) EFT L 85 af 27. 3. 1997. (2) EFT L 119 af 8. 5. 1997


eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
road safety
weight and size

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO \^7 Bryssel. 22 0^ KOM(97) 22^> lopull. COD 348 EY:n perustamissopimuksen 189 b (2) (d) artiklan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa KOMISSION LAUSUNTO ehdotuksesta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 189 a (2) artiklan nojalla Euroopan parlamentti teki 9 päivänä huhtikuuta 1997 kaksi tarkistusta neuvoston 28 päivänä marraskuuta 1996 vahvistamaan yhteiseen kantaan, joka koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta. Komissio antaa tarkistuksista myönteisen lausunnon EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti seuraavin perustein: 1 2 Tarkistuksessa 1 (johdanto-osan 1 kappaleeseen) ehdotettu lisäys pelkästään selventää tekstiä eikä muuta kappaleen sisältöä. Tarkistuksessa 2 (johdanto-osai* 6 kappaleeseen) ehdotetaan lisättäväksi ilmaisu tiettyjen "tavoitella perävaunutyyppien osalta". Tällä painotetaan ajoneuvojen ja niiden perävaunujen turvallisuuden parantamisen merkitystä, ja komissio voi tukea tällaista tavoitetta. turvallisuuden parantamista erityisesti jatkuvaa Näistä syistä komissio on päättänyt muuttaa ehdotustaan EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan mukaisesti sisällyttämällä siihen parlamentin tekemät tarkistukset. Koska yhteisessä kannassa säädetyt voimaantulopäivät ovat jo lähellä, komissio pyytää neuvostoa kiireellisesti muuttamaan yhteistä kantaansa tarkistuksia vastaavasti ja vahvistamaan asiaa koskevan tekstin. Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (komission EY. n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) Neuvoston yhteinen kanta Parlamentin tarkistukset (Tarkistus 1) Johdanto-osan 1 kappale moottoriajoneuvojen teknisten vaatimusten täydellinen on tarpeen sisämarkkinoiden moitteettor iän toiminnan varmistamiseksi; yhdenmukaistaminen yhdenmukaistaminen moottoriajoneuvojen teknisten vaatimusten täydellinen on tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman siten, että toiminnan varmistamiseksi samalla turvallisuuden taataan korkea taso. ihmisten (Tarkistus 2) Johdanto-osan 6 kappale vuoksi jäsenvaltioissa tämän rekisteröitävien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suurimpien sallittujen massojen yhdenmukaistaminen ei näytä olevan toteutettavissa lyhyellä aikavälillä, kun taas toisaalta nyt näyttäisi olevan toteuttaa mahdollisimman mahdollista suuressa määrin niiden suurimpien mittojen yhdenmukaistaminen ja ratkaista massoja koskeva kysymys antamalla mahdollisuus jolla yhdenmukaiseen ajoneuvojen suurimmat rekisteröinnissä/käytössä sallitut massat määritetään kussakin jäsenvaltiossa, menettelyyn, vuoksi jäsenvaltioissa tämän rekisteröitävien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suurimpien sallittujen massojen yhdenmukaistaminen ei näytä olevan toteutettavissa lyhyellä aikavälillä, kun taas toisaalta nyt näyttäisi olevan toteuttaa mahdollisimman mahdollista suuressa määrin niiden suurimpien mittojen yhdenmukaistaminen* ratkaista massoja koskeva kysymys antamalla mahdollisuus jolla yhdenmukaiseen ajoneuvojen suurimmat rekisteröinnissä/käytössä sallitut massat määritetään kussakin jäsenvaltiossa, sekä jatkuvaa turvallisuuden tavoitella parantamista tiettyjen erityisesti perävaunutyyppien osalta. menettelyyn, ISSN 1024-4492 KOM(97) 229 lopullinen A!S1 AJVIXYJ A1 FI 07 06 Luettelonumero : CB-CO-97-219-FI-C ISBN 92-78-19739-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: RÈGLEMENT (CE) N° 916/97 DE LA COMMISSION du 22 mai 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: Reglamento (CE) nº 913/97 de la Comisión de 22 de mayo de 1997 por el que se aprueban medidas excepcionales de apoyo del mercado de la carne de porcino en España

eurovoc_concepts:
Spain
market support
meat processing industry
pigmeat
slaughter premium
swine

formats: html pdfa1b print


title: VERORDENING (EG) Nr. 917/97 VAN DE COMMISSIE van 22 mei 1997 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van langkorrelige volwitte rijst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 530/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1746/97 de los diputados Honório NOVO , Sérgio RIBEIRO al Consejo. Importación de productos textiles y prendas de vestir de Indonesia

text: 17. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 82/15 ¿Puede el Consejo informar de si es verdad que se han impuesto l(cid:14)·mites al trabajo del Defensor del Pueblo? En caso afirmativo, ¿cua·l es el fundamento jur(cid:14)·dico de esta decisio·n del Consejo? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-1722/97 y E-1813/97 (28 de octubre de 1997) El a·mbito de competencia del Defensor del pueblo europeo esta· establecido en el art(cid:14)·culo 138 E del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea (Tratado CE). Este tratado es aplicable en virtud del T(cid:14)·tulo VI del Tratado de la Unio·n Europea (TUE), como lo preve· el art(cid:14)·culo K. 8 del TUE. Sin embargo, el art(cid:14)·culo 138 E no figura en la lista de las disposiciones del Tratado CE aplicable en virtud del T(cid:14)·tulo VI del TUE. El nuevo Tratado de Amsterdam preve· que las disposiciones contempladas en el art(cid:14)·culo 138 E del Tratado CE sera·n aplicables a las disposiciones relativas a los a·mbitos a que se refiere el T(cid:14)·tulo VI del TUE. El Consejo dirigio·, mediante cartas con fecha de 26 de marzo y de 20 de junio de 1997, una respuesta detallada al Defensor del pueblo en relacio·n con las quejas del Sr. Bunyan. Sus Sen(cid:152)or(cid:14)·as recibira·n directamente copia de las dos cartas que el Consejo envio· al Defensor del pueblo (1). (1) Ya se han publicado las explicaciones de voto de los miembros del Consejo sobre este particular. (98/C 82/21) PREGUNTA ESCRITA E-1746/97 de Hono·rio Novo (GUE/NGL) y Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) al Consejo (22 de mayo de 1997) Asunto: Importacio·n de productos textiles y prendas de vestir de Indonesia De conformidad con las modificaciones al Reglamento 3030/93 (1), aprobado en enero de 1997 y ratificado el 29 de abril de 1997 por el Consejo, la Comisio·n aprobo· un reglamento espec(cid:14)·fico para permitir la importacio·n de cantidades adicionales de productos textiles y de prendas de vestir procedentes de Indonesia. ¿Considera el Consejo que su decisio·n de 29. 4. 1997 es compatible con el hecho de que Indonesia haga caso omiso de las decisiones de las Naciones Unidas y con las posiciones del Parlamento Europeo y de la UE de supeditar las relaciones comerciales con dicho pa(cid:14)·s a los avances en la cuestio·n de Timor Oriental? (1) DO L 275 de 8. 11. 1993, p. 1. Respuesta (28 de octubre de 1997) Las cantidades adicionales para la importacio·n de determinados productos textiles originarios de Indonesia se concedieron mediante el Reglamento no 560/98 de la Comisio·n de 26. 3. 1997 (1), cuya entrada en vigor es anterior a la fecha de adopcio·n del Reglamento (CE) no 824/97 (2) por el que se modifica el Reglamento (CE) no 3030/93 relativo al re·gimen comu·n aplicable a las importaciones de pa(cid:14)·ses terceros. El mencionado Reglamento (CE) no 824/97 se adopto· sin perjuicio de la posicio·n de la Unio·n Europea sobre cuestiones pol(cid:14)·ticas relacionadas con los terceros pa(cid:14)·ses. Este Reglamento es competencia de la Comisio·n, asistida por el Comite· de gestio·n «Textiles». El Consejo adopto·, el 25 de junio de 1996, una posicio·n comu·n que define la pol(cid:14)·tica de la Unio·n Europea para con Timor oriental. Dicha posicio·n comu·n no tiene medida alguna de tipo comercial contra Indonesia. (1) DO L 85 de 27. 3. 1997. (2) DO L 119 de 8. 5. 1997


title: Forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

eurovoc_concepts:
Community loan
North Macedonia
aid for restructuring
cooperation agreement (EU)

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 05. 1997 KOM(97) 235 endelig udg. 97/0144 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om makrofinansiel bistand til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. INDLEDNING Siden 1995 har Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, som blev selv stændig i 1991, til stadighed forbedret sine eksterne forbindelser. Vigtige skridt i denne proces var Dayton/Paris-fredsaftalerne fra slutningen af 1995 og ophævelsen af de internationale økonomiske sanktioner mod Forbundsrepublikken Jugoslavien i 1996. Forbindelserne mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Den Europæiske Union i særdeleshed er også blevet kraftigt forbedret de sidste to år, efter at de bilaterale forbindelser med Grækenland blev normaliseret i oktober 1995. Denne forbedring af forbindelserne afspejles i samarbejdsaftalen og transportaftalen mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Det Europæiske Fæl lesskab, som blev undertegnet på mødet i Rådet (generelle anliggender) den 29. april 1997. I november 1996 fremsatte Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien en anmodning til Kommissionen om supplerende bistand til støtte for det mellemsigtede stabiliserings- og reformprogram for 1997-1999, som IMF den 11. april 1997 beslut tede at støtte med midler fra IMF's udvidede strukturtilpasningsfacilitet (ESAF) vedtaget. I februar 1997 tilrettelagde Verdensbanken og Europa-Kommissionen i fællesskab et G-24/Consultative Group-møde for at vurdere Den Tidligere Jugo slaviske Republik Makedoniens hidtidige og fremtidige stabiliserings- og reform program og for at hjælpe landet med at overkomme dets eksterne finansierings problemer for 1997. Kommissionen bebudede på dette møde, at den agtede at frem sætte et forslag om, at Fællesskabet stiller makrofinansiel bistand på op til 40 mio. ECU til rådighed for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, og andre bilaterale donorer afgav også foreløbige tilkendegivelser om bistand. 2. DEN ØKONOMISKE SITUATION OG RESULTATERNE AF STABILISE RINGS- OG REFORMBESTRÆBELSERNE Lige siden sin anerkendelse som stat har Den Tidligere Jugoslaviske Republik Make donien stræbt efter at opbygge en markedsbaseret åben økonomi. Landet har imid lertid måttet overvinde en række formidable hindringer, eftersom de vanskeligheder, der uundgåeligt er knyttet til denne overgangsproces, blev forstærket af ugunstige eksterne udviklinger, såsom opløsningen af Comecon, opsplitningen af det tidligere Jugoslavien og indførelsen af handels- og transitsanktioner. Snart efter at landet var blevet selvstændigt, blev Den Tidligere Jugoslaviske Repu blik Makedonien kastet ud i alvorlig økonomisk krise: der udviklede sig noget nær hyperinflation, finanspolitikken løb løbsk, og det offentlige underskud voksede til 13,6% i 1993. I mellemtiden tvang den prekære betalingsbalance- og reservestilling samt vanskelighederne forbundet med fordelingen af det tidligere Jugoslaviens udlandsgæld blandt de individuelle republikker myndighederne til midlertidigt at suspendere tilbagebetalingen af udlandsgælden. Mellem 1990 og 1995 faldt BNP med næsten 40%, de samlede investeringer faldt med mere end 50%, det reale for brug faldt med 25%, og den registrerede arbejdsløshed steg til over 24%. De seneste to år har situationen imidlertid bedret sig betydeligt. De forsigtige makro økonomiske politikker og strukturreformer, der blev indledt i 1994 inden for \ rammerne af IMF's systemtransformationsfacilitet (STF), og som siden maj 1995 er blevet understøttet af et standby-arrangement, begyndte efterhånden at give bonus. BNP begyndte at stige i 1996 (med omkring 1,1%), og investeringerne og forbruget steg med ca. 5%. Forbrugerpriserne faldt med 0,7% i året frem til december 1996, mens inflationsraten i 1993 lå på 241,8%. Dette blev opnået gennem en kraftig reduktion af budgetunderskuddet fra 13,6% i 1993 til 0,4% i 1996 og en forsigtig pengepolitik og ved samtidig at bevare en stabil kurs på denaren i forhold til den tyske mark. Men samtidig steg underskuddet på betalingsbalancens løbende poster betydeligt, efterhånden som importen eksploderede og eksporten faldt skarpt efter ophævelsen af de økonomiske sanktioner mod Serbien/Montenegro. I 1993 blev der taget de første skridt til at fremme den strukturelle tilpasning af økonomien, da der blev gennemført en række grundlæggende love med henblik på at afvikle den ineffektive statsejede virksomhedssektor og finanssektor og reformere socialsikringssystemet. Begyndende i 1994 blev reformerne på disse områder gennemført med støtte fra Verdensbanken og andre multilaterale og bilaterale institutioner og donorer. Der blev gjort betydelige fremskridt med hensyn til privati seringen og likvideringen af virksomheder og på det seneste også med hensyn til omstruktureringen af store tabsgivende virksomheder. Der blev også taget de første skridt til at omstrukturere banksystemet. For nylig skred myndighederne hurtigt ind for at lukke et indlånsinstitut (TAT), efter at centralbanken havde opdaget, at der var indlån, som blev forrentet til over markedsrenten, og som ikke var fuldt dækket af aktiver. Forsigtigheds- og kapitalkravsreglerne blev også bragt på til internationale standarder. 3. DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE REPUBLIK MAKEDONIENS MEL LEMSIGTEDE ØKONOMISKE PROGRAM Med henblik på at konsolidere stabiliseringen og sætte gang i væksten er Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien blevet enig med EMF og Verdens banken om en kohærent økonomisk strategi for 1997-99, som vil blive understøttet af et ESAF-lån og et Structural Adjustment Loan and Credit (SALC). Det forventes, at de kommende års vækst i det reale BNP vil ligge i størrelsesordenen 5%, idet økonomien vil blive kraftigt stimuleret af eksterne faktorer og af forbrugsstigningen, der forventes at udgøre ca. 3% i 1998. For at nå dette resultat agter myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien at fortsætte den forsigtige pengepolitik og finanspolitik, der gensidigt understøtter hinanden. Den pengepolitiske ekspansion vil blive holdt i kort snor. Myndighederne agter også at bevæge sig bort fra de direkte pengepolitiske kontrol instrumenter og i stedet benytte indirekte kontrolinstrumenter. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens regering sigter mod at stabilisere de offentlige finanser med et overskud på 1,5%. Skatteinddrivelsen inden for den private sektor vil blive styrket, også for at sænke beskatningen af indkomster og socialsikringsydelser. Desuden er det planen at erstatte den nuværende salgsafgift med en moms. På udgiftssiden vil regeringen gradvis afskaffe landbrugs- og eksportsubsidierne (der udgjorde ca. 2% af de offentlige udgifter i 1995 og 1996). Regeringen agter også at genindføre et lønstop inden for den offentlige sektor og se nærmere på de sociale udgifter for at finde frem til besparelser. Samtidig vil investe ringsudgifterne blive forøget med 5%. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens regering har planer om at fort sætte og udbygge reformerne på handelsområdet samt inden for virksomheds- sektoren, den finansielle sektor, den sociale sektor og landbruget. Hvad handlen angår, blev der i 1996 vedtaget en ny toldlov, som efterfulgte det harmoniserede system, og de fleste kvantitative handelsrestriktioner blev ophævet. Regeringen vil nu forøge gennemsigtigheden i forbindelse med fastsættelsen af told satser og toldfritagelser og afskaffe alle diskretionære fritagelser. Myndighederne agter at fortsætte og intensivere omstruktureringen af virksomheds- sektoren. For at effektivisere ejerforholdene inden for virksomhedssektoren har myndighederne planer om at sælge offentligt ejede aktier til private investorer og ophæve restriktionerne på handlen med aktier. Privatiseringen eller likvideringen af de største og mest politisk følsomme virksomheder, der er omfattet af et særligt omstruktureringsprogram, vil fortsætte, og privatiseringen af de øvrige virksomheder vil være afsluttet inden udgangen af 1997. Inden for den finansielle sektor vil myndighederne gennemføre en yderligere styrkelse af tilsynet med banker og indlånsinstitutter og gå videre med omstruktureringen eller likvideringen af institutter med finansielle vanskeligheder. Regeringen vil forsøge at tiltrække flere udenlandske banker og opmuntre til joint ventures med disse banker. Regeringen har planer om at forbedre socialsikringsprogrammet og pensions systemets langsigtede solvens såvel som sundhedsvæsnet og uddannelsessystemet, og den agter endvidere at tilvejebringe et mere fleksibelt og konkurrencepræget arbejdsmarked. Endelig er der landbrugssektoren, hvor myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har givet tilsagn om at intervenere mindre i prisdannelsen. Landbrugsprivatiseringsloven fra april 1996, der pålægger landbrugsvirksomheder at udfærdige privatiserings- og eventuelt omstruktureringsplaner, har lagt grunden til privatiseringer inden for denne sektor. Regeringen er nu også i færd med at udarbejde en ny lov om brugen af landbrugsjord, og den agter at udbygge matrikel kontoret. 4. BETALINGSBALANCEUDVIKLINGEN OG FINANSIERINGSBEHOV På trods af den konstant kritiske betalingsbalancesituation er de finansielle forbindel ser mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og landets eksterne kreditorer blevet gradvis normaliseret siden 1993. Restancerne til Bretton Woods- institutionerne blev afviklet i 1993 (IMF), 1994 (Verdensbanken) og 1995 (IFC). Landet indgik gældssaneringsaftaler med Paris-klubben af officielle kreditorer i juli 1995 (omfattende 340 mio. USD) og med London-klubben i midten af oktober 1996 (omfattende 200 mio. USD). I oktober 1995 genoptog landet betalingen af renter og afdrag til Den Europæiske Investeringsbank (EIB). I begyndelsen af 1997 gav Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien også tilsagn om - som led et nyt mellemfristet IMF-program - at opfylde alle sine finansielle forpligtelser over for Fællesskabet og EIB, som stammer fra tidligere EIB-lån. Sidste år forværredes Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens stilling over for udlandet ganske betydeligt, da importen eksploderede samtidig med, og den høje eksport, som var blevet stimuleret af konflikten i regionen, faldt bort. Ses der bort fra officielle overførsler, skønnes underskuddet på betalingsbalancens løbende poster at være steget fra 259 mio. USD (6,9% af BNP) i 1995 til 483 mio. USD (13,2% af BNP) i 1996, mens handelsunderskuddet blev mere end fordoblet fra 235 mio. USD til 523 mio. USD. For 1997 forventes det ifølge IMF-programmet, at eksporten vil stige med 10%, da den vil blive stimuleret affaldet på 12% i den reale effektive valutakurs i 1996, som sandsynligvis vil fortsætte i 1997. Som følge af den forventede stramme finanspolitik antages det, at importen kun vil stige med 4%, således at handelsunderskuddet for ventes reduceret til 467 mio. USD. Antages det, at tjenestebalancen vil blive forbed ret en anelse, og at der vil ske en stigning i de private overførsler, skønnes det, at underskuddet på betalingsbalancens løbende poster vil falde til 367 mio. USD i 1997 (9,5% af BNP). Det skal imidlertid understreges, at denne prognose ikke tager højde for en eventuel spillover-effekt (i form af især grænsekontrolforanstaltninger) fra krisen i Albanien, der kunne føre til et behov for højere offentlige udgifter og dermed få en vis indflydelse på betalingsbalancens løbende poster. Ifølge IMF-programmet har Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien et behov for ekstern finansiering på 587 mio. USD, der bl. a. skal benyttes til at afdrage 48 mio. USD på landets udlandsgæld og til at afvikle alle tilbageværende restancer over for udlandet (inkl. omkring 27 mio. ECU, som landet skylder Fællesskabet og EIB på tidligere EIB-lån). Samtidig vil denne eksterne finansiering gøre det muligt at opbygge reserver på 35 mio. USD svarende til 2,3 måneders import. Med indregning af den offentlige og private kapitaltilstrømning og gældssaneringen foretaget af Paris klubben af officielle kreditorer skønnes Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens eksterne finansieringsgab i 1997 at andrage 120 mio. USD. Til støtte for regeringens reformprogram har Den Internationale Valutafond besluttet at tilbyde Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien et treårigt ESAF-lån (1997-1999) på ca. 80 mio. USD. Desuden har Verdensbanken givet tilsagn om et Structural Adjustment Loan and Credit på omkring 45 mio. USD til især handels- og landbrugsreformer. Tages det højde for bidragene fra IMF og Verdensbanken i det første programår (ca. 50 mio. USD), skønnes det resterende finansieringsgab i 1997 nu at andrage 70 mio. USD. Hvis dette finansieringsgab ikke lukkes, kan der opstå tvivl om Den Tidligere Jugo slaviske Republik Makedoniens muligheder for at sikre stabile importleverancer og opfylde sine finansielle forpligtelser over for udlandet. Hele det stabiliserings- og reformprogram, som regeringen og centralbanken har påtaget sig at gennemføre, kunne derfor blive undermineret, før programmets positive virkninger for betalings balancen - herunder en genoplivning af eksporten og et opsving i de udenlandske direkte investeringer - overhovedet begynder at manifestere sig. 5. FORESLÅET SUPPLERENDE MAKROFINANSIEL BISTAND TIL DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE REPUBLIK JUGOSLAVIEN OG LÅNETS HOVEDTRÆK Kommissionen foreslår, at Fællesskabet stiller et betalingsbalancelån på op til 40 mio. ECU med en maksimal løbetid på femten år til rådighed for Den Tidligere Jugo- 4 slaviske Republik Makedonien. Den foreslåede løbetid for lånet harmonerer med de mellem- og langfristede betalingsbalanceudsigter for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, som forventes at stå over for væsentlige finansieringsbehov i de kommende år. Bistanden vil blive ydet inden for rammerne af den nuværende ES AF og vil supplere de midler, der stilles til rådighed af de internationale finansielle institutioner og bilate rale donorer. Bistanden vil blive frigivet i to rater på betingelse af, at der er en tilfredsstillende ud vikling i det makroøkonomiske program, som landet har aftalt med EMF, og at der gøres fremskridt med strukturreformerne, herunder overholdelse af en række præsta tionskriterier. Udbetalingen af bistanden vil først ske, når Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har honoreret sine udestående finansielle forpligtelser over for Fællesskabet og EIB, som stammer fra tidligere EIB-lån. Ligesom for tilsvarende transaktioner til fordel for andre tredjelande vil Fællesskabet fremskaffe midlerne ved låntagning på kapitalmarkederne med en garanti over det almindelige budget. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien vil derefter låne af Fællesskabet. Lånoptagelses- og långivningstransaktionerne vil blive fuld stændig matchet og være uden forretningsmæssige risici for Fællesskabet. I overensstemmelse med garantifondsmekanismen vil budgetvirkningerne af en afgørelse om at stille bistand på op til 40 mio. ECU til rådighed for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien indebære, at der afsættes 6 mio. ECU til fonden. Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om makrofinansiel bistand til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet1, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionen har konsulteret Det Monetære Udvalg forud for fremlæggelsen af sit for slag; Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har iværksat fundamentale politiske og økonomiske reformer og gør betydelige bestræbelser på at indføre en åben markeds økonomi; Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Det Europæiske Fællesskab har ind gået en samarbejdsaftale og en transportaftale, som vil bidrage til udviklingen af fuldt ud byggede samarbejdsforbindelser; Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har med Den Internationale Valutafond (IMF) aftalt en omfattende pakke af stabiliserings- og reformforanstaltninger, der vil blive understøttet af et lån under den udvidede strukturtilpasningsfacilitet (ES AF); Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har med Verdensbanken aftalt en omfattende pakke af strukturelle tilpasningsforanstaltninger, der vil blive understøttet af et Structural Adjustment Loan and Credit; myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har anmodet om finansiel bistand fra de internationale finansielle institutioner, Fællesskabet og andre bilate rale donorer; ud over det beløb, der skønnes at kunne tilvejebringes via IMF og Verdens banken, vil der i resten af 1997 fortsat være et stort finansieringsbehov, der skal dækkes for at styrke landets reservestilling og for at understøtte de policy-målsætninger, der er knyttet til regeringens reformbestræbelser; myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har givet tilsagn om, at landet til fulde vil honorere sine udestående finansielle forpligtelser over for Det Euro pæiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank; Fællesskabets ydelse af et langfristet lån til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Make donien er en passende foranstaltning til at lette landets finansielle bindinger over for ud landet, til at støtte dets betalingsbalance og til at styrke dets reserver; Fællesskabets lån bør forvaltes af Kommissionen; traktaten indeholder ikke anden hjemmel til vedtagelse af denne afgørelse end artikel 235 - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 1. 2. 3. 1. 2. Artikel 1 Fællesskabet yder Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien en langfristet lånefacilitet på højst 40 mio. ECU i hovedstol og med en maksimal løbetid på femten år med henblik på at sikre en holdbar betalingsbalancesituation og styrke landets reservestilling. Til dette formål bemyndiges Kommissionen til på Det Europæiske Fællesskabs vegne at låne de nødvendige midler, som stilles til rådighed for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien i form af et lån. Dette lån forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Monetære Udvalg og på en måde, der er i overensstemmelse med enhver aftale mellem Den Internationale Valutafond og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Artikel 2 Kommissionen bemyndiges til, efter samråd med Det Monetære Udvalg, at aftale de økonomisk-politiske betingelser knyttet til lånefaciliteten med myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Disse betingelser skal være i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 3. Kommissionen kontrollerer med regelmæssige mellemrum i samarbejde med Det Monetære Udvalg og i koordination med Den Internationale Valutafond, at den økonomiske politik i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er i over ensstemmelse med formålene med lånet, og at lånebetingelserne overholdes. Artikel 3 Lånet stilles til rådighed for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien i to rater. Den første rate frigives, efter at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Make donien til fulde har honoreret sine udestående finansielle forpligtelser over for Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank, jf. dog artikel 2. 2. 3. 1. 2. 3. 4. 5. Den anden rate frigives under forudsætning af en tilfredsstillende gennemførelse af ESAF-programmet og tidligst et kvartal efter frigivelsen af første rate, jf. dog artikel 2. Midlerne udbetales til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens central bank. Artikel 4 De lånoptagelses- og långivningstransaktioner, der er nævnt i artikel 1, gennem føres med samme valørdato og må for Fællesskabet ikke medføre omlægning af forfaldstiden, valutakurs- og renterisici eller andre kommercielle risici. Kommissionen skal, hvis Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ønsker det, træffe de nødvendige foranstaltninger til at indføje en klausul om førtidig til bagebetaling i lånebetingelserne og til, at en sådan klausul kan anvendes. Giver omstændighederne mulighed for en forbedring af renten på lånene, kan Kommissionen på Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens anmodning helt eller delvis refinansiere sine oprindelige lånoptagelser eller omlægge de hertil svarende finansielle betingelser. En sådan refinansiering eller omlægning gennem føres på de betingelser, der er fastsat i stk. 1, og må ikke resultere i en forlængelse af den gennemsnitlige løbetid for de af transaktionerne berørte lån eller i en for højelse af restgælden, udtrykt i løbende valutakurs, på datoen for disse trans aktioner. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien bærer alle de omkostninger, som Fællesskabet afholder i forbindelse med indgåelse og gennemførelse af trans aktioner i henhold til denne afgørelse. Det Monetære Udvalg underrettes mindst én gang om året om udviklingen i de transaktioner, der er omhandlet i stk. 2 og 3. Artikel 5 Kommissionen sender mindst én gang om året Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, der indeholder en vurdering af gennemførelsen af denne afgørelse. , Udfærdiget i , den På Rådets vegne Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1. Transaktionens titel Makrofinansiel bistand til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. 2. Budgetpost Budgetpost BO-2173, der afspejler budgetgarantien for Fællesskabets lånefacilitet (oprettes ved et ændrings- og/eller tillægsbudget). 3. Retsgrundlag Artikel 235 i traktaten. 4. Beskrivelse af og begrundelse for foranstaltningen a) Beskrivelse af foranstaltningen Et fællesskabslån (finansieret ved hjælp af lån optaget af Fællesskabet på de inter nationale kapitalmarkeder) på op til 40 mio. ECU til støtte for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens reformbestræbelser og til afbødning af de sociale konsekvenser af kriseforanstaltningerne. b) Begrundelse for foranstaltningen Bæredygtigheden af Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens økono miske reformer afhænger af ekstern finansiel bistand fra officielle kilder. 5. Klassifikation af udgifterne Obligatoriske. 6. Udgifternes art Potentiel anvendelse af budgetgarantien for Fællesskabets låntagning med henblik på finansiering af lånet til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. 7. Finansielle virkninger a) Beregningsmetode Evalueringen af de beløb, der er nødvendige, er baseret på de aktuelle skøn over Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens restbehov for ekstern finan siering. Der foreslås opført et p. m. , da det ikke på forhånd kan beregnes, hvor meget der eventuelt vil blive trukket på denne budgetpost, og hvornår dette i givet fald vil ske, og da det forventes, at denne budgetgaranti ikke vil blive anvendt. b) Foranstaltningens virkninger på aktionsbevillingerne Kun i tilfælde af, at garantien faktisk anvendes. c) Finansiering af interventionsudgifter Ved træk på budgetgarantien: Benyttelse af garantifonden oprettet ved Rådets forordning (EF, EURATOM) nr. 2728 af 31. oktober 1994. Hvis garantifonden ikke indeholder tilstrækkelige midler, fremskaffes der sup plerende midler fra budgettet ved overførsel - af enhver overskudsmargen i garantireserven - af forsinkede indbetalinger til budgettet, for hvilke budgetgarantien er blevet bragt i anvendelse (under artikel 27, stk. 3, i finansforordningen) - af en eventuel disponibel margen under udgiftsloftet for udgiftsområde 4 i de finansielle overslag eller af midler tilvejebragt ved en omfordeling. Kommissionen kan midlertidigt, for at opfylde sine forpligtelser, sikre gælds- betjeningen ved hjælp af midler fra sin likvide beholdning. I så fald anvendes artikel 12 i Rådets forordning (EØF, EURATOM) nr. 1522/89 af 29. 5. 1989. 8. Forholdsregler mod svig Midlerne vil blive udbetalt direkte til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Make doniens centralbank, men først når Kommissionens tjenestegrene efter høring af Det Monetære Udvalg og i samråd med IMF og Verdensbanken har kontrolleret, at landets makroøkonomiske politik er tilfredsstillende, og at de specifikke betingelser knyttet til denne bistand er opfyldt. 9. Oplysninger om omkostningseffektivitet a) Grunde til transaktionen og specifikke mål Ved at støtte Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens makro økonomiske reformbestræbelser og ved at supplere det internationale samfunds långivning til dette land inden for rammerne af IMF-programmet, vil denne bistand ikke blot understøtte landets overgang til en markedsøkonomi, men også sætte landet i stand til at honorere sine udestående finansielle forpligtelser over for Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank. Disse udeståender andrager i dag omkring 27 mio. ECU (restancer, inkl. morarenter). b) Overvågning og evaluering Denne bistand er af makroøkonomisk karakter, og overvågningen og vurderingen af den gennemføres inden for rammerne af det IMF-støttede tilpasnings- og reformprogram, som Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er i færd med at implementere. Kommissionens tjenestegrene vil overvåge foranstaltningen på grundlag af ægte makroøkonomiske og strukturpolitiske indikatorer, som aftales med myndig hederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. De vil holde snæver 10 kontakt med IMF og Verdensbanken og trække på deres vurdering af Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens stabiliserings- og reformresultater. Ifølge forslaget til Rådets afgørelse skal der udarbejdes en årlig rapport til Europa- Parlamentet og Rådet, som skal indeholde en vurdering af foranstaltningens gen nemførelse. 10. Udgifter til administration Denne foranstaltning er af ekstraordinær karakter og vil ikke medføre en forøgelse af Kommissionens personale. 11 BILAG NØDVENDIGE BUDGETMIDLER TIL INDBETALING I GARANTIFONDEN 11997 OG MARGEN UNDER RESERVEN TIL LÅN OG LÅNEGARANTIER TIL FORDEL FOR TREDJELANDE (I MIO. ECU) Transaktioner Beregningsgrundlag Indbetalinger til fonden1 Reservemargen Afgjorte transaktioner Projektrelateret bistand: EIB/Middelhavslande EIB/Udviklingslande i Latinamerika og Asien EIB/Sydafrika EIB/Fomyelse af mandater4 Makrofinansiel bistand: Slovakiet (ophævelse) Belarus (suspension) Foreslåede transaktioner Projektrelateret bistand: EIB/Tyrkiet5 EIB/Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien6 EIB/Kroatien7 Makrofinansiel bistand: Georgien, Armenien og evt. Tadsjikistan8 Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien9 Bulgarien9 -14 -38 55 1536,5 -130 -25 105 35 49 170 40 250 -1,71 -5,32 8,25 230,48 •18,20 -3,75 15,75 5,25 7,35 25,50 6,00 37,50 329' 330,7 336,0 327,8 97,3 115,5 119,3 103,5 98,3 90,9 65,4 59,4 21,9 I henhold til indbetalingsregleme i Rådets forordning (EF, EURATOM) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. Efter et første træk på garantifonden, og i overensstemmelse med artikel 5 i forordningen, blev indbetalingssatsen i forbindelse med nye trans aktioner hævet fra 14% til 15% i 1995. I forbindelse med nye makrofinansielle bistandstransaktioner er 15%-satsen blevet an vendt. Reservebeløb i 1997 i henhold til det finansielle overslag. Justeringer af de beløb, der tilføres fonden, jf. bilaget til Rådets forordning nr. 2728/94. Rådets afgørelse af 14. april 1997. Forslag til Rådets forordning om iværksættelse af en særlig finansiel samarbejdsforanstaltning til fordel for Tyrkiet (KOM(95) 389 endelig udg. ). Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Tidligere Jugo slaviske Republik Makedonien (KOM(96) 533 endelig udg. af 25. 11. 1996). Samarbejdsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Kroatien (SEK(95) 180 endelig udg. ). Forhandlingerne har været suspenderet siden sommeren 1995. Det er derfor usandsynligt, at denne transaktion vil blive gennemført i 1997. Kommissionens forslag til Rådets afgørelse (KOM(97) 24 endelig udg. af 3. 2. 1997). Kommissionens forslag. ISSN 0254-1459 KOM(97) 235 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 11 Katalognummer : CB-CO-97-226-DA-C ISBN 92-78-19808-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 1^


title: REGULAMENTO (CE) Nº 911/97 DA COMISSÃO de 22 de Maio de 1997 relativo aos certificados de importação para os produtos do sector do leite e dos produtos lácteos originários dos Estados de África, das Caraíbas e do Pacífico (ACP) ou dos países e territórios ultramarinos (PTU)

eurovoc_concepts:
ACP countries
cheese
import licence
milk
milk product
overseas countries and territories


title: REGLAMENTO (CE) N° 911/97 DE LA COMISIÓN de 22 de mayo de 1997 relativo a los certificados de importación de los productos del sector de la leche y los productos lácteos originarios de los Estados de África, del Caribe y del Pacífico (Estados ACP) o de los países y territorios de Ultramar (PTU)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1722/97 dell'on. Ana PALACIO VALLELERSUNDI al Consiglio. Accesso del pubblico ai documenti del Consiglio

text: 17. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 82/15 Puo‘ il Consiglio comunicare se in questo modo sono stati imposti limiti all(cid:146)attivita‘ del Mediatore europeo e, in caso di risposta affermativa, indicare la base giuridica cui e‘ ricorso per adottare la precitata decisione? Risposta comune alle interrogazioni scritte E-1722/97 e E-1813/97 (28 ottobre 1997) La sfera di competenza del mediatore europeo e‘ disciplinata dall(cid:146)articolo 138 E del trattato che istituisce la Comunita‘ europea (TCE). Questo trattato si applica al titolo VI del trattato sull(cid:146)Unione europea (TUE) nella misura in cui l(cid:146)articolo K. 8 del TUE lo prevede. L(cid:146)articolo 138 E, tuttavia, non figura nell(cid:146)elenco delle disposizioni del TCE applicabili al titolo VI del TUE. Il nuovo trattato di Amsterdam prevede che le disposizioni di cui all(cid:146)articolo 138 E del TCE si applicheranno alle disposizioni relative ai settori menzionati nel titolo VI del TUE. Il Consiglio, con lettere del 26 marzo e 20 giugno 1997, ha inviato una risposta dettagliata al mediatore in merito alle denunce del sig. Bunyan. Gli Onorevoli Parlamentari riceveranno direttamente copia delle due lettere che il Consiglio ha inviato al mediatore. (1) (1) La motivazione di voto dei membri del Consiglio al riguardo e‘ stata resa pubblica. (98/C 82/21) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1746/97 di Hono·rio Novo (GUE/NGL) e Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) al Consiglio (22 maggio 1997) Oggetto: Importazione di prodotti tessili e dell(cid:146)abbigliamento provenienti dall(cid:146)Indonesia Sulla base del regolamento modificato n. 3030/93 (1), approvato nel gennaio del 1997 e adottato dal Consiglio il 29. 4. 1997, la Commissione ha approvato un regolamento specifico volto a consentire l(cid:146)importazione di quantitativi supplementari di prodotti tessili e dell(cid:146)abbigliamento provenienti dall(cid:146)Indonesia. Ritiene il Consiglio che la sua decisione del 29. 4. 1997 sia compatibile con l(cid:146)inosservanza delle decisioni ONU da parte dell(cid:146)Indonesia e con la posizione del Parlamento europeo e dell(cid:146)UE di impostare le relazioni commerciali con questo paese in funzione del problema di Timor orientale? (1) GU L 275 dell(cid:146)8. 11. 1993, pag. 1. Risposta (28 ottobre 1997) L(cid:146)importazione dei quantitativi supplementari di taluni prodotti tessili originari dell(cid:146)Indonesia e‘ stata accordata dal regolamento n. 560/97 della Commissione, del 26 marzo 1997 (1), la cui entrata in vigore e‘ anteriore alla data di adozione del regolamento (CE) n. 824/97 (2) che modifica il regolamento (CE) n. 3030/93 relativo al regime comune applicabile alle importazioni da taluni paesi terzi. Il summenzionato regolamento (CE) n. 824/97 e‘ stato adottato salva restando la posizione dell(cid:146)Unione europea sulle questioni politiche riguardanti i paesi terzi. Detto regolamento e‘ di competenza della Commissione assistita dal Comitato di gestione «Prodotti tessili». In data 25 giugno 1996 il Consiglio ha adottato una posizione comune che definisce la politica dell(cid:146)Unione europea nei confronti di Timor orientale. Tale posizione non contiene alcuna misura di natura commerciale nei confronti dell(cid:146)Indonesia. (1) GU L 85 del 27. 3. 1997. (2) GU L 119 dell(cid:146)8. 5. 1997


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1735/97 af Dominique BAUDIS til Rådet. En fælles europæisk myndighed for certificering inden for luftfarten

eurovoc_concepts:
Community certification
air safety
air transport
applied research
approximation of laws
civil aviation
international conference

text: C 76/50 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 3. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (2. juli 1997) Kommissionen kan meddele det (cid:230)rede medlem, at ingen former for antibiotika er tilladt i fiskefoder. 1. Derimod er ni former for antibiotika tilladt som tils(cid:230)tningsstoffer i foder til brugsdyr, nemlig zinkbacitracin, spiramycin, virginiamycin, flavophospholipol, phosphattylosin, natriummonensin, natriumsalinomycin, avila- mycin og ardacin. Disse tils(cid:230)tningsstoffer opfylder de kriterier for tilladelse, der er fastsat i direktiv 70/524/E(cid:216)F om tils(cid:230)tningsstoffer til foderstoffer (1). Visse af disse antibiotika er under genvurdering p(cid:229) anmodning af visse medlemsstater, herunder navnlig Finland. 2. Problemet med begr(cid:230)nsning af anvendelsen af antibiotika er meget omfattende og ikke nyt. Siden vedtagelsen i 1970 af direktivet om tils(cid:230)tningsstoffer har Kommissionen begr(cid:230)nset antallet af tilladte antibiotika betydeligt, idet halvdelen af de antibiotika, der var tilladt p(cid:229) dette tidspunkt, ikke l(cid:230)ngere er det. Dette g(cid:230)lder f. eks. for tetracykliner, som imidlertid stadig er tilladt som veterin(cid:230)rl(cid:230)gemiddel. Endvidere er direktiv 70/524/E(cid:216)F blevet (cid:230)ndret flere gange siden vedtagelsen for bl. a. at fasts(cid:230)tte regler for distribution af antibiotika, knytte tilladelserne til tils(cid:230)tningsstofferne til fabrikanten og styrke retningslinjerne for evalueringen af tils(cid:230)tningsstoffer i foder. (1) EFT L 270 af 14. 12. 1970. (98/C 76/132) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1735/97 af Dominique Baudis (PPE) til R(cid:229)det (22. maj 1997) Om: En f(cid:230)lles europ(cid:230)isk myndighed for certificering inden for luftfarten Finder det nederlandske formandskab det hensigtsm(cid:230)ssigt at fremme indfłrelsen af en f(cid:230)lles europ(cid:230)isk myndighed for certificering inden for luftfarten inden for rammerne af regeringskonferencen, jf. Europa- Parlamentets beslutning om europ(cid:230)isk luftfartsforskning og teknologi, dok. A3-0426/92 (1)? (1) EFT C 72 af 15. 3. 1993, s. 173. Svar (25. september 1997) Den 16. december 1996 forelagde Kommissionen R(cid:229)det en henstilling med henblik p(cid:229) R(cid:229)dets afgłrelse om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger om oprettelse af en organisation for civil luftfartssikkerhed i Europa. R(cid:229)dets instanser er ved at behandle denne henstilling, navnlig i Transportgruppen, sammensat af generaldirek- tłrerne for civil luftfart. Der er gjort betydelige fremskridt i sagen, og R(cid:229)det (transport) var p(cid:229) samlingen den 17. -18 juni 1997 positivt indstillet med hensyn til oprettelse af en organisation for civil luftfartssikkerhed i Europa. R(cid:229)dets instanser forts(cid:230)tter behandlingen af sprłgsm(cid:229)let om oprettelse af en f(cid:230)lles myndighed for luftfartssikkerhed i Europa, som ifłlge Kommissiones henstilling bl. a. skal varetage opgaver i forbindelse med certificering inden for luftfarten


title: VERORDENING (EG) Nr. 911/97 VAN DE COMMISSIE van 22 mei 1997 betreffende de invoercertificaten voor producten van de sector melk en zuivelproducten van oorsprong uit de Staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS-Staten) of uit de landen en gebieden overzee (LGO)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1713/97 af Hiltrud BREYER til Rådet. Elektricitetsindkoblingslov

eurovoc_concepts:
Germany
clean technology
electrical energy
energy policy
energy production
environmental protection
price of energy
renewable energy
research and development
wind energy

text: C 76/46 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 3. 98 (98/C 76/126) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1713/97 af Hiltrud Breyer (V) til R(cid:229)det (22. maj 1997) Om: Elektricitetsindkoblingslov Vedvarende energi spiller en fremtr(cid:230)dende rolle i forbindelse med miljł- og klimabeskyttelse. Den kendsgerning bekr(cid:230)ftedes senest i grłnbogen om vedvarende energi (KOM(96)0576). Det er derfor absolut nłdvendigt med effektive foranstaltninger til fremme og hurtig markedsfłring af vedvarende energi. I Tyskland har der i (cid:229)revis eksisteret et s(cid:229)dant effektivt instrument til det form(cid:229)l i form af elektricitetsindkoblingsloven, med hvilken det p(cid:229) seks (cid:229)r har v(cid:230)ret muligt at etablere en vindkraftkapacitet p(cid:229) mere end 1. 600 MW. Denne lovs succes er uomtvistelig, men har samtidig młdt modstand hos den monopolistiske tyske energiindustri, der pludselig fik ułnsket konkurrence p(cid:229) produktionssiden. Hvordan vurderer R(cid:229)det striden om statsstłtte i forbindelse med elektricitetsindkoblingsloven og 1. kommiss(cid:230)r Van Mierts skrivelse af 26. oktober 1996 til den tyske forbundsłkonomiminister? Er R(cid:229)det enig i, at det i EF-traktatens artikel 130 R, stk. 2, fastsatte princip om, at forureneren betaler, (cid:229)bner 2. mulighed for at skabe mekanismer, der głr det muligt at fordele eventuelle merudgifter ved miljłvenlig energiproduktion p(cid:229) alle elektricitetskunder, som det f. eks. er fastsat for vedvarende energi i elektricitetsindko- blingsloven i Tyskland? 3. Hvordan vurderer R(cid:229)det den rolle, vedvarende energi spiller ved opfyldelse af EU(cid:146)s klimabeskyttelsesfor- pligtelser? Er det ikke nłdvendigt med s(cid:230)rlige stłtteforanstaltninger til markedsfłring af vedvarende energi for at kunne udfłre denne opgave? Samlet svar p(cid:229) skriftlige forespłrgsler nr. E-1707/97, E-1709/97, E-1711/97 og E-1713/97 (25. september 1997) 1. R(cid:229)det er enig med det (cid:230)rede parlamentsmedlem i, at vedvarende energi spiller en stor rolle i F(cid:230)llesskabets og medlemsstaternes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at beskytte miljłet. I sin f(cid:230)lles holdning om revision af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljłet og b(cid:230)redygtig udvikling »Mod en b(cid:230)redygtig udvikling« (1) har R(cid:229)det foresl(cid:229)et visse prioriteter for energisektoren. Blandt disse prioriteter er fremme af energieffektivitet og rationel energianvendelse samt stłtte til udvikling og anvendelse af energibesparende teknologier og praksis, herunder vedvarende energikilder og kraftvarmeproduktion, gennem passende programmer og foranstaltninger, bevidsthedsfremmende initiativer og informationsforanstaltninger og udarbejdelse af kriterier for gennemgang af stłtteordninger med henblik p(cid:229) at (cid:230)ndre incitamenter, der har f(cid:229)et en negativ virkning. Desuden indeholder R(cid:229)dets resolution om vedvarende energi, som energiministrene vedtog p(cid:229) R(cid:229)dets samling den 27. maj 1997, R(cid:229)dets henstilling til forskellige spłrgsm(cid:229)l i forbindelse med vedvarende energikilder og mere specifikt til spłrgsm(cid:229)l, som Kommissionen har rejst i sin grłnbog »Mod en f(cid:230)llesskabsstrategi › Fremtidens energi: vedvarende energi«. I resolutionen opregnes der en r(cid:230)kke foranstaltninger, som vil kunne łge forbruget af vedvarende energi. Det drejer sig om aktioner og foranstaltninger p(cid:229) omr(cid:229)der som forskning, udvikling og demonstration, markedsvilk(cid:229)r, forbrugeroplysning og forbrugernes tillid og samordning og overv(cid:229)gning. I resolutionen anfłres det desuden, at der er behov for en aktiv offentlig politik, b(cid:229)de p(cid:229) medlemsstats- og f(cid:230)llesskabsplan, for at forbedre de vedvarende energiers konkurrenceevne. R(cid:229)det er s(cid:229)ledes fuldt ud klar over omfanget af den indsats, der m(cid:229) głres for at n(cid:229) det vejledende m(cid:229)l om en fordobling af de vedvarende energikilders samlede markedsandel inden 2010


title: WRITTEN QUESTION No. 1711/97 by Hiltrud BREYER to the Council. Electricity Grid Feed Act

text: C 76/46 EN Official Journal of the European Communities 11. 3. 98 (98/C 76/126) WRITTEN QUESTION E-1713/97 by Hiltrud Breyer (V) to the Council (22 May 1997) Subject: Electricity Grid Feed Act Renewable energy is extremely important from the point of view of protecting the environment and climate. This point was most recently acknowledged in the Green Paper on Renewable Sources of Energy (COM(96) 0576 final). Effective measures to promote renewable energy and ensure its rapid introduction into the market are therefore essential. In Germany, the Electricity Grid Feed Act has for years served as an efficient means to this end, enabling more than 1600 MW of wind power capacity to be installed within six years. The success of this legislation is incontestable, but at the same time it has met with opposition from the monopolistic German energy industry, which suddenly found itself exposed to unwelcome competition on the energy production side. 1. What is the Council(cid:146)s view of the dispute about state aid in connection with the Electricity Grid Feed Act and Commissioner Van Miert(cid:146)s letter of 26 October 1996 to Germany(cid:146)s Federal Minister for Economic Affairs? Does the Council agree that the (cid:145)polluter pays(cid:146) principle referred to in Article 130r(2) of the EC Treaty 2. permits the creation of instruments enabling any additional costs of environmentally benign energy production to be shared among all electricity consumers, as provided for, for example, by the Electricity Grid Feed Act in Germany in the case of renewable energy? 3. What is the Council(cid:146)s view of the role of renewable energy in fulfilling the European Union(cid:146)s climate protection obligations? Are not aid measures to promote the introduction of renewable energy into markets needed to perform this duty? Joint answer to Written Questions Nos E-1707/97, E-1709/97, E-1711/97 and E-1713/97 (25 September 1997) 1. The Council agrees with the Honourable Member that renewable energy has an important role to play in the endeavours of the Community and the Member States to protect the environment. In its common position on the review of the European Community programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development (cid:147)Towards sustainability(cid:148) (1), the Council suggested priorities for the energy sector. Among these priorities are: to promote energy efficiency and the rational use of energy and to support the development and application of energy-saving technologies and practices including programmes and measures, awareness-raising and information measures, and to develop criteria for the screening of subsidy schemes in order to redress incentives which have an adverse effect. Furthermore, the Council Resolution on renewable sources of energy agreed upon by Energy Ministers at the Council meeting on 27 May 1997 contains the position of the Council on various issues connected with renewables and, more specifically, questions raised in the Commission(cid:146)s Green Paper for a Community Strategy - Energy for the future: renewable sources of energy. The resolution lists a series of measures that could increase the consumption of renewable energy. These include actions and measures in the fields of research, development and demonstration; market conditions; consumer information and confidence; and coordination and monitoring. The resolution also notes that an active governmental policy, both at Member State and at Community level, is necessary to improve the competitiveness of renewables. Thus, the Council is well aware of the efforts required to meet the indicative target to double the overall share of renewables by 2010