title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, och Regionkommittén för gränsöverskridande samarbete inom ramen för Tacisprogrammet

eurovoc_concepts:
CIS countries
Central and Eastern European Countries
EU programme
cooperation policy
cross-border cooperation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 27. 05. 1997 KOM(97) 239 slutlig MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, OCH REGIONKOMMITTÉN JSr gransöverskridande samarbete inom ramen ffir Tacisprogrammet 1. Bakgrund 1. 1 Syftet med detta meddelande är att dra upp riktlinjerna för kommissionens politik för gränsöverskridande samarbete inom ramen för Tacisprogrammet fram till 1999. Europeiska gemenskapen har sedan länge insett vikten av gränsöverskridande samarbete. Under senare år har utvecklingen av det gränsöverskridande samarbetet mellan den tidigare Sovjetunionen och EU samt länderna i Central- och Östeuropa ökat i betydelse. Detta är en följd av tillkomsten av en gemensam gräns med den tidigare Sovjetunionen på grund av Finlands anslutning till EU, Östersjöregionens ökade betydelse i det utvidgade EU och utvecklingen av ländernas i Central- och Östeuropa gränser i öst i samband med att dessa förbereder sig inför anslutningen. På initiativ av Europaparlamentet inrättades 1996 en ny budgetpost särskilt för detta ändamål. 1. 2 En viktig omständighet till att det gränsöverskridande samarbetet förstärks i denna region är behovet av att säkerställa en stabil gemensam gräns mellan EU och den tidigare Sovjetunionen. Skillnaden i levnadsstandard mellan de olika sidorna av gränsen är extrem. Följaktligen prioriteras en förstärkning av samarbetet mellan samhällena på bägge sidor av gränsen för att lägga grunden till en hållbar ekonomisk och social utveckling. Samtidigt som de bilaterala banden underlättas måste även effektiva gränskontroller utvecklas. till ett gränsöverskridande Europaparlamentet föreslog 1996 att Tacis och Interregprogrammen skulle 1. 3 instrument för den finsk-ryska gränsen1. samordnas Regionkommittén underströk nödvändigheten av att gränsområdena deltar i planeringen och genomförandet av gränsöverskridande åtgärder2. Dessutom föreslogs det att lokala och regionala ryska myndigheter skulle integreras i samarbetsprogrammet för Östersjön på samma sätt som myndigheterna i länderna i Central- och Östeuropa3. 1. 4 Gränsöverskridande samarbete inom ramen för Tacis kan även bidra till förberedelseprocessen för anslutningarna av länderna i Central- och Östeuropa. I första hand uppnås detta genom kompletterande medel till gränsövergångar för att åtgärda den ökade oron angående gränskontroller för ländernas i Central- och Östeuropa gränser i öst. I andra hand uppnås detta genom att främja gränsöverskridande förbindelser, särskilt där det finns minoriteter såsom i de baltiska staterna, i syfte att främja stabiliteten i gränsområden. 1 Europaparlamentets resolution av den 19 januari 1996 om kommissionens meddelande om anvisande i Finland, Sverige och Österrike - av fonder och genomförandet av gemenskapsinitiativ KOM(95)0123 - A4-0328/95. 2 Regionkommitténs yttrande av den 12 juni 1996 om "Europeiska unionens nordliga dimension och gränsöverskridande samarbete vid gränsen mellan Europeiska unionen och Ryska federationen och i Barentsregionen". 3 Regionkommitténs yttrande av den 13 november 1996 om "Europeiska unionens nuvarande och framtida politik avseende Östersjöregionen, särskilt dess lokala och regionala aspekter". Stödet till gränsöverskridande samarbete i den tidigare Sovjetunionen skall ses i ett 1. 5 vidare politiskt sammanhang som syftar till att utveckla det graiisövei skridande samarbetet mellan Europeiska gemenskapen, länderna i Central- och Östeuropa och den tidigare Sovjetunionen genom ett antal olika instrument. Följande händelser har varit av avgörande betydelse för utformningen av denna politik: Sedan slutet av 1980-talet har EG stött gränsöverskridande och transnationellt samarbete genom sina strukturfonder, särskilt genom gemenskapsinitiativet Interreg. Genom Interreg IIA initiativet finansieras program som omfattar gränsområden vid unionens alla inre och yttre gränser under perioden 1994 - 1999 och genom Interreg HC- initiativet inbegripet Östersjöområdet. flera områden, samarbete på transnationellt finansieras På Europaparlamentets initiativ inrättades 1994 en särskild budgetpost inom ramen för Phare till stöd för gränsöverskridande samarbete vid gränserna mellan länderna i Central- och Östeuropa och medlemsstaterna. Detta ledde till utvecklingen av Phares program för gränsöverskridande samarbete vilket har Interreg som förebild och regleras av en särskild kommissionens förordning4 och för vilket de enskilda programmen godkänns årligen. Vid Europeiska rådets möte i Essen i december 1994 fastställdes de huvudsakliga politiska riktlinjerna för det gränsöverskridande samarbetet i länderna i Central- och Östeuropa och i den tidigare Sovjetunionen. Man enades om att upprätta ett program för regionalt samarbete och goda grannförbindelser för att främja ett flerårigt och multinationellt samarbete i gränsområden både med land- och vattengränser på områden såsom transporter, allmännyttiga företag, miljö, ekonomisk utveckling, mänskliga resurser och lantbruk. Denna ram förstärktes ytterligare genom pakten om stabilitet i Europa i mars 1995, i vilken underströks vikten av en gemensam och fortlöpande ansträngning för att avhjälpa hot om spänningar och kriser och att skapa ett område av bestående goda grannförbindelser och samarbete i Europa. Partnerskaps- och samarbetsavtalen mellan gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och de respektive länderna å den andra sidan, inbegriper målet om ett gradvist närmande för att uppnå ett bredare europeiskt samarbetsområde. I åtgärdsprogrammen för Ryssland och Ukraina anges vikten av gränsöverskridande samarbete med EG och de länder som är associerade till EG. Denna punkt infördes i den nya förordningen avseende Tacis5. 2. Mål och medel 2. 1 Mot denna bakgrund är målet att stödja hållbara projekt (kunskapsöverföring, utveckling av gränsöverskridande kontakter, finansiering av småskalig infrastruktur och Kommissionens förordning nr 1628/94 av den 4 juli 1994 om genomförande av ett program för gränsöverskridande samarbete mellan i central- och Östeuropa och gemenskapens medlemsländer inom ramen för Phare-programmet. EGT nr L 171, 6. 6. 1994, s. 14. länder Rådets förordning nr 1279/96 av den 25 juni 1996 om tillhandahållande av bistånd till ekonomiska reformer och återuppbyggnad i den tidigare Sovjetunionen och Mongoliet. EGT nr L 165, 4. 7. 1996, s. 1. samriskföretag) som har gränsöverskridandc verkan och stöds av samhällen pA bagge sidor av gränsen. Detta borde möjliggöra förbindelser som varar längre än ett projekts livstid vilket leder till ett hållbart regionalt samarbete. Projekt med tydligt lokalt eller regionalt stöd och med övergripande effekter kommer att prioriteras. 2. 2 Projekt som bidrar till att uppnå följande mål kommer att finansieras: Effektivare gränskontroller och transitering. De medel som skall användas är förstärkning av gränsnätverk genom förbättrade gränsövergangsförfaranden och infrastruktur samt förbättrad säkerhet vid gränserna genom gemensamma gränsförvaltningsprogram på bägge sidor av gränsen. Följande kommer att prioriteras: lämplig Underlättandet av lokal transitering vid gränserna, vilket är en förutsättning för gränsöverskridande samarbete och regional utveckling. - De gränsövergångar som förbinder EG, länderna i Central- och Östeuropa och den tidigare Sovjetunionen och som är belägna i de korridorer som fastställdes vid konferensen på Kreta6, med hänsyn till EG:s gemensamma transportpolitik och integrerat alleuropeiskt transportnät av korridorer för olika utvecklingen av ett transportsätt. Hjälp till gränsområden att avhjälpa deras särskilda utvecklingsproblem som beror av att de ligger i utkanterna av de nationella ekonomierna. De medel som skall användas är skapandet av samarbete och utveckling av affärsverksamhet mellan samhällena vilket tillsammans med upprättandet av förbindelser mellan gränsnätverken kommer att bidra till att utveckla handeln och ekonomin i regionerna. Projekt vid gränsen till EU som kräver eget kapital kommer att finansieras genom programmet för samriskföretag. Åtgärdande av de två viktigaste slagen av lokala gränsöverskridande miljöproblem. Dels fall där åtgärder krävs samtidigt på bägge sidor av gränsen (till exempel föroreningar i gränssjöar) och dels fall där investeringar behövs i den tidigare Sovjetunionen för att lösa problem där effekterna märks på den andra sidan av gränsen (avfall som lagras uppströms). De medel som skall användas är studier av lokala miljöproblem, ofta som ett led i ett regionalt angreppssätt, detaljerad projektutformning och förslag till uppföljnings investeringar av tredje part i därmed förbunden infrastruktur. Särskild hänsyn skall även femte tas miljöhandlingsplan7. Dessutom skall en del av budgeten avsättas till kompletterande åtgärder som stödjer programmets mål och överensstämmer med prioriteringarna i Interreg IIA8 och Phare programmen. till åtgärder som stödjer bredare gemenskapsåtgärder såsom EG:s Prioriterade korridorer för flera transportsätt som förbinder unionen med dess grannländer i öst enligt den andra alleuropeiska transportkonferensen på Kreta 1994. EG:s femte miljöhandlingsplan "Mot hållbarhet". Följande nyckelsektorer fastställs i Interreg lIA-programmet för den finsk-ryska gränsen: Transporter och företagsklimat, miljö, ökad kunskapsöverföring och villkor för regionalt samarbete. telekommunikationer, affärsutveckling och utveckling av En förutsättning för att en gränsöverskridande samarbetsåtgärd framgångsrikt skall 2. 3 kunna genomföras är att det finns en regional och lokal förmåga att skapa och utveckla projekt, inbegripet utvecklingen av hållbara förbindelser mellan gränssamhällen. 3. Prioriteringar 3. 1 Under programmets första år kommer det institutionella stödet att prioriteras. Detta kommer att göra det möjligt för regionala och lokala myndigheter att spela en större roll i programmet när det utvecklas. Samtidigt kommer i första hand utvecklingen av gränsnätverk och gränsförvaltning att stå i centrum. Förutom nyckelgränsövergångar kommer projekt som direkt förbinder gränssamhällen såsom affärsutveckling att prioriteras. Miljöprojekt kommer att spela en nyckelroll under programmets alla år. 4. Geografisk inriktning: Stödberättigade regioner Geografiskt kommer Tacis program för gränsöverskridande samarbete att inriktas 4. 1 på gränserna mellan den tidigare Sovjetunionen och EG och mellan den tidigare Sovjetunionen och de baltiska staterna. Dessutom kommer programmet att omfatta landgränserna mellan Ryssland, Ukraina, Vitryssland, Moldavien och länderna i Central- och Östeuropa. Detaljer om de stödberättigade regionerna anges i kartan i bilaga 1. Endast under särskilda omständigheter kommer åtgärder i Archangelskområdet att beaktas i syfte att komplettera åtgärder som finansieras inom ramen för Interreg IIA- programmet. 4. 2 I syfte att säkerställa ett konsekvent tillvägagångssätt kommer kommissionen att beakta gränsöverskridande samarbetsåtgärder på gränserna mellan länder i den tidigare Sovjetunionen inom ramen för det mellanstatliga Tacisprogrammet. De första initiativen i samband med detta har tagits. 5. Metod 5. 1 Lämpliga förfaranden kommer att utvecklas för att ta hänsyn till målen för programmet för gränsöverskridande samarbete och den ram i vilken det ingår. Dessa kommer att omfatta ett starkt engagemang från de lokala och regionala myndigheternas sida och flexibilitet för att ta hänsyn till småskaliga projekt på gräsrotsnivå. De särskilda urvalskriterierna för projekt kommer att omfatta behovet av gränsöverskridande verkan, hänsyn till synergieffekter med andra gemenskapsprogram och absorptionsförmåga. 5. 2 Synergi med andra gemenskapsprogram 5. 2. 1 Gränsöverskridande samarbete inom ramen för Tacisprogrammet kommer att genomföras på ett sådant sätt att maximal synergi uppnås med Interreg och Phare nrogrammen för gränsöverskridande samarbete. Detta kommer särskilt att gynna Barentsregionen och Östersjöområdet i enlighet med det tillvägagångssätt som antogs i Initiativ i Östersjöområdet i Visby i maj 1996 enligt vilket en mer effektiv kompletterande åtgärd krävs i form av EG- Tacis). finansieringsinstrument (Interreg, Phare och 5. 2. 2 Stora ansträngningar görs för att harmonisera tillvägagångssättet i Interreg och Phare programmen för gränsöverskridande samarbete när detta är praktiskt möjligt i syfte att göra hela EG: s finansieringssystem så enkelt och begripligt som möjligt för de slutliga mottagarna. Detta tillvägagångssätt kommer även att tillämpas för Tacis gränsöverskridande samarbete inom ramen för det befintliga ramverket för Tacis. De särskilda förfarandena för Tacis gränsöverskridande samarbete kommer inte att inverka på de allmänna förfaranden som är tillämpliga enligt Tacisförordningen såsom Tacis- förvaltningskommitténs roll. 5. 2. 3 för I enlighet med erfarenheterna gränsöverskridande samarbete är avsikten att i så stor utsträckning som möjligt använda befintliga regionala ramverk. Självfallet kommer stöd att ges till att vidareutveckla dessa när så behövs. från andra gemenskapsprogram 5. 2. 4 I förekommande fall kommer samråd att äga. rum med befintliga kommittéstrukturer som inrättats inom ramen för Phare/Interreg-program för gränsöverskridande samarbete. För att säkerställa harmonisering med andra åtgärder i Östersjöområdet kommer kommissionen således till exempel att samråda med samordningskommittén för Östersjön om utvecklingen inom Tacisprogrammet för gränsöverskridande samarbete. 5. 3 Finansiering av mindre projekt Småskaliga lokala gränsöverskridande samarbetsåtgärder ges hög prioritet av regionala myndigheter och samhällen så att de därigenom kan arbeta tillsammans med tillräckliga medel. Projekt av denna storlek kommer att finansieras inom ramen för programmet för gränsöverskridande samarbete med Tacis medel för mindre projekt. Vid finansiering inom detta område sammanlänkning av Tacisåtgärder med kompletterande föreslås en som gemenskapsprogram på grundval av den framgångsrika modell (BSPF). utvecklats Finansieringen kommer att styras av efterfrågan och vara flexibel för att täcka ett brett falt av ekonomiska samarbetsområden, inbegripet stöd till demokratiseringsprocessen. finansieringen av mindre Östersjöprojekt för 5. 4 De regionala/lokala myndigheternas roll Identifiering och förberedelse av åtgärder skall så långt som möjligt genomföras på regional eller lokal nivå med användande av kontakter och råd från Interreg-regioner. De nationella myndigheterna skall i enlighet med normala Tacisprinciper delta i programmet, särskilt vad gäller projekt av nationell betydelse såsom gränskontroller och vid det slutliga godkännandet av programmet. 5. 5 Att öka medvetenheten 5. 5. 1 Ett första steg kommer att bli anordnandet av möten för varje berörd gräns i lokala den tidigare Sovjetunionen myndigheter kommer att delta. Genom detta ramverk kommer relevanta myndigheter att delta i fastställande av projekt, utveckling och urval. i vilka nationella, regionala och 5. 5. 2 Separata möten kommer att hållas för regionala och lokala myndigheter för att diskutera utvecklingen och genomförandet av Tacis finansiering av mindre projekt. Seminarier för att bistå vid fastställandet och utvecklingen av projekt kommer att vara betydelsefulla för att öka den lokala och regionala förmågan att delta i programmet. GRÄNSÖVERSKRIDANDE SAMARBETE Stödberättigade gräns regionerna Russian - Finnish Border Russian - Estonian Border Murmansk oblast Republic of Karelia Archangelsk oblast (eligible in exceptional circumstances only to complement activities funded under the Interreg //A Programme) City of St Petersburg Leningrad oblast 6(5) Leningrad oblast 7 Pskov oblast Russian - Latvian Border 8(7) Pskov oblast Russian - Polish/Russian - Lithuanian Border 9 Kaliningrad oblast 1- ISSN 1024-4506 KOM(97) 239 slutlig SV il m is Katalognummer : CB-CO-97-231-SV-C ISBN 92-78-19872-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1797/97 af Christoph KONRAD til Kommissionen. Åbningstider på vaskerier i Forbundsrepublikken Tyskland

eurovoc_concepts:
Germany
Sunday working
motor car
national law
services company
trade regulations

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1791/97 do Deputado Anne POISSON à Comissão. Impressão em Braille de documentos oficiais da União Europeia

eurovoc_concepts:
access to information
computer applications
facilities for the disabled
official document
physically disabled person

formats: html pdf print

text: C 21/96 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 1. 98 Na(cid:152)o obstante, na linha da perspectiva adoptada pelas directivas «sistema geral», as questo(cid:152)es relativas a‘ regulamenta(cid:231)a(cid:152)o das profisso(cid:152)es (requisitos de forma(cid:231)a(cid:152)o e exerc(cid:14)·cio da profissa(cid:152)o, autoridades competentes) recaem sob a compete(cid:136)ncia dos Estados-membros. Por conseguinte, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem que aceitar ou rejeitar as «plataformas comuns» estabelecidas por associa(cid:231)o(cid:152)es profissionais europeias. Por outras palavras, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o «reconhece» formalmente as «plataformas comuns» embora tenha conscie(cid:136)ncia do respectivo interesse como instrumento de promo(cid:231)a(cid:152)o da livre circula(cid:231)a(cid:152)o dos profissionais no mercado u·nico. Estas «plataformas» permanecem iniciativas privadas, na(cid:152)o podendo portanto substituir a regulamenta(cid:231)a(cid:152)o nacional. No entanto, um certificado como o ECP, que fosse apresentado por um migrante, ofereceria a‘s autoridades do Estado-membro de acolhimento certas garantias quanto a‘ forma(cid:231)a(cid:152)o seguida. Assim, o e(cid:136)xito de iniciativas como a da EAP assenta, em larga medida, na aceita(cid:231)a(cid:152)o da «plataforma» como norma de refere(cid:136)ncia por parte das autoridades nacionais. Ale·m disso, o facto de a forma(cid:231)a(cid:152)o sancionada pela obten(cid:231)a(cid:152)o do ECP estar aberta a diferentes profissionais constitui uma vantagem suplementar a este respeito. (1) (2) (3) (4) JO C 268 de 26. 9. 1994. JO C 332 de 28. 11. 1994. JO L 19 de 24. 1. 1989. JO L 209 de 24. 7. 1992. (98/C 21/198) PERGUNTA ESCRITA E-1787/97 apresentada por Richard Howitt (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Maio de 1997) Objecto: Taxas de televisa(cid:152)o Podera· a Comissa(cid:152)o comentar a pra·tica brita(cid:136)nica que consiste em cobrar uma taxa dupla pela utiliza(cid:231)a(cid:152)o de um mesmo aparelho de televisa(cid:152)o em dois endere(cid:231)os diferentes? Esta pra·tica parece penalizar as pessoas que necessitam de utilizar o seu aparelho de televisa(cid:152)o em dois locais diferentes e na(cid:152)o pode, por conseguinte, ser leal. Resposta dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (11 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o esta· em condi(cid:231)o(cid:152)es de comentar a pra·tica referida pelo Senhor Deputado. Em geral, as taxas sa(cid:152)o da compete(cid:136)ncia dos Estados-membros. Por exemplo, o de·cimo terceiro considerando da Directiva 89/552/CEE relativa a‘ coordena(cid:231)a(cid:152)o de certas disposi(cid:231)o(cid:152)es legislativas, regulamentares e administrativas nos Estados-membros relativas ao exerc(cid:14)·cio de actividades de radiodifusa(cid:152)o televisiva (1) estabelece que a directiva na(cid:152)o afecta a responsabilidade dos Estados-membros no que diz respeito a‘ organiza(cid:231)a(cid:152)o e financiamento de programas. Contudo, as medidas tomadas pelos Estados-membros a este respeito devem ser compat(cid:14)·veis com o direito comunita·rio. Os factos apresentados na pergunta na(cid:152)o sa(cid:152)o suficientes para indicarem, por si so·, a existe(cid:136)ncia de uma infrac(cid:231)a(cid:152)o ao direito comunita·rio. (1) JO L 298, 17. 10. 1989. (98/C 21/199) PERGUNTA ESCRITA E-1791/97 apresentada por Anne Poisson (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Maio de 1997) Objecto: Impressa(cid:152)o em Braille de documentos oficiais da Unia(cid:152)o Europeia A Unia(cid:152)o Europeia, o Parlamento Europeu, os diversos servi(cid:231)os e institui(cid:231)o(cid:152)es elaboram e publicam um certo nu·mero de documentos oficiais de informa(cid:231)a(cid:152)o. Infelizmente, estes documentos oficiais na(cid:152)o sa(cid:152)o acess(cid:14)·veis a todos os nossos concidada(cid:152)os, nomeadamente aos invisuais


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 935/97 af 27. maj 1997 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for import af tyre, køer og kvier af bestemte alpine racer og bjergracer, ikke bestemt til slagtning, for perioden 1. juli 1997 til 30. juni 1998

eurovoc_concepts:
bull
cow
heifer
import
import licence
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1751/97 af Arthur NEWENS til Kommissionen. Komparative værdi af statslige alderspensioner i EU-landene

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU publication
comparative study
pension scheme
retired person

text: C 45/96 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 2. 98 Da standarder opstilles af private instanser, er de ikke juridisk forpligtende. I bestemte tilf(cid:230)lde kan dog 2. lovgivningsmagten p(cid:229) s(cid:229)vel europ(cid:230)isk som nationalt plan knytte juridiske fłlger til brugen af standarder. 3. - 4. I henhold til de interne regler i CEN og CENELEC er disse organisationers medlemmer forpligtet til at overtage vedtagne europ(cid:230)iske standarder i deres nationale standardiseringssystemer. Nationale standarder p(cid:229) det samme anvendelsesomr(cid:229)de, som er i modstrid hermed, skal tr(cid:230)kkes tilbage, og nye standarder m(cid:229) ikke udstedes. P(cid:229) hvilket sprog CEN- og Cenelec-medlemmerne optager den europ(cid:230)iske standard i deres nationale standardisering, afh(cid:230)nger af deres eget skłn samt af den g(cid:230)ldende nationale ret. Med undtagelse af standarder p(cid:229) omr(cid:229)det informations- og kommunikationsteknologi (EDB) stilles standarder normalt til r(cid:229)dighed p(cid:229) landenes eget/egne officielle sprog af de nationale standardiseringsinstitutter. CEN- og Cenelec-medlemmernes forplig- telser til at overtage de p(cid:229)g(cid:230)ldende standarder m(cid:229) imidlertid ikke forveksles med en forpligtelse for brugerne til at anvende disse standarder. (1) EFT L 109 af 26. 4. 1983, s. 8. (2) EFT L 100 af 19. 4. 1994, s. 30. (98/C 45/116) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1748/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (11. maj 1997) Om: Eurostats rapport om husholdningerne Vil Kommissionen ben(cid:230)gte The Guardians p(cid:229)stand om, at Eurostatrapporten om husholdningerne er blevet tilbageholdt af Kommissionen, indtil valget i Det Forenede Kongerige var overst(cid:229)et (1)? Er Kommissionen enig i, at en s(cid:229)dan opfłrsel ville v(cid:230)re i modstrid med dens rolle som defineret i traktaterne og dens afgłrelse 97/281/EF (2) af 21. april 1997 om Eurostats rolle (navnlig artikel 3 og 11), og at en s(cid:229)dan opfłrsel i betragtning af de regelm(cid:230)ssige valg i medlemsstaterne ville skabe en farlig pr(cid:230)cedens for det fremtidige arbejde og (cid:229)benheden i institutionen? (1) The Guardian af 28. 4. 1997, s. 1 og 7. (2) EFT L 112 af 29. 4. 1997, s. 56. Svar afgivet af Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) Kommissionens vegne (13. juni 1997) Eurostat statistics in focus, population and social conditions no. 6/1997, Income distribution and poverty in EU12 › 1993 blev offentliggjort den 14. maj 1997 i henhold til de normale procedurer for publikation af Eurostats rapporter. Rapporten blev udgivet, s(cid:229) snart alle tre sprogudgaver (fransk, engelsk og tysk) var f(cid:230)rdige, dvs. oversat, formatteret og trykt. Denne arbejdsgang var p(cid:229) ingen m(cid:229)de p(cid:229)virket af valget i Det Forenede Kongerige. EU-statistikker udarbejdes i overensstemmelse med princippet om upartiskhed, alts(cid:229) uden nogen form for pres. Valg i medlemsstaterne indvirker aldrig p(cid:229) planl(cid:230)gningen af udgivelsen af statistikker. (98/C 45/117) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1751/97 af Arthur Newens (PSE) til Kommissionen (27. maj 1997) Om: Komparative v(cid:230)rdi af statslige alderspensioner i EU-landene Kan Kommissionen i forts(cid:230)ttelse af sine svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel nr. 2620/88 (1) og 792/92 (2) om statslige pensioners relative v(cid:230)rdi i de enkelte medlemsstater, som indeholdt et v(cid:230)ld af yderst nyttige oplysninger, nu


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1768/97 του Inigo MENDEZ DE VIGO προς την Επ τροπή. Αξιολόγηση του προγράμματος PHARE

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU aid
aid programme
aid system
economic cooperation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1780/97 von Giulio FANTUZZI an die Kommission. Bilanz der Anwendung der Verordnungen (EWG) 2078/92 und 2080/92

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Regulation
EU aid
EU programme
application of EU law
environmental protection
forestry policy
means of agricultural production
report

text: 10. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 45/101 (98/C 45/124) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1780/97 von Giulio Fantuzzi (PSE) an die Kommission (27. Mai 1997) Betrifft: Bilanz der Anwendung der Verordnungen (EWG) 2078/92 und 2080/92 In Artikel 10 der Verordnung (EWG) 2078/92 (1) fu¤r umweltgerechte und den natu¤rlichen Lebensraum schu¤tzende landwirtschaftliche Produktionsverfahren und Artikel 8 der Verordnung (EWG) 2080/92 (2) zur Einfu¤hrung einer gemeinschaftlichen Beihilferegelung fu¤r Aufforstungsma(cid:223)nahmen in der Landwirtschaft ist vorgesehen, da(cid:223) drei Jahre nach Inkrafttreten in den Mitgliedstaaten die Kommission dem Europa¤ischen Parlament und dem Rat eine Bilanz der Anwendung der beiden Verordnungen vorlegt. Kann die Kommission erkla¤ren, weshalb sie noch keinen Bericht vorgelegt hat, um dieser Verpflichtung 1. nachzukommen? Beabsichtigt die Kommission, diesbezu¤gliche Ma(cid:223)nahmen zu treffen? In welcher Zeit beabsichtigt sie, dies 2. zu tun? (1) ABl. L 215 vom 30. 7. 1992, S. 85. (2) ABl. L 215 vom 30. 7. 1992, S. 234. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommissiom (18. Juni 1997) Die Kommission ist verpflichtet, Durchfu¤hrungsberichte nach drei Jahren der Programmanwendung vorzulegen. Die meisten der im Rahmen der Verordnungen (EWG) Nr. 2078/92 und (EWG) Nr. 2080/92 durchgefu¤hrten Programme wurden in den Jahren 1994 und 1995, manche erst 1996, angenommen. Die Kommission bereitet daher zur Zeit die Durchfu¤hrungsberichte u¤ber die beiden Verordnungen fu¤r die ersten Jahre vor und plant, diese dem Parlament und dem Rat im laufenden Jahr vorzulegen. (98/C 45/125) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1781/97 von Manuel Porto (PPE) an die Kommission (27. Mai 1997) Betrifft: Einseitige Nichteinhaltung eines Abkommens der Uruguay-Runde Der internationale Handel mu(cid:223) sich auf eindeutig festgelegte Regeln und ihre Einhaltung stu¤tzen, denn nur so ko¤nnen die Wirtschaftsteilnehmer ihre Ta¤tigkeiten gesichert planen. In gewisser Weise erforderte die O¤ ffnung der Ma¤rkte der Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union fu¤r Einfuhren im Textil- und Bekleidungssektor im Rahmen der Uruguay-Runde erhebliche Anstrengungen, denn einige hunderttausend Arbeitspla¤tze standen auf dem Spiel. Deshalb wurde ein allma¤hlicher Proze(cid:223) beschlossen, damit man sich auf die notwendig werdenden Umstrukturierungen und Umstellungen einstellen konnte. Wie ist es nun zu verstehen, da(cid:223) von dem, was eigentlich festgelegt ist, abgeru¤ckt wird? Wie ist es vor allem zu verstehen, da(cid:223) einseitig die Nichteinhaltung eines Abkommens beschlossen wird und dadurch a¤rmere La¤nder und Regionen gescha¤digt werden, damit reichere La¤nder und Regionen einzelne Exportvorteile erzielen?


title: QUESTION ECRITE no 1774/97 de Alexandros ALAVANOS à la Commission. Exclusion de producteurs du bénéfice d'indemnisations

eurovoc_concepts:
European Commission
Greece
State aid
aid to agriculture
anti-discriminatory measure
application of EU law
control of State aid
flood
indemnification
supervisory power

text: C 21/94 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 1. 98 d(cid:146)information et d(cid:146)observation pour l(cid:146)environnement (1) confie au directeur exe·cutif de l(cid:146)Agence la responsa- bilite· de toutes les questions concernant le personnel; en e·change, il rend compte de ses activite·s au conseil d(cid:146)administration. Il s(cid:146)ensuit que la Commission n(cid:146)est pas responsable des proce·dures de recrutement de l(cid:146)Agence et n(cid:146)est pas en mesure de commenter les de·tails de la proce·dure de se·lection, y compris le concours de recrutement de trois agents de grade A et deux de grade B, dont l(cid:146)avis a e·te· publie· au Journal officiel le 11 avril 1997. La question a e·te· transmise au directeur exe·cutif pour une re·ponse de·taille·e au nom de l(cid:146)Agence. (1) JO L 120 du 11. 5. 1990. (98/C 21/195) QUESTION E· CRITE E-1774/97 pose·e par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ la Commission Objet: Exclusion de producteurs du be·ne·fice d(cid:146)indemnisations (27 mai 1997) En vertu d(cid:146)une de·cision interpre·tative du re‘glement (CEE) 2328/91 (1), les ministe‘res grecs de l(cid:146)Agriculture et de l(cid:146)E· conomie ont exclu du be·ne·fice des indemnisations pre·vues au titre des pre·cipitations et inondations pour la pe·riode allant de septembre a‘ de·cembre 1996 les particuliers › et les membres de leur famille › qui «ont e·te· condamne·s ou inculpe·s pour infraction au droit commun pe·nal, avant leur mise en liberte· ou la publication de l(cid:146)arre(cid:136)t de·finitif». De‘s lors que les indemnisations sont distribue·es sur approbation de la Commission et qu(cid:146)une telle de·cision constitue une source de discrimination entre producteurs et est controverse·e sur le plan de la proce·dure, la Commission peut-elle pre·ciser si elle a approuve· la de·cision interpre·tative en question? Juge-t-elle cette interpre·tation conforme au re‘glement conside·re·? (1) JO L 218 du 6. 8. 1991, p. 1. Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (1er juillet 1997) La Commission a entame· la proce·dure d(cid:146)examen du re·gime d(cid:146)aides nationales notifie· par la Gre‘ce au titre de re·tablissement des de·ga(cid:136)ts cause·s par des pre·cipitations et inondations pour la pe·riode allant de septembre a‘ de·cembre 1996 en vue de ve·rifier sa compatibilite· avec les articles 92 a‘ 94 du Traite· CE re·gissant des aides accorde·es par les E· tats membres. Cependant, vu que la de·cision nationale concernant la de·finition des be·ne·ficiaires de ces aides e·voque·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire n(cid:146)a pas e·te· notifie·e a‘ la Commission, celle-ci effectue une enque(cid:136)te aupre‘s de l(cid:146)E· tat membre inte·resse·. (98/C 21/196) QUESTION E· CRITE E-1779/97 pose·e par Karl von Wogau (PPE) a‘ la Commission (27 mai 1997) Objet: Obstacle a‘ la libre circulation des services La convention de Mannheim du 17 octobre 1868 de·clare le Rhin comme «eau internationale» et les bateaux qui y naviguent doivent par conse·quent porter pavillon d(cid:146)un des E· tats riverains. Celle loi re·git e·galement les plaisanciers. Les plaisanciers qui immatriculent leur bateau a‘ Strasbourg doivent payer une taxe de «francisation» pour porter pavillon fran(cid:231)ais et pouvoir naviguer sur le Rhin. Cette taxe est destine·e a‘ la navigation en haute mer et eaux internationales et s(cid:146)e·le‘ve a‘ 10 000 FF/an. Les plaisanciers qui immatriculent leur bateau en Allemagne, en Belgique, aux Pays-Bas ou en Suisse ne paient pas de taxe particulie‘re pour naviguer sur le Rhin


title: Règlement (CE) nº 934/97 de la Commission du 27 mai 1997 portant fixation de certaines quantités indicatives à l'importation de bananes dans la Communauté pour le troisième trimestre de l'année 1997 (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
ACP countries
import
import licence
quantitative restriction
tariff quota
tropical fruit


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1757/97 del José VALVERDE LÓPEZ a la Comisión. Promover la autorresponsabilidad en el contagio del sida y el apoyo sanitario y social a los enfermos

eurovoc_concepts:
AIDS
disease prevention
dissemination of information
health aid
health policy
public awareness campaign
public health
welfare


title: 97/338/EG, Euratom: Besluit van de Raad van 27 mei 1997 tot benoeming van een lid van het Economisch en Sociaal Comité

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
Spain
appointment of staff


title: Communication de la Commission au Conseil, au Parlement européen, et au Comité des régions sur la coopération transfrontalière dans le cadre du programme TACIS

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 27. 05. 1997 COM(97) 239 final COMMUNICATION DE LA COMMISSION AU CONSEIL, AU PARLEMENT EUROPEEN, ET AU COMITE DES REGIONS coopération transfrontalière dans le cadre du programme Tacis sur la 1. Contexte 1. 1 1. 2 1. 3 la politique de la La présente communication a pour objectif d'exposer Commission en matière de coopération transfrontalière dans le cadre du programme Tacis d'ici 1999. La Communauté européenne reconnaît depuis longtemps l'importance de ce type de coopération qui, ces dernières années, a pris de plus en plus d'importance entre les nouveaux Etats indépendants (NEI), l'Union européenne et les pays d'Europe centrale et orientale (PECO) en raison de la frontière commune avec les NEI due à l'adhésion de la Finlande à l'Union européenne, de la place de plus en plus importante occupée par la région de la Mer Baltique dans le contexte de l'Europe élargie et du développement des frontières orientales des PECO à mesure qu'ils se préparent à l'adhésion. Une nouvelle ligne budgétaire a été spécifiquement créée à cette fin en 1996 à l'initiative du Parlement européen. L'un des facteurs clés à la base de la coopération transfrontalière dans cette région est la nécessité d'assurer la stabilité de la frontière commune à l'Union européenne et aux NEI. La différence de niveau de vie est extrêmement marquée de part et d'autre de la frontière, si bien que le renforcement de la coopération entre les communautés frontalières est considéré comme prioritaire afin de jeter les bases d'un développement socio-économique durable. Même s'il faut faciliter les contacts bilatéraux, il n'en est pas moins important de développer des contrôles efficaces aux frontières. En 1996, le Parlement européen a proposé de coordonner les programmes Tacis et Interreg en tant qu'instruments transfrontaliers sur la frontière finno-russe1. Le Comité des régions a souligné la nécessité d'associer les régions frontalières à la planification et à la mise en oeuvre des mesures de coopération transfrontalière2. De plus, il a été proposé d'intégrer les autorités locales et régionales russes au programme de coopération en faveur de la mer Baltique au même titre que les autorités des PECO3. 1. 4 La coopération transfrontalière Tacis peut également contribuer au processus de pré-adhésion des PECO grâce au financement complémentaire de la gestion et des installations de franchissement des frontières, afin de lutter contre l'inquiétude croissante concernant la qualité des frontières orientales des PECO, d'une part, et i 2 Resolution du Parlement européen, du 19. 1. 19%, relative à la communication de la Commission sur la répartition des fonds et sur la mise en oeuvre des initiatives communautaires en Autriche, en Finlande et en Suède - COM(95)()123 - A4-0328/95 Avis du Comité des régions, du 12 juin 1996, sur "La dimension nordique de TUnion européenne et la coopération transfrontalière avec la Fédération de Russie et dans la région de la mer de Barents". Avis du Comité des régions, du 13 novembre 1996, sur "La politique actuelle et future de l'Union européenne concernant la zone de la mer Baltique vue plus particulièrement sous ses aspects locaux et régionaux. " 1 à la promotion des relations transfrontalières, notamment là où il y a des minorités, comme dans les Etats baltes, de manière à améliorer la stabilité des régions frontalières, d'autre part. 1. 5 La coopération transfrontalière dans les NEI s'inscrit dans une politique plus vaste qui cherche à conforter le développement des régions frontalières entre la Communauté européenne, les PECO et les NEI par le biais d'un certain nombre d'instruments et que les événements suivants ont largement contribué à forger. depuis la fin des années 80, la Communauté européenne soutient la coopération transnationale et transfrontalière par le biais de ses Fonds structurels, notamment dans !e cadre de l'initiative communautaire Interreg. L'initiative Interreg HA prévoit le financement de programmes en faveur des régions situées aux frontières intérieures et extérieures de l'Union pour la période 1994-1999 tandis que l'initiative Interreg IIC finance la coopération transnationale dans plusieurs régions, notamment celle de la Mer Baltique; en 1994, à l'initiative du Parlement européen, une ligne budgétaire a été spécifiquement créée dans le cadre de Phare pour soutenir la coopération sur les frontières entre les PECO et les Etats membres. Cette initiative a donné le jour au programme Phare de coopération transfrontalière, élaboré sur le modèle d'Interreg et régi par un règlement spécifique de la Commission4, dans le cadre duquel des programmes sont approuvés annuellement. en décembre 1994, le Conseil européen d'Essen a défini les principaux paramètres de la politique de coopération transfrontalière avec les PECO et les NEI en décidant "d'élaborer un programme de coopération régionale et de bon voisinage, afin d'encourager la coopération pluriannuelle et multilatérale dans les régions frontalières terrestres et maritimes entre UE-PECO, PECO-PECO et PECO-NEI dans des domaines comme les transports, les services publics, l'environnement, le développement économique, les ressources humaines et l'agriculture". Cette position a été renforcée en mars 1995 par le "Pacte de stabilité en Europe" qui a souligné "l'effort commun et continu pour mettre fin aux menaces de tensions et de crises et pour créer, de manière durable, une zone de bon voisinage et de coopération en Europe". Les accords de partenariat et de coopération conclus entre les Communautés, leurs Etats membres et divers pays prévoient un rapprochement progressif dans le cadre d'une coopération européenne plus vaste. Les plans d'action pour la Russie et l'Ukraine soulignent l'importance de la coopération transfrontalière avec la Communauté et les pays associés. Ce point figure également dans le nouveau règlement Tacis5. 4 Règlement (CE) n° 1628/94 de la Commission, du 4 juillet 1994, concernant la mise en oeuvre d'un programme de coopération transfrontalière entre pays d'Europe centrale et orientale et États membres de la Communauté dans le cadre du programme Phare. JO n° L 171, du 6 juillet 1994, p. 14. Règlement n° 1279/96 du Conseil, du 25 juin 1996, relatif à la fourniture d'une assistance aux nouveaux Etats indépendants et à la Mongolie dans l'effort d'assainissement et de redressement de leur économie. JO n° L 165, du 4 juillet 1996, p. 1. 3> 2. Objectifs et instruments 2 1 Dans ce contexte, le programme vise à soutenir des projets durables (transfert de savoir-faire, développements de contacts transfrontaliers, financement de petites infrastructures et d'entreprises communes) qui ont une incidence transfrontalière et bénéficient de l'appui des communautés établies de part et d'autre de la frontière. Il devrait ainsi permettre d'établir des liens qui survivront aux projets et jetteront les base d'une coopération régionale durable. La priorité sera accordée aux projets dont l'engagement local ou régional et l'impact systémique peuvent être prouvés. 2. 2 Les projets financés contribueront à la réalisation des objectifs suivants: - améliorer l'efficacité du transit et des contrôles aux frontières. Instruments: les réseaux frontaliers seront renforcés grâce au perfectionnement des procédures de passage des frontières et à la création d'infrastructures adaptées, tandis que la sécurité aux frontières sera améliorée par des programmes conjoints de gestion mis en oeuvre de part et d'autre de la frontière. La priorité sera accordée à: • la facilitation du transit local à travers les frontières, condition préalable à la coopération transfrontalière et au développement régional. • au points de passage frontaliers reliant la CE, les PECO et les NEI, qui se trouvent sur les couloirs de transport identifiés par la conférence de Crête6, eu égard à la politique commune des transports de la Communauté et au développement d'un réseau intégré paneuropéen de couloirs de transports multimodaux; - aider les régions frontalières à surmonter les problèmes spécifiques de développement découlant de leur situation périphérique par rapport à l'économie nationale. Instruments: Avec l'instauration de liens entre les réseaux frontaliers, la coopération et la création d'entreprises entre les communautés permettront le développement commercial et économique des régions concernées. Les projets concernant la frontière avec l'Union européenne qui exigent des prises de participations seront financés par le programme d'entreprises communes; - s'attaquer aux deux grands types de problèmes écologiques transfrontaliers, ceux qui exigent une action simultanée de part et d'autre de la frontière (par exemple, la pollution des lacs frontaliers), d'une part, et, d'autre part, ceux dont les effets se font ressentir de l'autre côté de la frontière (par exemple, les déchets en amont) et qui demandent des investissements dans les NEI. Instruments: des études portant sur les problèmes écologiques locaux, souvent menées dans le cadre d'une approche régionale, une conception détaillée des projets et des propositions visant à assurer la poursuite des investissements dans le domaine des infrastructures de soutien. Une attention particulière sera accordée aux actions destinées à appuyer les grandes initiatives communautaires telles que le 5ème plan d'action pour l'environnement7. Couloirs de transports multimodaux prioritaires reliant l'Union européenne et ses voisins de l'Est identifiés par la deuxième conférence paneuropéenne sur les transports qui s'est tenue en Crête en 1994. 5ème plan d'action " Vers un développement durable". M- De plus, une partie du budget sera réservée aux actions supplémentaires qui soutiendront les objectifs du programme et répondront aux priorités des programmes Interreg IIA8 et Phare. 2. 3 L'une des conditions préalables à la bonne mise en oeuvre de toute action de coopération transfrontalière est la capacité locale et régionale à concevoir et élaborer des projets et à instaurer des relations durables entre les communautés frontalières. 3. Priorités 3. 1 Pendant les premières années d'exécution, le programme se concentrera sur l'appui institutionnel, de manière à permettre aux autorités locales et régionales d'y participer davantage à mesure qu'il se développera. L'accent sera mis simultanément sur le développement des réseaux frontaliers et sur la gestion des frontières. La priorité ira également aux projets qui créent des liens directs entre les communautés frontalières tels que, par exemple, les projets de développement des entreprises. Les projets écologiques joueront un rôle clé pendant toute la durée du programme. 4. Aspect géographique: régions éligibles 4. 1 le programme Tacis de coopération D'un point de vue géographique transfrontalière se concentrera sur les frontières entre les NEI et la Communauté et entre les NEI et les Etats baltes. Il couvrira également les frontières qui séparent la Russie, l'Ukraine, la Biélorussie et la Moldavie, d'une part, des PECO, d'autre part. Les régions éligibles sont indiquées sur la carte de l'annexe 1. Les actions menées dans la région d'Arkhangelsk seront exceptionnelles et compléteront les actions financées par le programme Interreg IIA. 4. 2 Afin d'assurer une approche cohérente, la Commission a l'intention d'intégrer les actions de coopération transfrontalière entre NEI dans le programme Tacis inter- Etats. Les premières initiatives en ce sens ont déjà été prises. 5. Méthodologie 5. 1 Des procédures adaptées aux objectifs et au contexte du programme de transfrontalière seront mises au point. Elles prévoiront une coopération participation intense des autorités locales et régionales et seront assez souples pour tenir compte des petits projets proches des citoyens. Les critères de sélection des projets comprendront l'impact transfrontalier, la synergie avec les autres programmes communautaires et la capacité d'absorption. 5. 2 Synergie avec les autres programmes communautaires 5. 2. 1 La coopération transfrontalière dans le cadre du programme Tacis sera mise en oeuvre de manière à atteindre une synergie maximale avec Interreg et le Les secteurs clés identifiés par le programme Interreg II A pour la frontière finno-russc sont: les transports et les télécommunications, le développement des entreprises et de leur environnement, l'environnement ainsi que le renforcement du savoir-faire et des conditions nécessaires à la coopération régionale. S" sera programme Phare de coopération particulièrement favorable aux régions de Barents et de la mer Baltique, conformément à l'approche adoptée dans l'initiative baltique, à Visby, en 1996, qui appelait à une plus grande complémentarité des instruments de financement communautaires (Interreg, Phare et Tacis). transfrontalière. Cette synergie 5. 2. 2 Interreg et le programme Phare de coopération transfrontalière s'efforcent, dans la mesure du possible, d'harmoniser leur approche, d'une part, et, d'autre part, de simplifier et de clarifier au maximum le système de financement communautaire pour les bénéficiaires finals. La coopération transfrontalière Tacis adoptera la même approche tout en s'inscrivant dans le contexte Tacis existant. La procédure propre à la coopération transfrontalière Tacis ne s'écartera pas des procédures générales applicables en vertu du règlement Tacis, notamment en ce qui concerne le rôle du comité de gestion. 5. 2. 3 Riche de l'expérience acquise dans le cadre d'autres programmes communautaires de coopération transfrontalière, Tacis s'appuiera autant que possible sur les structures régionales existantes. Il va de soi qu'il soutiendra leur développement, si nécessaire. 5. 2. 4 Les comités instaurés dans le cadre d'Interreg et du programme Phare de coopération transfrontalière seront consultés le cas échéant. Ainsi, pour assurer l'harmonisation avec les autres actions menées dans la région de la mer Baltique, la Commission consultera le comité baltique au sujet de l'évolution du programme Tacis de coopération transfrontalière. 5. 3 Mécanisme pour les petits projets Les autorités régionales et les communautés accorderont la priorité aux actions locales de moindre envergure qui permettent de coopérer avec des fonds d'un montant approprié. Ces petits projets seront financés dans le cadre du programme de coopération transfrontalière par le mécanisme Tacis pour les petits projets. Pour ce type de financement, il a été proposé de rattacher les actions de Tacis aux autres programmes de communautaires dans ce domaine, sur le modèle du mécanisme pour les petits projets de la mer Baltique (BSPF) qui est une réussite. Ce mécanisme sera axé sur la demande et doté d'une certaine souplesse afin de couvrir une large gamme de domaines de coopération économique ainsi que l'aide au processus démocratique. 5. 4 Rôle des autorités locales/régionales Les diverses actions seront, autant que possible, identifiées et préparées par les autorités locales et régionales qui pourront bénéficier des contacts et des conseils des régions Interreg. Conformément aux principes habituels de Tacis, les autorités nationales joueront, elles aussi, un rôle, notamment pour l'approbation du programme final et pour les projets d'intérêt national tels que les points de passage frontaliers. 5. 5 Sensibilisation 5. 5. 1 Une première étape consistera à organiser, pour chaque frontière de NEI concernée, des réunions où les autorités locales, régionales et nationales seront représentées. Les autorités compétentes seront ainsi associées à l'identification, à l'élaboration et à la sélection des projets. 5 5 2 Des réunions séparées seront organisées pour permettre aux autorités locales et régionales de discuter de l'évolution et de la mise en oeuvre du mécanisme lacis pour les petits projets. Des ateliers d'aide à l'identification et au développement des projets contribueront largement à accroître la capacité des autorités locales et régionales à participer au programme. T- Régions frontalières éligibles (de la Russie) Russian - Finnish B o r d er R u s s i an - Estonian B o r d er Murmansk oblast Republic of Karelia Archangelsk oblast (eligible in exceptional only to complement activities under the Interreg II A Programme) circumsiances funded City of St Petersburg Leningrad oblast 6(5) Leningrad oblast 7 Pskov oblast R u s s i an - L a t v i an B o r d er 8(7) Pskov oblast R u s s i an - P o l i s h / R u s s i an - Lithuanian B o r d er 9 Kaliningrad oblast % ISSN 0254-149 COM(97) 239 final DOCUMENTS FR 11 01 15 N° de catalogue : CB-CO-97-231-FR-C ISBN 92-78-19867-6 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1760/97 van Florus WIJSENBEEK aan de Commissie. Franse proeven met langere voertuigen

eurovoc_concepts:
European standard
France
combined transport
commercial vehicle
inland transport
motor vehicle
weight and size

text: 25. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 60/41 (cid:132)In het algemeen mogen rijbewijzen niet worden afgegeven of verlengd indien de aanvrager of bestuurder aan een niet in de voorgaande alinea(cid:146)s vermelde aandoening lijdt die aanleiding kan vormen tot lichamelijke klachten, waardoor bij het besturen van een motorvoertuig de verkeersveiligheid in gevaar komt, tenzij de aanvraag door een officieel medisch advies wordt ondersteund en de betrokkene, zo nodig, geregeld medisch wordt onderzocht(cid:148). De Commissie beschikt niet over specifieke informatie over de wijze waarop deze medische stoornis in de 2. diverse lidstaten wordt aangepakt. (1) PB L 237 van 24. 8. 1991. (98/C 60/67) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1749/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (27 mei 1997) Betreft: Vertragingen in het wegvervoer naar Turkije Volgens berichten in de Griekse pers zijn er de laatste maanden ernstige vertragingen voor de vrachtwagens bij de grensovergangen naar Turkije. Er wordt namelijk een bijzonder ingewikkeld systeem toegepast voor visa voor de aankomst van goederen en voor de controle van Griekse vrachtrijders aan de grensposten, hetgeen voor deze mensen een verlies van tijd en geld betekent. De Turkse vrachtwagens daarentegen komen het Griekse grondgebied binnen zonder vertragingen aan de grensposten, terwijl de 1000 gratis vergunningen die de Turkse zijde van de Griekse overheid had gevraagd, onmiddellijk zonder problemen werden verstrekt. Kan de Commissie zeggen wat zij over deze kwestie denkt en ook wat zij denkt te doen om de Turkse zijde duidelijk te maken dat zij niet zomaar de Griekse vrachtrijders kan discrimineren en zo het concurrentievermo- gen van het Griekse vrachtvervoer ondermijnen? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (23 juli 1997) De op 6 maart 1995 door de Associatieraad aangenomen resolutie met betrekking tot de uitbreiding van de samenwerking tussen Turkije en de Gemeenschap voorziet in een grotere samenwerking op het gebied van vervoer, met inbegrip van doorvoer en markttoegang. Door de situatie op het gebied van financie¤le samenwerking heeft de Commissie in verband hiermee evenwel nog geen initiatieven kunnen nemen. Tot nu toe heeft de Commissie nog geen berichten ontvangen over vertragingen waarbij specifiek Griekse voertuigen betrokken waren die Turkije binnenreden. Aangezien er tussen de Gemeenschap en Turkije geen relevante overeenkomst inzake goederenvervoer over de weg bestaat, is het reguleren van het verkeer tussen Griekenland en Turkije een aangelegenheid voor de twee betrokken landen, waarbij de relevante internationale regelgeving moet worden nageleefd. De Commissie zal de Griekse autoriteiten om verdere informatie hierover verzoeken om te kunnen beslissen welke stappen moeten worden genomen om eventuele discriminatieproblemen op te lossen. (98/C 60/68) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1760/97 van Florus Wijsenbeek (ELDR) aan de Commissie (27 mei 1997) Betreft: Franse proeven met langere voertuigen Is de Commissie zich bewust van het feit dat de Franse regering, vooruitlopend op de invoering van de Europese richtlijn 96/53 (1) over maten en gewichten, onderzoekt of langere voertuigen in voor- en natransport bij gecombineerd vervoer kunnen worden toegestaan? Het zou hier gaan om het vervoer van twee wissellaadbakken a‘ 8,15 meter. Is het de Commissie voorts bekend dat er in Nederland nu gee¤xperimenteerd wordt met vrachtwagens van 4 TEU?


title: QUESTION ECRITE no 1773/97 de Werner LANGEN à la Commission. Crédits communautaires versés depuis 1994 à la Rhénanie- Palatinat (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
EAGGF
European Regional Development Fund
European Social Fund
Germany
Rhineland-Palatinate
action programme
aid system
employment policy
fund (EU)
unemployment

text: 3. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 102/5 Re·ponse comple·mentaire commune aux questions e·crites E-1534/97, E-1540/97 et E-1544/97 donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (26 septembre 1997) Dans la Communaute·, les me·dicaments ve·te·rinaires sont autorise·s soit conforme·ment a‘ la directive 81/851/CEE du Conseil concernant le rapprochement des le·gislations des E· tats membres relatives aux me·dicaments ve·te·rinaires (1) (proce·dure de·centralise·e), soit, depuis le 1er janvier 1995, conforme·ment au re‘glement (CEE) no 2309/93 du Conseil e·tablissant des proce·dures communautaires pour l(cid:146)autorisation et la surveillance des me·dicaments a‘ usage humain et a‘ usage ve·te·rinaire et instituant une agence europe·enne pour l(cid:146)e·valuation des me·dicaments (2) (proce·dure centralise·e). Dans les deux cas, l(cid:146)e·valuation de l(cid:146)innocuite· est effectue·e conforme·ment aux exigences de la directive 81/852/CEE du Conseil relative au rapprochement des le·gislations des E· tats membres concernant les normes et protocoles analytiques, toxico-pharmacologiques et cliniques en matie‘re d(cid:146)essais de me·dicaments ve·te·rinai- res (3). La partie 3 de l(cid:146)annexe de cette directive comporte des exigences de·taille·es concernant la conduite des essais et les documents a‘ joindre. Par exemple, «une discussion approfondie portant sur tous les dangers auxquels sont expose·es les personnes charge·es de pre·parer le me·dicament et de l(cid:146)administrer aux animaux, suivie de propositions de mesures approprie·es pour re·duire ces dangers» et l(cid:146)appre·ciation des «effets nocifs que l(cid:146)emploi du produit pourrait avoir sur l(cid:146)environnement» sont exige·es. L(cid:146)e·valuation scientifique est effectue·e par le comite· scientifique des me·dicaments ve·te·rinaires (CMV) de l(cid:146)agence europe·enne des me·dicaments, a‘ Londres, dans le cas de la proce·dure centralise·e, ou par les autorite·s nationales en cas de proce·dure de·centralise·e. Le CMV interviendra dans la proce·dure de·centralise·e uniquement si un arbitrage est ne·cessaire pour une reconnaissance mutuelle. Les dispositions des directives 81/851/CEE et 81/852/CEE du Conseil devaient e(cid:136)tre applique·es progressivement aux produits autorise·s avant la notification de ces directives. En Allemagne, l(cid:146)autorite· compe·tente en la matie‘re est le Bundesinstitut fu¤r gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterina¤rmedizin (institut fe·de·ral pour la protection de la sante· des consommateurs et les me·dicaments ve·te·rinaires). La Commission est charge·e de veiller au respect, par les E· tats membres, des obligations qui leur incombent en vertu de la le·gislation communautaire. Le Tiguvon pour chats et chiens a e·te· autorise· pour la premie‘re fois en Allemagne en 1983, par l(cid:146)Office fe·de·ral de la sante· (Bundesgesundheitsamt), apre‘s l(cid:146)entre·e en vigueur des directives 81/851/CEE et 81/852/CEE du Conseil. Il a donc du(cid:136) e(cid:136)tre e·value· conforme·ment aux exigences de ces directives avant qu(cid:146)une autorisation de mise sur le marche· n(cid:146)ait e·te· de·livre·e. Une interaction du fenthion avec d(cid:146)autres inhibiteurs de la cholinase, des de·rive·s de la phe·nothiazine (par exemple, des neuroleptiques) ou des agents myorelaxants (par exemple, la succinyldicholine) pourrait produire des effets secondaires chez les mammife‘res. La notice comporte des avertissements a‘ ce sujet. (1) (2) (3) JO L 317 du 6. 11. 1981, modifie·e par les directives 90/676/CEE (JO L 373 du 31. 12. 1990) et 93/40/CEE (JO L 214 du 24. 8. 1993) du Conseil. JO L 214 du 24. 8. 1993. JO L 317 du 6. 11. 1981. (98/C 102/07) QUESTION E· CRITE E-1773/97 pose·e par Werner Langen (PPE) a‘ la Commission (27 mai 1997) Objet: Cre·dits communautaires verse·s depuis 1994 a‘ la Rhe·nanie-Palatinat Dans le cadre de quels projets et de quels fonds et a‘ concurrence de quels montants des cre·dits communautaires ont-ils e·te· verse·s a‘ la Rhe·nanie-Palatinat: 1. pour stimuler l(cid:146)emploi et lutter contre le cho(cid:136)mage de longue dure·e: a) au titre du Fonds europe·en de de·veloppement re·gional? b) au titre du Fonds social europe·en? c) au titre du FEOGA et d(cid:146)autres sources communautaires?


title: Απόφαση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής σχετικά με την πρόσβαση του κοινού στα έγγραφα της ΟΚΕ

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1766/97 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Collocazione di speciali sensori dei gas di scarico nei tubi di scappamento dei mezzi pesanti e finanziamento comunitario

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU financing
Greece
action programme
anti-pollution device
combustion gases
commercial vehicle
eligibility criteria
environmental protection

text: 22. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 21/93 (98/C 21/193) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1766/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (27 maggio 1997) Oggetto: Collocazione di speciali sensori dei gas di scarico nei tubi di scappamento dei mezzi pesanti e finanziamento comunitario Secondo un articolo apparso sul quotidiano greco Athinaik(cid:14)‘ il programma LIFE della Commissione europea incoraggia la collocazione di speciali sensori dei gas di scarico nei tubi di scappamento dei mezzi pesanti, il che riduce sicuramente di molto le emissioni inquinanti. Nello stesso articolo si cita anche che la Commissione finanzia il 50% della relativa spesa, mentre il rimanente 50% e‘ a carico dello Stato membro. Puo‘ la Commissione riferire quali sono le condizioni per cui un professionista puo‘ fare domanda per la collocazione di dette apparecchiature sul proprio mezzo, come pure quante domande sono state finora presentate dalla Grecia e qual e‘ l(cid:146)importo complessivo assegnato a tale paese? Risposta data dalla Sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (4 luglio 1997) La Commissione informa l(cid:146)onorevole parlamentare di non essere a conoscenza delle informazioni fornite dal giornale greco «Athina(cid:14)¤k(cid:14)‘» circa l(cid:146)argomento in oggetto. Inoltre, sebbene sia stata presentata una proposta di progetto sui «dispositivi di trattenimento delle particelle di piombo emesse dai motori diesel» nell(cid:146)ambito del programma LIFE nel 1996 e 1997, questo progetto non ha sinora ottenuto l(cid:146)approvazione per un cofinanzia- mento. Il programma LIFE potrebbe finanziare un(cid:146)eventuale proposta di progetto sugli aspetti menzionati, a condizione che tale progetto risponda ai criteri stabiliti dal regolamento (CE) n. 1404/96 del Consiglio, del 15 luglio 1996, che modifica il regolamento (CEE) n. 1973/92 che istituisce uno strumento finanziario per l(cid:146)ambiente (LIFE) (1), in particolare che sia di natura dimostrativa e innovativa e che sia ammesso a beneficiare di un cofinanziamento in base alla procedura di selezione della Commissione. Il sostegno finanziario previsto da LIFE ammonta al 30% delle spese per le azioni suscettibili di generare entrate e al 50% delle spese per altri tipi di azione. (1) GU L 181 del 20. 7. 1996, pag. 1. (98/C 21/194) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1767/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (27 maggio 1997) Oggetto: Selezione del personale per l(cid:146)Agenzia Europea dell(cid:146)Ambiente (AEA) E(cid:146) noto che l(cid:146)Agenzia Europea dell(cid:146)Ambiente e‘ finanziata dal bilancio dell(cid:146)Unione europea. Orbene, tale servizio e‘ piuttosto carente di personale di cittadinanza greca, giacche· la presenza greca si limita a una vicepresidenza del Comitato scientifico dell(cid:146)AEA e alla assegnazione ex officio di alcuni agenti provenienti dalla pubblica amministrazione greca. Poiche· e‘ in corso una nuova selezione di agenti temporanei di grado A7, A6 e A5 presso l(cid:146)AEA, puo‘ la Commissione precisare, all(cid:146)atto di detta selezione, se perseguira‘ l(cid:146)auspicato equilibrio tra le nazionalita‘ dei funzionari dell(cid:146)AEA di modo che quelli di cittadinanza greca siano sufficientemente rappresentati tra il personale di questa agenzia europea di notevole importanza? Risposta data dalla Sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (1o luglio 1997) L(cid:146)Agenzia europea dell(cid:146)ambiente e‘ un ente autonomo dotato di personalita‘ giuridica propria, anche se e‘ quasi interamente finanziato dal bilancio dell(cid:146)Unione europea. Ai sensi dell(cid:146)articolo 9 del regolamento (CEE) 1210/90, sull(cid:146)istituzione dell(cid:146)Agenzia europea dell(cid:146)ambiente e della rete europea d(cid:146)informazione e di osservazione in


title: WRITTEN QUESTION No. 1865/97 by Lis JENSEN to the Commission. Radioactive scrap metal in cans

eurovoc_concepts:
Denmark
beer
marketing restriction
metals
non-alcoholic beverage
preserved product
public health
radiation protection
radioactive waste
waste recycling

text: 10. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 45/115 (98/C 45/144) WRITTEN QUESTION P-1865/97 by Lis Jensen (I-EDN) to the Commission (27 May 1997) Subject: Radioactive scrap metal in cans According to a note from the Danish Environment and Energy Ministry, the Commission has decided to serve a letter of formal notice concerning lifting of the Danish ban on the marketing of beer and soft drinks in metal packaging. The waste-reprocessing company, British Nuclear Fuels, decontaminates and recycles radioactive scrap metal and, in its own view, keeps below the 400 Bq per kg limit value for metal which may be used in the manufacture of cans. In view of its wish to see the Danish ban lifted, will the Commission take account of the potential risk of radiation from metal from such sources and incorporate this factor in any assessment of the impact on health and the environment which it might undertake? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (18 July 1997) Will the Honourable Member please refer to the joint answer given by the Commission to his written question P-1650/97 and Mr Scho¤rling(cid:146)s P-1654/97 (1). (1) OJ C 373, 9. 12. 1997, p. 152. (98/C 45/145) WRITTEN QUESTION E-1873/97 by Gianni Tamino (V) to the Commission (30 May 1997) Subject: Fifth framework programme With regard to the section of the fifth framework programme relating to the living world and the ecosystem, the Commission has announced its commitment to projects concerning (cid:145)the cell factory(cid:146) and (cid:145)health and food(cid:146). 1. Will experiments on animals be scheduled or permitted for this purpose? 2. If so, will acceptance of projects be linked to compliance with the 50% reduction in the use of animals in experiments announced by the Commission in the fifth programme on the environment? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (10 July 1997) In its proposal for a Council Decision on the Fifth Framework Programme for research, technological development and demonstration projects (1998-2002) (1) put forward by the Commission it is stipulated that: as far as possible animal experiments and tests on animals shall be replaced by in-vitro or other alternative methods. Experiments on animals are not precluded. It shall be limited to cases where it is necessary and there are no alternatives. (1) Doc. COM(97) 142


title: WRITTEN QUESTION No. 1751/97 by Arthur NEWENS to the Commission. Comparative value of state pensions in European Union countries

text: C 45/96 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 Standards are drawn up by private bodies and are not legally enforceable. In some cases, the European and 2. national legislators attach legal consequences to the use of standards. 3. - 4. The internal rules of procedure of CEN and Cenelec require their members to include European Standards, once they have been adopted, in the body of national standards. Any conflicting national standards in the same field must be withdrawn and no further standards may be issued. The language in which CEN and Cenelec members issue the European Standard as a national standard is at their discretion and subject to national legislation. Standards except those relating to information and communications technology are normally made available by the national standards institutes in the relevant national languages. The fact that CEN and Cenelec members are obliged to adopt European Standards nationally does not necessarily mean that users are obliged to apply them. (1) OJ L 109, 26. 4. 1983. (2) OJ L 100, 19. 4. 1994. (98/C 45/116) WRITTEN QUESTION P-1748/97 by Susan Waddington (PSE) to the Commission (11 May 1997) Subject: Eurostat › Household report In view of the Guardian newspaper(cid:146)s allegation that the Eurostat report on households has been withheld by the Commission until after the UK elections (1), does the Commission deny that this is the case; does the Commission agree that such behaviour would be contrary to its role as defined in the Treaties and its Decision 97/281/EC (2) of 21 April 1997 regarding the role of Eurostat, (in particular Articles 3 and 11) and, in view of the regular occurrence of elections in the Member States, that such action would set a dangerous precedent for the future work and transparency of the institution? (1) The Guardian, pages 1 and 7, 28. 4. 1997. (2) OJ L 112, 29. 4. 1997, p. 56. Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (13 June 1997) Eurostat statistics in focus, population and social conditions No 6/1997, Income distribution and poverty in EU12 › 1993 was published on 14 May 1997 following normal procedures for the publication of Eurostat(cid:146)s reports. This means the report was issued as soon as all three language versions (French, English and German) of the report were ready, i. e. translated, formatted and printed. This process was by no means influenced by the election in the United Kingdom. Community statistics are produced according to the principles of impartiality which means free from any pressures. Thus elections in Member States never influence the timing of the publication of statistics. (98/C 45/117) WRITTEN QUESTION E-1751/97 by Arthur Newens (PSE) to the Commission (27 May 1997) Subject: Comparative value of state pensions in European Union countries Further to the answers given by the Commission to Written Questions Nos 2620/88 (1) and 792/92 (2) on the relative value of state pensions in European Union Member States, which provided a wealth of highly


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1766/97 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Colocação de "armadilhas" para os folments nos escapes dos veículos pesados e financiamento comunitário

text: 22. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 21/93 (98/C 21/193) PERGUNTA ESCRITA E-1766/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Maio de 1997) Objecto: Coloca(cid:231)a(cid:152)o de «armadilhas» para os folments nos escapes dos ve(cid:14)·culos pesados e financiamento comunita·rio Segundo o jornal Grego «Athinaiki», o programa comunita·rio LIFE incentiva a coloca(cid:231)a(cid:152)o de «armadilhas» nos escapes dos ve(cid:14)·culos pesados, que certamente reduz muito as emisso(cid:152)es de folments. A mesma not(cid:14)·cia refere que a Comissa(cid:152)o financia 50% da despesa sendo os restantes 50% suportados pelos Estado-membro. Pergunto a‘ Comissa(cid:152)o quais as condi(cid:231)o(cid:152)es a preencher para apesentar um pedido para a coloca(cid:231)a(cid:152)o de «armadilha» no escape de um ve(cid:14)·culo bem como quantos pedidos foram apresentados pela gre·cia e qual o montante atribu(cid:14)·do por esse pa(cid:14)·s. Resposta dada pela Comissa·ria Ritt Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o informa o Senhor. Deputado que na(cid:152)o tem conhecimento da informa(cid:231)a(cid:152)o fornecida pelo jornal grego «Athinaiki» sobre o assunto em apre(cid:231)o. Para ale·m disso, apesar de ter sido apresentada uma proposta de projecto relativo a‘s «armadilhas de part(cid:14)·culas emitidas pelos motores diesel» no a(cid:136)mbito do programa LIFE em 1996 e 1997, tais projectos, ate· agora, na(cid:152)o foram seleccionados para co-financiamento. O programa LIFE poderia financiar uma eventual proposta de projecto na mate·ria em causa, desde que tal projecto satisfa(cid:231)a os crite·rios fixados pelo Regulamento CE do Conselho no 1404/96, de 15 de Julho de 1996 (LIFE) (1), que altera o Regulamento no 1973/92 do Conselho relativo a‘ cria(cid:231)a(cid:152)o de um instrumento financeiro para o ambiente, nomeadamente ter um cara·cter demonstrativo e inovador, bem como ser seleccionada para co-financiamento no termo do processo de selec(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o. O apoio financeiro de LIFE e· de 30% das despesas eleg(cid:14)·veis para os projectos geradores de receitas e de 50% das despesas para as outras ac(cid:231)o(cid:152)es. (1) JO L 181, de 20. 7. 1996. (98/C 21/194) PERGUNTA ESCRITA E-1767/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (27 de Maio de 1997) Objecto: Selec(cid:231)a(cid:152)o do pessoal para Age(cid:136)ncia Europeia para o Ambiente (EEA) A Age(cid:136)ncia Europeia para o Ambiente e· financiada pelo or(cid:231)amento comunita·rio. No seu pessoal, a representa(cid:231)a(cid:152)o dos funciona·rios gregos e·, talvez, insuficiente, limitando-se a presen(cid:231)a grega a uma vice-preside(cid:136)ncia do Comite· Cient(cid:14)·fico da EEA bem como a‘ designa(cid:231)a(cid:152)o «ex officio» de alguns elementos de Administra(cid:231)a(cid:152)o Pu·blica grega. Dado que esta· a decorrer uma nova selec(cid:231)a(cid:152)o para agentes tempora·rios da EEA de grau A7/A6/A5, pergunto a‘ Comissa(cid:152)o se velara·, no processo de selec(cid:231)a(cid:152)o, pela manuten(cid:231)a(cid:152)o do desejado equil(cid:14)·brio entre as nacionalidades dos funciona·rios da EEA, de modo a que os funciona·rios de nacionalidade grega estejam suficientemente representados no pessoal deste importante servi(cid:231)o europeu. Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (1 de Julho de 1997) A Age(cid:136)ncia Europeia do Ambiente e· um organismo independente com personalidade jur(cid:14)·dica, ainda que seja financiado quase totalmente pelo or(cid:231)amento comunita·rio. O artigo 9o do Regulamento (CEE) no 1210/90 que institui a Age(cid:136)ncia Europeia do Ambiente e a rede europeia de informa(cid:231)a(cid:152)o e de observa(cid:231)a(cid:152)o do ambiente (1)


title: WRITTEN QUESTION No. 1780/97 by Giulio FANTUZZI to the Commission. Report on the application of Regulations (EEC) 2078/92 and 2080/92

text: 10. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 45/101 (98/C 45/124) WRITTEN QUESTION E-1780/97 by Giulio Fantuzzi (PSE) to the Commission (27 May 1997) Subject: Report on the application of Regulations (EEC) 2078/92 and 2080/92 Article 10 of Regulation (EEC) 2078/92 (1) on agricultural production methods compatible with the requirements of the protection of the environment and the maintenance of the countryside, and Article 8 of Regulation (EEC) 2080/92 (2) instituting a Community aid scheme for forestry measures in agriculture stipulate that the Commission should submit to the European Parliament and the Council a report on the application of the regulations in question three years after the date of their implementation in the Member States. Can the Commission explain why it has not yet submitted a report in compliance with this requirement? Does the Commission intend to act on this matter? If so, when? (1) OJ L 215, 30. 7. 1992, p. 85. (2) OJ L 215, 30. 7. 1992, p. 234. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (18 June 1997) The Commission has to present implementation reports after three years of application of the programmes. Most of the programmes under Regulations 2078/92 and 2080/92 were adopted during the years 1994-1995, and some only in 1996. Consequently the Commission is in the process of preparing the reports on the implementation of these two regulations for the initial years, and plans to present them to the Parliament and the Council during this year. (98/C 45/125) WRITTEN QUESTION E-1781/97 by Manuel Porto (PPE) to the Commission (27 May 1997) Subject: Unilateral deviation from the Uruguay Round Agreement International trade must be based on clearly established rules which are complied with. This is the only way that economic operators can safely plan their activities. In particular, the countries of the European Union made a great effort, during the Uruguay Round, to be open to textile and clothing imports, despite being aware that hundreds of thousands of jobs were at stake. It therefore agreed on a gradual process which would allow for the planning of the necessary restructuring and conversion. How is it now conceivable to go back on what was agreed? In particular, how is it conceivable to decide unilaterally whether to comply with an agreement, to the detriment of poorer countries and regions, for the purpose of gaining certain advantages for the exports of richer countries and regions?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1865/97 del Lis JENSEN a la Comisión. Residuos nucleares en latas de metal

text: 10. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 45/115 (98/C 45/144) PREGUNTA ESCRITA P-1865/97 de Lis Jensen (I-EDN) a la Comisio·n (27 de mayo de 1997) Asunto: Residuos nucleares en latas de metal Segu·n una nota enviada por el Ministerio dane·s de Medio Ambiente, la Comisio·n ha decidido enviar una carta de emplazamiento para levantar la prohibicio·n danesa de comercializar cerveza y refrescos gaseosos en latas de metal. La empresa de chatarra, British Nuclear Fuels, limpia y recicla residuos nucleares mantenie·ndose, segu·n afirma, por debajo del valor m(cid:14)·nimo de 400 berkelios por kilo de metal que puede ser utilizado para latas de conserva. ¿Piensa la Comisio·n, en relacio·n con su deseo de levantar la prohibicio·n danesa de comercializacio·n, examinar el riesgo de radiacio·n que presenta este tipo de metales y tenerlo en cuenta en posibles consideraciones en materia de sanidad y medio ambiente? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (18 de julio de 1997) Remitimos a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a a la respuesta conjunta de la Comisio·n a la pregunta escrita P-1650/97 y P-1654/97 del sen(cid:152)or Scho¤rling (1). (1) DO C 373 de 9. 12. 1997, p. 152. (98/C 45/145) PREGUNTA ESCRITA E-1873/97 de Gianni Tamino (V) a la Comisio·n (30 de mayo de 1997) Asunto: Quinto Programa marco En el Quinto Programa marco, la Comisio·n ha anunciado, con respecto al sector «Los seres vivos y el ecosistema», que se compromet(cid:14)·a a elaborar proyectos relativos a los cap(cid:14)·tulos «La fa·brica celular» y «Salud y alimentacio·n». 1. ¿Puede informar la Comisio·n si se han previsto y si se aceptara·n los experimentos con animales? 2. En caso afirmativo, ¿se vinculara· la aceptacio·n de los proyectos al respeto de la «disminucio·n del 50 % de la utilizacio·n de animales para experimentos» establecida por la Comisio·n en el Quinto Programa sobre el medio ambiente? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (10 de julio de 1997) En la propuesta de Decisio·n del Consejo relativa al Quinto Programa Marco de la Comunidad Europea para acciones de investigacio·n, desarrollo tecnolo·gico y demostracio·n (1998-2002) (1) presentada por la Comisio·n, esta· estipulado que: «En la medida de lo posible, la experimentacio·n animal y los ensayos sobre animales se sustitira·n por me·todos in vitro u otros me·todos alternativos». La experimentacio·n sobre animales no esta· excluida. Se limitara· a los casos en que sea necesaria e irreemplazable. (1) COM(97)142


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1797/97 του Christoph KONRAD προς την Επ τροπή. Ωράρια των πλυντηρίων αυτοκινήτων στην Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Γερμανίας


title: QUESTION ECRITE no 1769/97 de Iñigo MÉNDEZ DE VIGO à la Commission. Entraves aux échanges avec la Chine

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
customs tariff
export restriction
intellectual property
right of establishment
tariff negotiations
trade restriction


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1777/97 tων βουλετών Angela SIERRA GONZALEZ , Laura GONZALEZ ALVAREZ , Maria SORNOSA MARTINEZ , Carlos CARNERO GONZALEZ προς την Επ τροπή. Πιστώσεις για την ενίσχυση του λαού της Σαχάρας

eurovoc_concepts:
EU aid
Western Sahara
aid system
aid to refugees
food aid
health policy
technical cooperation


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr ,936/97 27. mai 1997, millega avatakse ja sätestatakse tariifikvootide haldamine värske, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilise veiseliha ning külmutatud pühvliliha suhtes

eurovoc_concepts:
beef
buffalo meat
frozen product
import licence
product quality
tariff quota

text: 282 ET Euroopa Liidu Teataja 02/8. kd 31997R0936 28. 5. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 137/10 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 936/97, 27. mai 1997, millega avatakse ja sätestatakse tariifikvootide haldamine värske, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilise veiseliha ning külmutatud pühvliliha suhtes EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbi- rääkimiste tulemusena koostatud CXL loendis sätestatud kontses- sioonide rakendamise kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 1, ning arvestades, et: mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmi- tud põllumajanduskokkuleppe kohaselt on ühendus kohustunud avama kõrgekvaliteedilise veiseliha ja külmutatud pühvliliha tariifikvoodid, mille aastakogused on vastavalt 58 100 tonni ja 2 250 tonni; kõnealused kvoodid tuleks avada mitmeks aastaks ja nende kohaldamiseks 1. juulil algavatel 12kuulistel ajavahemikel tuleks vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad; eksportivad kolmandad riigid on kohustunud andma välja too- dete päritolu tagavaid autentsussertifikaate; tuleks täpsustada kõnealuste sertifikaatide vorm ning nende kasutamise kord; autentsussertifikaate peavad andma välja kolmandates riikides asuvad asutused, kes tagavad asjaomase korra nõuetekohase kohaldamise; kõnealust kvooti tuleks hallata impordilitsentside abil; selleks tuleks sätestada eeskirjad taotluste esitamise ning taotlustes ja lit- sentsides esitatava teabe kohta, kehtestades vajaduse korral erandi teatavatest komisjoni 16. novembri 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 3719/88 (milles sätestatakse põllumajandussaaduste impordi- ja ekspordilitsentside ja eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohal- damise üksikasjalikud eeskirjad, (2) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2350/96 (3) ja komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordi- litsentsi (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta, (4) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 266/97 (5) sätetest; rakenduseeskirjade ning määruse korra lihaimpordi nõuetekohase korraldamise tagamiseks tuleks vaja- duse korral sätestada, et impordilitsentside väljaandmine eeldab eelkõige autentsussertifikaatide kannete kontrollimist; (1) EÜT L 146, 20. 6. 1996, lk 1. (2) EÜT L 331, 2. 12. 1988, lk 1. (3) EÜT L 320, 11. 12. 1996, lk 4. (4) EÜT L 143, 27. 6. 1995, lk 35. (5) EÜT L 45, 15. 2. 1997, lk 1. kogemused on näidanud, et importijad ei teata alati impordilit- sentsi väljaandnud pädevale asutusele kõnealuse kvoodi alusel imporditud veiseliha koguseid ja päritolu; kõnealune teave on vajalik turuolukorra hindamiseks; seepärast tuleks selle nõude täitmise tagamiseks sisse seada tagatis; tuleks sätestada, et liikmesriigid peavad edastama sellist importi käsitleva teabe; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Ajavahemikuks 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini (edas- pidi “impordiaasta”) avatakse järgmised mitmeaastased tariifi- kvoodid: — 58 100 tonni CN-koodide 0201 ja 0202 alla kuuluvat värs- ket, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilist veiseliha ning CN-koodide 0206 10 95 ja 0206 29 91 alla kuuluvaid too- teid. Kõnealuse kvoodi seerianumber on 09. 4002, — 2 250 tonni CN-koodi 0202 30 90 alla kuuluvat külmutatud kondita pühvliliha, mis on väljendatud kondita liha massina. Kõnealuse kvoodi seerianumber on 09. 4001. Nimetatud kvoodi arvutamisel vastab 100 kilogrammi kon- diga liha 77 kilogrammile kondita lihale. 2. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab “külmutatud liha” liha, mille sisetemperatuur on ühenduse tolliterritooriumile sise- nemisel vähemalt – 12 °C. 3. Lõikes 1 nimetatud kvootide puhul on väärtuseline tollimaks 20 %. 02/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283 Artikkel 2 e) 300 tootemassitonni CN-koodide 0201 20 90, 0201 30, 0202 20 90, 0202 30, 0206 10 95 ja 0206 29 91 alla kuu- luvat liha, mis vastab järgmisele määratlusele: Artikli 1 lõike 1 esimeses taandes märgitud värske, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoot jaotatakse järgmiselt: a) 28 000 tonni CN-koodide 0201 30 ja 0206 10 95 alla kuu- luvat kondita liha, mis vastab järgmisele määratlusele: “Erilise või kõrge kvaliteediga veiseliha jaotustükid, mis on saa- dud eranditult karjamaal kasvatatud 22-24 kuu vanustest loo- madest, kellel on kaks jäävlõikehammast ning kelle tapaeelne elusmass on kuni 460 kilogrammi, nn “kastidesse pakendatud eriliha” (special boxed beef), mille jaotustükid võivad olla mär- gistatud tähtedega “sc” (special cuts)”; b) 7 000 tootemassitonni CN-koodide 0201 20 90, 0201 30, 0202 20 90, 0202 30, 0206 10 95 ja 0206 29 91 alla kuu- luvat liha, mis vastab järgmisele määratlusele: “Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha valitud jaotustü- kid, mis on saadud veistest, kellel on kuni neli jäävlõikeham- mast ja kelle tapasooja rümba mass on kuni 327 kilogrammi (720 naela); kompaktne välimus, puhas lõikejälg, hele ja üht- last värvi liha ja küllaldane, kuid mitte liiga paks rasvkate. Liha sertifitseeritakse kui “high-quality beef EC””; “Jahutatud või külmutatud veiseliha valitud jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud veistest, kellel on kuni neli jäävlõikehammast ja kelle tapasooja rümba mass on kuni 325 kilogrammi; kompaktne välimus, puhas lõikejälg, hele ja ühtlast värvi liha ja küllaldane, kuid mitte liiga paks rasvkate. Kõik jaotustükid pakendatakse vaakumpakenditesse ja nende puhul kasutatakse nimetust “kõrgekvaliteediline vei- seliha””; f) 11 500 tootemassitonni 0202, 0206 10 95 ja 0206 29 91 alla kuuluvat liha, mis vastab järg- misele määratlusele: CN-koodide 0201, “Rümbad või mis tahes jaotustükid, mis on saadud kuni 30 kuu vanustest veistest, keda on toidetud vähemalt 100 päeva tasakaalustatud, kõrge energiasisaldusega, vähemalt 70 % tera- vilja sisaldava söödaga, mille päevaannus on vähemalt 20 nae- la. USDA (United States Department of Agriculture) standar- dite kohaselt klassidesse choice või prime liigitatud veiseliha vastab automaatselt eespool esitatud määratlusele. Kanada põllumajandusministeeriumi standardite kohaselt klassidesse A2, A3 või A4 liigitatud liha vastab automaatselt eespool esi- tatud määratlusele”. Artikkel 3 c) 6 300 tonni CN-koodide 0201 30, 0202 30 90, 0206 10 95 ja 0206 29 91 alla kuuluvat liha, mis vastab järgmisele mää- ratlusele: 1. Artikli 2 punktis f sätestatud koguste import eeldab nende vabasse ringlusse lubamisel: “Erilise või kõrge kvaliteediga veiseliha jaotustükid, mis on saa- dud eranditult karjamaal kasvatatud loomadest, kelle tapaeelne elusmass on kuni 460 kilogrammi, nn “kastidesse pakendatud eriliha” (special boxed beef). Kõnealused jaotustükid võivad olla märgistatud tähtedega “sc” (special cuts)”; — artiklite 4 ja 5 kohaselt välja antud impordilitsentsi ja — artikli 6 kohaselt välja antud autentsussertifikaati. d) 5 000 tonni CN-koodide 0201 30, 0202 30 90, 0206 10 95 ja 0206 29 91 alla kuuluvat kondita liha, mis vastab järgmi- sele määratlusele: 2. Lõikes 1 nimetatud impordilitsentse antakse kuu kaupa. Iga impordiaasta igal kuul saadaolev kogus vastab ühele kaheteist- kümnendikule artikli 2 punktis f sätestatud kogusest, mille on lisatud artikli 5 lõikes 3 osutatud eelmistel kuudel kasutamata jää- nud kogus. “Veiseliha jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kas- vatatud 20-24 kuu vanustest härgadest (novilhos) või mullika- test (novilhas), kes on kaotanud oma keskmised piimalõike- hambad, ent kellel on kuni neli jäävlõikehammast ning kes on piisavalt arenenud ja vastavad järgmistele veiserümpade liigi- tamise nõuetele: Artikkel 4 Artiklis 3 nimetatud impordilitsentside saamiseks: B- või R-klassi rümpade liha, millel on ümar kuni sirge kon- formatsioon ja mille rasvkatteklass on 2 või 3; jaotustükid, mis on märgistatud tähtedega “sc” (special cuts) või etiketiga “sc” nende kõrge kvaliteedi märkimiseks, tuleb pakendada kasti- desse, millele on märgitud “kõrgekvaliteediline veiseliha””; a) peavad litsentsitaotlejad olema füüsilised või juriidilised isikud, kes on taotluse esitamise ajaks tegelenud veise- ja vasikaliha- sektoris vähemalt 12 kuud kauplemisega liikmesriikide vahel või kauplemisega kolmandate riikidega ning kes on kantud mõnes liikmesriigis käibemaksuregistrisse; 284 ET Euroopa Liidu Teataja 02/8. kd b) võivad esitatud litsentsitaotlused käsitleda üldkogust, mis ei ületa taotluse esitamise kuul saadaolevat kogust; 4. Kui taotluste heakskiitmist käsitlevast komisjoni otsusest ei tulene teisiti, antakse litsentsid välja iga kuu 11. päeval. c) tuleb litsentsitaotluste ja litsentside lahtrisse 8 kanda päritolu- riik; litsents kohustab importima kõnealuselt maalt; d) tehakse litsentsitaotluse ja litsentsi lahtrisse 20 üks järgmistest märgetest: — Carne de vacuno de alta calidad [Reglamento (CE) no 936/97] — Oksekød af høj kvalitet (forordning (EF) nr. 936/97) — Qualitätsrindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 936/97) — Βόειο κρέας εκλεκτής ποιότητας [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 936/97 — High-quality beef/veal (Regulation (EC) nr 936/97) — Viande bovine de haute qualité [règlement (CE) no 936/97] — Carni bovine di alta qualità [regolamento (CE) n. 936/97] Artikkel 6 1. Autentsussertifikaatide puhul antakse välja originaal ja vähe- malt üks I lisas esitatud näidise kohane koopia. Vormide mõõdud on ligikaudu 210 × 297 mm ja paberi kaal peab olema vähemalt 40 g/m2 2. Vormid trükitakse ja täidetakse ühes ühenduse ametlikest keel- test; neid võib trükkida ja täita ka ekspordiriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest. Vormi pöördel peab olema ekspordiriigist pärit liha suhtes kohal- datav artiklis 2 esitatud määratlus. 3. Igal autentsussertifikaadil on artiklis 7 osutatud väljaandva asutuse antud individuaalne seerianumber. Koopiad kannavad sama seerianumbrit kui originaal. — Rundvlees van hoge kwaliteit (Verordening (EG) nr. 936/97) 4. Originaal ja selle koopiad võivad olla trükitud või käsitsi kir- jutatud. Viimasel juhul tuleb need täita musta tindi ja trükitähte- dega. — Carne de bovino de alta qualidade [Regulamento (CE) n. o. 936/97] — Korkealaatuista naudanlihaa (asetus (EY) N:o 936/97) — Nötkött av hög kvalitet (förordning (EG) nr 936/97). Artikkel 5 1. Artiklis 4 nimetatud litsentsitaotlusi võib esitada üksnes iga impordiaasta iga kuu esimese viie päeva jooksul selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille käibemaksuregistrisse taotleja on kan- tud. Kui taotleja esitab üle ühe taotluse, ei võeta arvesse ühtegi tema taotlust. 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile taotluste esitamise lõpptäht- ajale järgneval teisel tööpäeval taotlustes käsitletud üldkoguse. Sel- lises teates peab olema taotlejate loetelu ja märgitud pärit- oluriigid. Kõik teated, sealhulgas teated taotluste puudumise kohta, saadetakse kindlaksmääratud päeval enne kella 16. 00. 3. Komisjon otsustab, millises ulatuses taotlused heaks kiidetak- se. Kui litsentsitaotlustega hõlmatud kogused ületavad saadaole- vaid koguseid, vähendab komisjon taotletavaid koguseid kindla protsendimäära võrra. Kui litsentsitaotlustega hõlmatud üldkogus on väiksem kui saadaolev kogus, määrab komisjon kasutamata jäänud koguse, mis lisatakse iga impordiaasta järgmise kuu saa- daolevale kogusele. 5. Autentsussertifikaadid kehtivad üksnes juhul, kui need on nõuetekohaselt täidetud ja kui II lisas esitatud loetelus nimetatud väljaandev asutus on need vastavalt I ja II lisas märgitud juhendile kinnitanud. 6. Autentsussertifikaate käsitatakse nõuetekohaselt kinnitatutena, kui neis on märgitud väljaandmise aeg ja koht ning kui neil on väljaandva asutuse tempel ja nende allkirjastamiseks volitatud isi- ku(te) allkiri. Autentsussertifikaadi originaalil ja selle koopiatel võib templit asendada trükitud pitser. Artikkel 7 1. II lisas loetletud väljaandvad asutused peavad: a) olema ekspordiriigi poolt sellisena tunnustatud; b) kohustuma kontrollima autentsussertifikaatide kandeid; c) kohustuma edastama komisjonile igal kolmapäeval autentsus- sertifikaatide kannete kontrollimist võimaldavat teavet. 2. Komisjon võib kõnealust loetelu kohandada, kui väljaandvat asutust enam ei tunnustata, kui kõnealune asutus ei täida talle pandud kohustusi või kui määratakse uus väljaandev asutus. 02/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 285 Artikkel 8 1. Artikli 1 lõike 1 teises taandes ja artikli 2 punktides a–e sätes- tatud koguste import eeldab nende vabasse ringlusse lubamisel artikli 4 punktide c ja d ning käesoleva artikli lõike 2 kohaselt välja antud impordilitsentside esitamist. 2. Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 3719/88 artikli 8 lõike 4 kohaldamist, arvestatakse kõigilt impordilitsentsil märgitud kogu- seid ületavatelt kogustelt ühises tollitariifistikus sätestatud impor- ditollimaksu täies mahus. 3. Määruse (EMÜ) nr 3719/88 artikli 14 lõike 3 teist lõiku ei kohaldata. 2. a) Artiklite 6 ja 7 kohaselt koostatud autentsussertifikaadi ori- ginaal ja selle koopia esitatakse pädevale asutusel koos autentsussertifikaadiga seotud esimese impordilitsentsi taotlusega. Eespool nimetatud asutus säilitab autentsusser- tifikaadi originaali. 4. Olenemata määruse (EMÜ) nr 3719/88 artikli 33 lõike 3 punkti b alapunktist ii, on maksimaalne tähtaeg importi käsitle- vate tõendite esitamisel, millega kaasneb üksnes 15 % tagatisest ilma jäämine, neli kuud. b) Autentsussertifikaate võib kasutada sellel märgitud koguse piires rohkem kui ühe impordilitsentsi väljaandmiseks. Rohkem kui ühe litsentsi väljaandmise korral kinnitab pädev asutus autentsussertifikaadi, tehes määratud koguse kohta märke. c) Pädevad asutused võivad impordilitsentse välja anda üks- nes pärast seda, kui nad on teinud kindlaks, et kogu autent- sussertifikaadil märgitud teave vastab komisjonilt igal näda- lal saadavale teabele. Litsentsid antakse välja kohe pärast seda. 3. Olenemata lõike 2 punktist c võivad pädevad asutused anda asjaomaste autentsussertifikaatide põhjal erandjuhtudel ja nõue- tekohaselt põhjendatud taotluse korral välja impordilitsentse enne komisjonilt teabe saamist. Sellistel juhtudel on artikli 12 lõikes 1 nimetatud impordilitsentside tagatis 50 eküüd 100 kg netomassi kohta. Pärast sertifikaadiga seotud teabe saamist asendavad liik- mesriigid kõnealuse tagatise artikli 12 lõikes 1 nimetatud tagati- sega. Artikkel 9 Autentsussertifikaadid ja impordilitsentsid kehtivad kolme kuu jooksul alates nende väljaandmise kuupäevast. Nende kehtivusaeg lõpeb siiski hiljemalt nende väljaandmise kuupäevale järgneval 30. juunil. Artikkel 11 1. Importijad teatavad impordilitsentsi väljaandnud pädevale asu- tusele hiljemalt kolme nädala jooksul pärast käesoleva määrusega hõlmatud toodete importimist imporditud toodete koguse ja päritolu. Pädev asutus edastab kõnealuse teabe iga kuu alguses komisjonile. 2. Kõnealune pädev asutus teatab komisjonile hiljemalt nelja kuu jooksul pärast impordiaasta iga poolaasta lõppu päritoluriikide kaupa artiklis 1 nimetatud toodete kogused, mille puhul on kõnealuse kuuekuulise perioodi jooksul kasutatud käesoleva mää- ruse kohaselt välja antud impordilitsentse. Artikkel 12 1. Olenemata määruse (EÜ) nr 1445/95 artiklist 4, peavad impor- tijad esitama impordilitsentside taotlemisel litsentsitagatise 12 eküüd 100 kg kohta ja tagatise 1 eküü 100 kg kohta, et tagada käesoleva määruse artikli 11 lõikes 1 osutatud teabe edastamine pädevatele asutustele. 2. Teabe edastamisega seotud tagatis vabastatakse, kui teave edas- tatakse pädevale asutusele kõnealuse teates käsitletava koguse osas artikli 11 lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul. Vastasel korral jäädakse tagatisest ilma. Otsus kõnealuse tagatise vabastamise kohta tehakse samal ajal lit- sentsitagatise vabastamise otsusega. Artikkel 10 Artikkel 13 1. Määruste (EMÜ) nr 3719/88 ja (EÜ) nr 1445/95 sätteid kohal- datakse vastavalt käesoleva määruse sätetele. Käesolev määrus jõustub 1. juulil 1997. 286 ET Euroopa Liidu Teataja 02/8. kd Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 27. mai 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER I LISA 02/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 289 LISA II LOETELU EKSPORDIRIIKIDE ASUTUSTE KOHTA, KELLEL ON VOLITUS VÄLJA ANDA AUTENTSUSSERTIFIKAATE — SECRETARÍA DE AGRICULTURA, GANADERÍA Y PESCA: Argentiinast pärit liha puhul, mis vastab artikli 2 punktis a esitatud määratlusele. — AUSTRALIAN MEAT AND LIVESTOCK CORPORATION: Austraaliast pärit liha puhul: a) mis vastab artikli 2 punktis b esitatud määratlusele; b) mis vastab artikli 1 lõike 1 teises taandes esitatud määratlusele. — INSTITUTO NACIONAL DE CARNES (INAC): Uruguayst pärit liha puhul, mis vastab artikli 2 punktis c esitatud määratlusele. — DEPARTAMENTO NACIONAL DE INSPECÇÃO DE PRODUTOS DE ORIGEM ANIMAL (DIOPA): Brasiiliast pärit liha puhul, mis vastab artikli 2 punktis d esitatud määratlusele. — NEW ZEALAND MEAT PRODUCERS BOARD: Uus-Meremaalt pärit liha puhul, mis vastab artikli 2 punktis e esitatud määratlusele. — FOOD SAFETY AND INSPECTION SERVICE (FSIS) OF THE UNITED STATES DEPARTMENT OF AGRICULTURE (USDA): Ameerika Ühendriikidest pärit liha puhul, mis vastab artikli 2 punktis f esitatud määratlusele. — FOOD PRODUCTION AND INSPECTION BRANCH — AGRICULTURE CANADA, DIRECTION GENERALE “PRODUCTION ET INSPECTION DES ALIMENTS” — AGRICULTURE CANADA: Kanadast pärit liha puhul, mis vastab artikli 2 punktis f esitatud määratlusele


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1755/97 do Deputado José VALVERDE LÓPEZ à Comissão. Infra-estruturas de distribuição automática

eurovoc_concepts:
automation
consumer goods
consumer protection
defective product
distributive trades
product safety


title: WRITTEN QUESTION No. 1935/97 by Edouard des PLACES to the Commission. 1997 drought and set-aside

eurovoc_concepts:
animal nutrition
common agricultural policy
derogation from EU law
drought
fallow
fodder
less-favoured region
regional policy
set-aside