title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om en fællesskabsstrategi og ramme for udbygning af vejtelematik i Europa og forslag til indledende foranstaltninger

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 05. 1997 KOM(97) 223 endelig udg. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Enropa-Parlamentet om en FÆLLESSKABSSTRATEGI OG RAMME FOR UDBYGNING AF VEJTELEMATIK IEUROPA og - Forslag til indledende foranstaltninger 1. INDLEDNING 2. RAMME FOR UDBYGNING AF VEJTELEMATIK I EUROPA 2. 1 Bæredygtig mobilitet 2. 2 Informationssamfundet og europæisk erhvervsliv 2. 3 Behovet for en EU-indsats 2. 4 Fremgangsmåden på EU-plan 2. 4. 1 Målsætninger 2. 4. 2 Nærhedsprincippet 3. OMRADER MED FØRSTEPRIORITET 3. 1 Trafikoplysningstjenester på grundlag af RDS-TMC 3. 2 Elektronisk afgiftsopkrævning 3. 3 Udveksling af transportdata og informationsstyring 3. 4 Brugergrænseflader 3. 5 Systemarkitektur 4. ANDRE ANVENDELSESOMRÅDER PÅ EU'S DAGSORDEN 4. 1 Information og vejledning før og under rejse 4. 2 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer 4. 2. 1 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer 4. 2. 2 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikkontrol i byer 4. 3 Andre telematiktjenester for bytransport 4. 4 Kollektiv transport 4. 5 Avancerede sikkerheds- og styringssystemer for køretøjer 4. 6 Drift af erhvervskøretøjer (logistikkæder) 5. KONKLUSIONER 4 5 5 6 6 7 7 7 9 10 12 14 16 18 20 20 22 22 23 23 24 25 25 26 2/29 SAMMENFATNING 1. Vejtelematik er en teknik der kna komme den enkelte trafikant, transportvirksomheder og andre virksomheder der skal styre en bilpark, vejmyndigheder, politiske belutningstagere og endelig miljøet tilgode. Den kan desuden skabe afsætningsmuligheder for europæisk industri og tjenesteudbydere. 2. Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg1 har erkendt vej telematikkens muligheder. Med denne meddelelse sigter Kommissionen mod at tilvejebringe en ramme for indsatsen i EU og på nationalt, regionalt og lokalt plan. Den gør rede for de enkelte indledende foranstaltninger i perioden 1997-1999 på fem højt prioriterede områder: • Trafikoplysningstjenester på grundlag af RDS-TMS2 • Udveksling af trafikdata/informationsforvaltning Hovedindsatsen på disse to områder bliver at tilrettelægge en ramme for brugen af tekniske standarder og driftsprotokoller. Dette bør gøres i frivilligt indgåede aftalememoranda mellem de involverede parter3. Hvis de ikke er indgået inden oktober 1997, vil Kommissionen overveje at fremsætte forslag til retsforskrifter. • Elektronisk afgiftsopkrævning: Den afgørende indsats bliver at udforme og gennemføre en konvergensstrategi for eksisterende og nye systemer så det sikres at der opnås tilstrækkelig interoperabilitet på europæisk plan. • Brugergrænseflade: Der vil blive udformet en kodeks for brugergrænseflader for at sikre at telematikudstyr i køretøjer ikke forstyrrer chaufføren under kørslen eller giver gener i øvrigt. • Systemarkitektur: Målet er at fastlægge en åben europæisk systemarkitektur. 3. Herudover vil der blive arbejdet videre med at analysere andre anvendelsesområder for at finde frem til om der er behov for en særlig indsats her og i givet fald hvilken, hvordan den skal prioriteres og hvad der eventuelt bør tilføjes. 4. Kommissionen vil forelægge detaljerede forslag mellem 1997 og 1999. Den vil overvåge overvåge hvordan udbygningen skrider frem og aflægge årlige rapporter. Desuden vil den videreudvikle disse foranstaltninger og fremlægge nye forslag der fører ind i næste årtusind. 1 EFTC309af5. 11. 1994,s. 1; EFT C 264 af 11. 10. 1995, s. 1; EP 212. 659, endelig udgave; ØSU CES 1160/95 og Rådets resolution af 11. 3. 1997, nr. 6321/97 Trans 33. 2 RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel: radiodatasystemets trafikmeldingskanal) er et system der bygger på radiospredning af meddelelser til bilister om den seneste trafiksituation på et sprog valgt af modtageren eller på et skærmbillede der svarer til den relevante rute. 3 I dette dokument omfatter betegnelsen 'parter' ikke Kommissionen. 3/29 DI 1. INDLEDNING Vejtelematik vil gavne den enkelte borger vil at gøre færdsel på vejenesikrere, lettere og med færre forsinkelser. Transportvirksomheder og andre virksomheder der skal styre en bilpark kan få gavn af støtte til logistik og forvaltning. Vejmyndigheder kan benytte vejtelematik til at regulere trafikken mere effektivt, øge fremkommeligheden og udnyttelsen af infrastrukturen. Vejtelematik giver politiske beslutningstgere et alternativ til vejbyggeri. Desuden kan vejtelematik fa positive virkninger for miljøet ved at øge tilskyndelsen til at bruge kollektiv transport, bidrage til at sikre en bed, e balance mellem transportformerne, mindske forureningen og effektivisere energiudnyttelsen. Samtidig vil der opstå afsætningsmuligheder for industrien og for udbydere af tillægstjenester i takt med informationssmfundets fremvækst. Størst effekt får vejtelematik dog hvis den indlejres i transportstrategier med bestemte politiske mål. Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg har erkendt mulighederne i vej telematik. 4 Denne meddelelse er udarbejdet som svar på Rådets opfordring til Kommissionen5 om at foreslå en generel strategi og en ramme for implementering af telematikapplikationer for vejtransport. Den er udarbejdet med bistand fra en gruppe højtstående repræsentanter for medlemsstaterne under hensyntagen til rapporten om aktiviteter inden for EU på området vejtelematik6 og efter drøftelser med repræsentanter for industri og brugere. Den udgør første del af en generel strategi for udbygning af transporttelematik i Europa. Strategien skal omfatte alle transportformer og forbindelserne mellem dem under hensyntagen til informationssamfundets hastige udvikling. 7 Sigtet er at tilvejebringe en handlingsramme for indsatsen på EU-niveau, i de enkelte lande og på regionalt og lokalt plan. Desuden fastlægges en indledende fase, for 1997-1999, af en rullende handlingsplan for udbygning af vej telematik i Europa. Rådets resolution af 24. 10. 1994, EFT C 309 af 5. 11. 1994, s. 1; Rådets resolution af 28. 9,1995, EFT C 264 af 11. 10. 1995, s. 1 ; Europa-Parlamentets beslutning af 29. 6. 1995 PE 212. 659, endelig udgave; udtalelse fra ØSU om KOM(94) 469, endelig udgave af 25. 10. 1995 CES 1160/95 og Rådet; resolution af 11. 3. 1997, nr. 6321/97 Trans 33. EFT C 264 af 11. 101995, s. 1. Arbejdspapir fra Kornmissionens tjenestegrene SEC (97) 475 af 7. 3. 1997, nr. 6634/97 Trans 42. Kommissionen er ved at udarbejde en særskilt handlingsplan for et globalt navigarionssateJhtsystem (GNSS), som også vil få virkninger for vejtransporten. 4/29 2. RAMME FOR UDBYGNING AF VEJTELEMATIK I EUROPA 2. 1 Bæredygtig mobilitet Et effektivt vejtransportsystem kan yde et betragteligt bidrag til den økonomiske vækst i EU, øge den personlige mobilitet og fremme beskæftigelsesmulighederne. Medaljens bagside er, at vejtrafikken hvert år kræver over 44. 000 dødsofre i EU, at den giver alvorlige trængselsproblemer i og omkring mange storbyer, og at den forurener. EU's fælles transportpolitik søger at maksimere det førstnævnte sæt af faktorer og at minimere det sidstnævnte: målet er bæredygtig mobilitet. Dette mål styrkes yderligere af de specifikke mål i EF's retningslinjer for transeuropæiske transporptnet8: at bidrage til at det indre marked kan fungere uden gnidninger, at styrke den økonomiske og sociale samhørighed, at sikre personer og gods bæredygtig mobilitet på de bedst mulige sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige vilkår. Nye applikationer og pilotprojekter har vist hvordan vejtelematik som led i et intelligent transportsystem kan bidrage til at den eksisterende infrastrukturs kapacitet udnyttes bedst muligt, til at sammenknytte net og tjenester, øge sikkerheden og mindske vejtransportens negative miljøvirkninger9 (se nærmere i kapitel 3 og 4). Det transeuropæiske transportnet Ifølge definitionen i retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet består det transeuropæiske vejnet af motorveje og landeveje af høj standard; det omfatter infrastruktur til trafikstyring og trafikantoplysning og bygger på et aktivt samvirke mellem europæiske, nationale og regionale trafikstyringssystemer. Retningslinjerne lægger særlig vægt på udvikling og etablering af systemer til trafikstyring og -kontrol på nettet og til trafikantoplysning for at optimere udnyttelsen af infrastrukturen. Projekter af fælles interesse i det transeuropæiske vejnet kan få støtte fra budgettet for det transeuropæiske transportnet efter reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 2236/95. 8 Beslutning om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, 23. juli 1996, EFT L 228, 9. 9. 96. 9 Rådets direktiv 92/72 EØF fastsætter bl. a. regler om overvågning af luftforurening med ozon og underretning af befolkningen hvis visse grænseværdier overskrides. I Rådets direktiv 96/62/EF fastsættes det at luftkvaliteten skal overvåges i forhold til grænseværdier, som EF skal fastsætte i løbet af de kommende år. Det påhviler desuden medlemsstaterne at udarbejde handlingsplaner, som normalt vil indeholde trafikrelaterede bestemmelser. 5/29 2. 2 Informationssamfundet og europæisk erhvervsliv Udviklingen af informationssamfundet spiller en afgørende rolle i næsten alle erhvervsgrene i og med at det stiller nye produkter og tjenesteydelser til rådighed. Men transporten bliver måske det erhverv hvor bedre adgang til rettidig og pålidelig information far størst umiddelbar betydning for dagligdagen: Det er påvist at øget viden om hvordan transportnettene fungerer, og hvordan de bør styres, giver effektivitets- og sikkerhedsgevinster; on-line-tjenester til rejse- og trafikbrug åbner forretningsmuligheder med nye "tillægstjenester", der kan være nyttige for rejsende og transportvirksojiheder; teletjenester vil påvirke mobiliteten, og endelig vil bil- og transportindutrien kunne få udbytte af markedets efterspørgsel efter nye produkter. Interoperabilitet, siK^erhed, ansvar og beskyttelse af kommunikationshemmeligheden er fælles problemområder for informationssamfundets infrastruktur og en intelligent transportinfrastruktur, som begge vil få gavn af løsninger på sådanne spørgsmål. Der er imidlertid behov for at regeringerne og andre parter engagerer sig mere formelt i udviklingen af informationssamfundet og transporttelematikken. Det er bl. a. det man sigter mod med denne meddelelse. Transeuropæiske telenet Europa-Parlamentet og Rådet er nået til principiel enighed om retningslinjerne for etableringen af de transeuropæiske telenet. En del af arbejdsprogrammet for transeuropæiske telenet bliver at fremme projekter af fælles interesse for brugerorienterede tjenester inden for transportsektoren. Dette omfatter: logistisk støtte til transportoperationer • • forretningsmæssigt eller offentligt finansierede tjenester til turplanlægning, rutevejledning og andre oplysningstjenester, gods- og flådestyring, integrerede betalings- og reservationssystemer osv. transporttelematiktjenester i byområder. • Etableringen af disse tjenester på grundlag af faste og mobile telenet bør i alle relevante tilfælde opfylde de krav der stilles om komplementaritet og interoperabilitet i forhold til det transeuropæiske transportnet. 2. 3 Behovet for en EU-indsats De nuværende erfaringer tyder på at europæiske investeringer i vejtelematik vil blive splittet op i forskelligartede systemer hvis ikke der opnås enighed om nogle fælles rammebetingelser. Resultatet bliver i bedste fald tjenester med dårlig kontinuitet, i værste fald øer af uforenelig teknologi. Dette indebærer følgende risici, hvis applikationerne for vejtelematik ikke udvikles efter fornuftige principper: 6/29 telematikinfrastrukturen bliver usammenhængende og produkt- og tjenestemarkedet inden for vejtelematik i EU derfor svagt udviklingen af nødvendige støtteordninger for de prioriterede applikationer for vejtelematik kommer til at gå langsomt markedets får ikke den kritiske masse der kan gøre applikationerne for vejtelematik omkostningseffektive dermed bliver vejtelematik kun i ringe grad den støtte det skulle have været for de transportpolitiske mål europæiske leverandører får et svagere grundlag for - i konkurrence med leverandører fra Japan og USA - at betjene produkt- og tjenestemarkedet inden for vejtelematik i Østeuropa. 2. 4 Fremgangsmåden på EU-plan 2. 4. 1 Målsætninger Kommissionens har følgende mål med denne EU-strategi og de dertil hørende udbygningsforanstaltninger er: at tilvejebringe en smidig ramme for udvikling af et bredt spektrum af tjenester og systemer for vejtelematik med udgangspunkt i de behov der registreres lokalt og på EU-plan; at holde mulighederne åbne for alle teknologier (selvom de prioriterede foranstaltninger nødvendigvis må bygge på gennemprøvede applikationer, teknologier eller procedurer som f. eks. RDS-TMC); at tilskynde myndighederne til at inddrage vejtelematik i deres projekter når de planlægger transportinfrastruktur; at udnytte TEN-projekterne og finansieringen af dem som en vigtig drivkraft for udbygningen; at tilskynde den private sektor til at deltage og investere, herunder som partnere for det offentlige; at tilvejebringe stabile forhold for små og mellemstore virksomheder som brugere af vej telematiktjenester ved at tage behørigt hensyn til dem i de foreslåede foranstaltninger at sikre et passende niveau af interoperabilitet mellem infrastrukturen og tjenesterne så trafikanterne kan få tilbudt en optimal service. 2. 4. 2 Nærhedsprincippet I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør strategien bygge på at der gøres en indsats på EF-plan når det giver de bedste muligheder for at gøre fremskridt, eller hvis der ikke kan opnås tilstrækkelige fremskridt gennem tiltag på nationalt plan. Tabel 1 viser de forskellige aktørers roller og ansvarsområder. 7/29 Tabel 1 : Roller og ansvarsområder Juridisk, organisatorisk og administrativt er der stor forskel på vejtransportens rammevilkår i de forskellige dele af Europa. I det følgende opridses kort fordelingen af ansvarsområder inden for vejtelematik. De nærmere enkeltheder varierer fra region til region. Den Europæiske Union's ansvarsområder omfatter: teknisk harmonisering; samordning af forskning og teknisk udvikling; samordning af EF's og medlemsstaternes indsats for indførelse af vejtelematik; fremme af strndarder (gennemførelse afstandarder, offentligt tilgængelige specifikationer, protokoller, referencedokumenter osv); finansieringsstøtte fra budgetterne for forskning og udvikling på relevante områder af europæisk interesse, transeuropæiske net osv. samt i givet fald fornøden lovgivning. Medlemsstaterne: I overensstemmelse med nærhedsprincippet vil medlemsstaterne udvikle deres egne strategier for implementering af vej telematik ud fra det enkelte lands prioriteringer, behov og foretrukne retslige og institutionelle ordninger. De skal navnlig afgøre hvilke vej telematikapplikationer der bør tilbydes som tjenester af almen interesse (uanset om de fremføres af den offentlige sektor, den private eller begge i partnerskab), og hvilke der skal overlades til rent forretningsmæssig udnyttelse i den private sektor. Regionale og lokale forvaltningsinstanser bliver også vigtige parter i den praktiske udbygning af vejtelematik. Det bliver vigtigt at få disse instansers støtte til og engagement i fælles europæiske mål. Europæiske standardiseringsorganisationer forventes at udarbejde og vedtage europæiske standarder for således at lægge grunden til driftskompatible systemer og tjenester. Det er afgørende at alle deltagende parter (erhvervslivet, myndighederne osv. ) bidrager aktivt til dette arbejde. Forretningsmæssige udbydere af vej telematiktjenester forventes på forskellige måder at spille en stadig større rolle for udviklingen af et produkt- og tjenestemarked for vejtelematik og for finansieringen af vej telematikprojekter enten direkte i partnerskab med det offentlige. Bilindustrien, udstyrsfabrikanter. systemkonstruktører og leverandører vil gå i spidsen for denne udvikling som reaktion på markedsmuligheder og kundekrav. 8/29 3. OMRÅDER MED FØRSTEPRIORITET På linje med resolutioner fra Rådet for Den Europæiske Union10 og Europa- Parlamentet, anbefalinger fra højniveaugruppen samt industriens og forbrugernes synspunkter har Kommissionen foreslået at der der først og fremmest bør sættes ind på følgende områder: Trafikoplysningstj enester (RDS-TMC) Elektronisk afgiftsopkrævning Dataudveksling og informationsforvaltning på transportområdet Brugergrænseflade Systemarkitektur Overalt hvor det har været muligt, er det anført hos hvilke parter handlingskompetencen skal ligge. Foranstaltningerne er inddelt i fem forskellige kategorier11: A. Forskning og udvikling, som er omfattet af det fjerde FTU-rammeprogram og nævnt i Kommissionens forslag til det femte rammeprogram (1998-2002) under temaet 'Udvikling af et brugervenligt informationssamfund', samt nationale indsatser. B. Teknisk harmonisering, herunder standardisering, offentligt tilgængelige specifikationer, protokoller, referencedokumenter osv. samt udarbejdelse af aftalememoranda mellem de berørte parter (se fodnote 3). C. Samordning af indførelsen på europæisk plan, herunder samordning af indsatsen med medlemsstaterne. D. Finansiering, især over budgetterne for transeuropæiske transport- og telenet. 12 E. I givet fald fornødne EU-forskrifter, f. eks. harmoniseringsforanstaltninger (tabel 2, side 28, viser hvilke EF-instrumenter der kan spilles på inden for vejtelematik). Eksisterende forskrifter, f. eks. om forbrugerbeskyttelse, vil blive anvendt og i givet fald styrket. 10 Rådets resolution af 28. september 1995, EFT C 95/C 264. 1 1 => Dette symbol er brugt i kapitel 3 til at vise hvor der er brug for en indsats. 12 EF-bevillinger vil hovedsagelig blive brugt som igangsættende middel. 9/29 3. 1 Trafikoplysningstjenester på grundlag af RDS-TMC RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel) bygger på radiospredning. Systemet giver bilister oplysninger om den seneste trafiksituation. Med særlige anordninger i bilerne kan oplysningerne præsenteres som tale eller visuelt, og der kan endda vælges sprog, så oplysningerne passer til en bestemt rejse. EU's mål er at sikre interoperabilitet på tværs af grænserne og at lette fremkomsten af et europæisk marked for produkter og tjenester. Disse foranstaltninger vil også lægge grunden til senere opgradering og indførelse af andre teknologier efterhånden som de komme, frem, f. eks. tjenester der bygger på GSM eller DAB!3. A. Forskning og udvikling =^> RDS-TMC-teknologien er lige ved at nå aflutningen af FoU-fasen. Arbejdet fortsætter med udvikling af protokoller til informationsudveksling. B. Teknisk harmonisering For at sikre kontinuitet og interoperabilitet for rejse- og trafikoplysningstjenester til intermodal brug er der behov for teknisk harmonisering på forskellige nøgleområder (f. eks. referencesystem for geografiske lokaliteter, dataordbog, hændelsesliste, applikations- og dataudvekslingsprotokoller). => Kommissionen vil tilskynde til hurtig vedtagelse afstandarderne i de europæiske standardiseringsorganer. => I mellemtiden bør medlemsstaterne, som henstillet i Rådets resolutioner fra september 1995 og marts 1997, fremme indførelsen af RDS-TMC etablere deres tjenester i overensstemmelse med de foreslåede præstandarder eller specifikationer for at sikre kontinuitet og interoperabilitet. => Kommissionen vil lette tilvejebringelsen af en fælles ramme (muligvis i form af et "aftalememorandum") som skal etableres af de berørte parter, f. eks. vejmyndigheder, radiospredningsvirksomheder, udstyrsleverandører og tjenesteudbydere. Denne ramme vil bl. a. omfatte en forpligtelse til tjenesteudbud og til anvendelse afstandarder for det transeuropæiske vejnet. Et sådant aftalememorandum bør indgås inden verdenskongressen i Berlin om intelligente transportsystemer i oktober 1997. Kommissionen kan naturligvis når som helst fremsætte lovgivningsforslag. Hvis der ikke er indgået et aftalememorandum inden Berlin-kongressen, vil 13 GSM: Global System for Mobile communications. DAB: Digital Audio Broadcasting. 10/29 Kommissionen inden udgangen af 1997 fremlægge forslag om brug af de nødvendige tekniske specifikationer for en sådan tjeneste. => I nogle lande misbruges visse egenskaber ved RDS til reklameformål. Det kan true trafiksikkerheden. De nationale myndighedsorganer må gennemtvinge anvendelsen af CENELEC's standard for udnyttelse af RDS-systemets egenskaber. C. Samordning af indførelsen Der er brug for en samordningsindsats for at fastlægge en fælleseuropæisk politik og strategi for indførelse af RDS-TMC og for at sikre at alle involverede parter forpligter sig til at følge den. Kommissionen agter at gøre følgende: => Den vil omstrukturere styringsudvalget for RDS-TMC så det kommer til at omfatte repræsentater for radiospredningsvirksomheder og industrien med det formål at fremme engagementet hos alle parter i aftalememorandummet. Memorandummet bør indeholde minimumskrav til en fælles transeuropæisk RDS-TMC-baseret trafikoplysningstj eneste. => Den vil lette dialogen mellem industrien og medlemsstaterne om sprogmoduler for mindre udbredte sprog i overensstemmelse med Rådets resolution af 11. marts 1997. => Den vil foreslå procedureregler for nationale lokalitetsdatabaser til det transeuropæiske vejnet. => Den vil tilskynde til konsensusdannelse og udbygning via projekter til det transeuropæiske vejnet. => Den vil fremhæve RDS-TMC-systemets potentielle fordele og egenskaber for at fremskynde systemets indførelse. Medlemsstaterne bør gøre følgende: => De bør sikre at deres organisatoriske rammer indeholder en klar rolle- og ansvarsfordeling for de forskellige parter der er med til at stille tjenesterne til rådighed. => Etablere og forbedre dataudveksling over grænserne med deres nabolande. D. Finansiering På det transeuropæiske vejnet må der etableres et minimum af intelligent basisinfrastruktur (overvågning, trafikmeldingscentraler, dataudveksling) for at sikre at tjenesten dækker hele Europa. 11/29 => Udvalgene for de transeuropæiske net bør være meget opmærksomme på den store betydning der tillægges etableringen af en intelligent basisinfrastruktur. Allerede i 1995-96 og 1996-97 har man prioriteret store demonstrations- og udbygningsprojekter højt. => Medlemsstaterne bør tage højde for RDS-TMC i deres infrasrtukturplåner og oprette/vedligeholde de fornødne lokalitetsdatabaser. E. Forskrifter Lovgivningen gennemgås sonere (se 3. 1. B). 3. 2 Elektronisk afgiftsopkrævning Elektronisk afgiftsopkrævning omfatter ikke kun automatisk opkrævning af bompenge, men giver også mulighed for at indføre elektronisk differentierede afgifter for at løse trængsels- og forureningsproblemer og for at påvirke balancen mellem forskellige transportformer14. Der skal være en passende grad af interoperabilitet så der kan ydes trafikanterne en optimal service for en rimelig pris; trafikanterne bør altså kun have brug for én type udstyr i hele Europa. Nogle lande har allerede investeret kraftigt i elektroniske afgiftssystemer. Imidlertid ligger der andre specifikationer til grund for de præstandardforslag til DSRC-forbindelsen (Dedicated Short Range Communications) som CEN arbejder på. Derfor må der laves en strategi for hvordan alle elektroniske afgiftssystemer kan tilnærmes hinanden så der kan opnås interoperabilitet på europæisk plan. Vedtagelsen af en teknisk standard for kommunikationsforbindelsen er ikke det eneste problem. Spørgsmål om klassificering af køretøjer, anvendelse på flersporede veje, trafikanter uden udstyr og retslige og institutionelle forhold står stadig tilbage at løse. A. Forskning og udvikling EU's projekter bør præge følgende aktiviteter: => Validering af DSRC-forbindelsen i CEN/TC278's forslag til præstandard for DSRC som egnet teknologi til automatisk opkrævning af bompenge og andre vej telematiktjenester. 14 Det politiske spørgsmål om differentierede vejbenyttelsesafgifter som middel til at mindske trængsel og forurening er behandlet i Kommissionens grønbog: "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet", og Kommissionens forslag til afløser for direktiv 93/89 indeholder bestemmelser om større differentiering af lavere skatter og brugerafgifter. 12/29 => Tilrettelæggelse af en strategi for overgangen fra de eksisterende systemer. => Harmonisering af finansielle, insitutionelle og forretningsmæssige krav for at nå frem til kontraktlig interoperabilitet mellem operatørerne. => Tilvejebringelse af større præcision i de væsentlige parametre og mekanismer i forbindelse med bompenge og differentierbare vejbenyttelsesafgifter. => EU bør støtte forsknings- og udviklingsprojekter og multinationale feltforsøg for at demonstrere og validere tekniske løsninger til flersporede veje (herunder klassificering af kørtøjer og gennemførelse af opkrævningen samt de tekniske kommunikationsløsningers kompatibilitet). EU vil desuden følge Rådet opfordring i resolutionerne af 28. september 1995 og 11. marts 1997 til at fremme interoperabilitetsstrategien. B. Teknisk harmonisering => De europæiske standardiseringsorganer vil blive anmodet om at fastlægge tekniske standarder og specifikationer for interoperabilitet mellem elektroniske afgiftssystemer på europæisk plan. Herunder skal der tages hensyn til forholdene på flersporede veje og til at der skal kunne indføres flere telematiktjenester på med samme teknologi, nemlig reservations- og betalingsfaciliteter. Målet er at afslutte arbejdet senest i år 2000. => Kommissionen vil hos de relevante myndigheder undersøge hvilken yderligere båndbredde der kan afsættes til DSRC i det frekvensbånd der allerede er afsat til vejtelematik. 15 C. Samordning af indførelsen => Kommissionen og medlemsstaterne vil udvikle en konvergensstrategi for de elektroniske afgiftssystemer således at der kan opnås interoperabilitet på europæisk plan under hensyntagen til de systemer der allerede findes, og til arbejdet i de europæiske standardiseringsorganer. ;=> Styringsudvalget for CARD-ME (Concerted Action for Research on Demand Management in Europe) er blevet bedt om at fremskynde arbejdet med kontraktlige og proceduremæssige interoperabilitetsproblemer på områder som f. eks. : 15 Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT). ERC beslutning af 22. 10. 92 (DEC/92/02) 13/29 * klassificering af køretøjer (på grundlag af igangværende arbejde i CEN) * pålidelig og rimelig gennemførelse af opkrævningen * trafikanter uden det nødvendige udstyr * retslige og institutionelle spørgsmål (dvs. databeskyttelse, kommunikationshemmelighed og ansvar) => Andre samordnede indsatser vil blive gjort efter behov, for eksempel for at nå frem til en sammenhængende europæisk strategi for differentierbare vejbenyttelsesafgifter. => Befolkningens opfattelse af situationen er særdeles vigtig. Derfor bliver det nød\ endigt at gøre en indsats for at oplyse om de potentielle fordele ved elektroniske afgiftssystemer både på EU-plan og i medlemsstaterne. D. Finansiering => Det Europæiske Fællesskab vil f. eks. via budgettet for det transeuropæiske transportnet støtte projekter til gennemførelse af driftskompatible elektroniske afgiftssystemer. E. Forskrifter => De retslige aspekter af opkrævningen forudsætter som første skridt at de relevante bestemmelser i medlemsstaternes lovgivning identificeres; de operationelle aspekter af tværeuropæisk opkrævning vil blive undersøgt; om nødvendigt vil der blive stillet forslag om harmonisering. Også andre forhold, som f. eks. klassificering af køretøjer, kan vise sig at kræve vedtagelse af forskrifter. Under udformningen af eventuelle forslag vedrørende elektroniske afgiftssystemer vil Kommissionen tage hensyn til bestemmelserne i og erfaringerne fra Kommissionens forordning 1524/96 (økomærkater i DSRC- teknologi). 3. 3 Udveksling af transportdata og informationsstyring Indsamling og udveksling af trafikdata er en forudsætning for de fleste vej telematiktjenester. Udbygning af vejtelematiktjenester i Europa vil kræve et tæt samarbejde mellem forskellige lande og regioner. Samarbejdet vil især omfatte udveksling af trafikdata og etablering af trafikoplysnings- og trafikstyringstjenester på tværs af grænserne. Også i den private sektor forventes det at der vil opstå større leverandører af telematikbaserede tjenester som f. eks. rutevejledning og rejseoplysninger til vejtransportsektoren ud over dem der allerede udbydes af det offentlige. 14/29 En stabil og harmoniseret europæisk ramme for udbud af tjenester på tværs af grænserne vil hjælpe med til at sikre àt tjenesterne bliver driftskompatible på det transeuropæiske vejnet og lette udbygningen med tjenester på tværs af grænserne uden mærkbare overgange. En sådan ramme kan eventuelt også bruges som model for udvidelse af tillægstjenesterne til andre dele af vejnettet. A. Forskning og udvikling => I DATEX-initiativet og i FoU-projekter arbejdes der for tiden på at harmonisere og validere specifikationerne for dataudveksling. B. Teknisk harmonisering => Kommissionen vil tilskynde til vedtagelse af fælles standarder for udveksling af trafikdata over grænserne, herunder dataordbog og hændelsesliste, meddelelsesformat og protokoller, digitale vejkort og referencer for geografiske lokaliteter. => Kommissionen vil anmode de europæiske standardiseringsorganer om at vedtage fælles grænseflader for udveksling af trafikdata officielt, herunder også oplysninger om multimodal trafik. => Kommissionen vil lette opstillingen af en fælles ramme (muligvis i form af et "aftalememorandum") som skal etableres af de berørte parter, f. eks. vejmyndigheder og tjenesteudbydere. Rammen vil omfatte anvendelse af standarder for det transeuropæiske vejnet. Ligesom for RDS-TMC bør et sådant aftalememorandum bør indgås inden verdenskongressen i Berlin om intelligente transportsystemer i oktober 1997. Hvis der ikke er indgået et aftalememorandum inden Berlin-kongressen, vil Kommissionen om nødvendigt fremlægge forslag der skal sikre at data- og informationsudveksling gennemføres i overensstemmelse med de nødvendige tekniske specifikationer. C. Samordning af indførelsen Effektiv udveksling af trafikdata over grænserne mellem de relevante myndigheder og organisationer er ikke kun et spørgsmål om tekniske forhold (procedure, format og betydningen af de udvekslede data). Der må også tages hensyn til forhold som dataenes pålidelighed, gensidige forpligtelser, dataudvekslingsprocedure, ansvarsforhold og omkostninger/betaling. => Efter at have tilvejebragt en oversigt over situationen i medlemsstaterne vil Styringsudvalget vedrørende Trafikcentraler og Dataudveksling fremsætte anbefalinger om: * finansiering af dataudveksling over grænserne * integration af andre transportformer * proceduretekniske interoperabilitetsforhold for datauudveksling mellem trafikcentraler. 15/29 => En række andre spørgsmål, bl. a. nedenstående, må medlemsstaterne løse for at stimulere udviklingen af vejtelematiktjenester: * Principper for hvordan udbydere af vej telematiktjenester kan fa adgang til det offentliges trafikdata, og for udveksling af trafikdata mellem det offentlige og private. * Tilvejebringelse af gunstige rammevilkår for oprettelse af partnerskaber mellem det offentlige og private og i almindelighed for den private sektors deltagelse i udviklingen af vejtelematiktj eneste. Der skal tages stilling til spørgsmål som forenklede licensprocedurer, forpligtelser til at følge politisk fastlagte retningslinjer, og en konsekvent og ensartet praksis mht. transeuropæiske tjenester. * Tilvejebringelse af rammevilkår der giver uafhængige transportvirksomheder (i den offentlige eller den private sektor eller partnerskaber) mulighed for at overvåge trafikken, herunder mulighed for at installere og vedligeholde trafikovervågningsudstyr langs vejene. * Ret for udbydere af vej telematik (offentlige eller private) til at udsende og formidle rejse- og trafikoplysninger gratis eller mod betaling, rettet til almenheden eller til bestemte trafikantgrupper. * Principper for sammenkobling af transportmyndighedernes databaser over bilister, køretøjer og transportvirksomheder. => Kommissionen vil holde øje med medlemsstaternes ordninger og om nødvendigt forelægge forslag om harmonisering inden udgangen af 1998. D. Finansiering => Kommissionen vil undersøge hvilke muligheder der er for at støtte infrastruktur for trafikdataudveksling i hvert land og på tværs af grænserne gennem nationale eller europæiske samordningsprojekter over budgetposterne for transeuropæiske net. Desuden vil den undersøge muligheden af at benytte EF's finansieringsinstrumenter (f. eks. bevillingen til dataudveksling mellem administrationerne) til at finansiere aktiviteter i forbindelse med dataudveksling mellem medlemsstater om bilister, køretøjer og transportvirksomheder. E. Forskrifter Lovgivningen gennemgås senere (se 3. 3. B og C). 3. 4 Brugergrænseflader Når telematikanordninger skal anbringes i biler, må der tages hensyn til trafiksikkerheden. Der findes to typer af anordninger: 1) informationsskærme, som skal hjælpe bilisten med at træffe beslutninger, og 16/29 2) styringsanordninger (f. eks. autonome, intelligente anordninger til hastighedsregulering, kollissionsforebyggende systemer), som ændrer bilistens opgaver. De positive sikkerhedsmæssige virkninger af disse anordninger bør kunne maksimeres og problemer undgås ved at indføre to særskilte adfærdskodekser for parterne. Den europæiske transportministerkonference har støttet en sådan fremgangsmåde. Sikkerheden må naturligvis komme i første række, men der bør ikke skabes unødige hindringer eller begrænsninger for den frie udvikling af fremtidens innovative produkter. A. Forskning og udvikling Der bør løbende gøres en forsknings- og udviklingsindsats for at løse problemerne med bilistgrænsefladen: informationsskærme, styringsanordninger og multimedieapplikationer til anvendelse under kørsel. B. Teknisk harmonisering => Kommissionen vil sammenkalde en taskforce som skal udarbejde en kodeks for brugergrænseflader til informationsanordninger med udgangspunkt i transportministerkonferencens principudtalelse (i "New Information Technologies in the Road Transport Sector", side 35-42, den europæiske transportministerkonference 1995), suppleret med retningslinjer for hvordan den bør anvendes. => De europæiske standardiseringsorganer vil blive anmodet om at fortsætte arbejdet med ergonomi for systemer i køretøjer og udvide det til at omfatte styringssystemer for køretøjer. => Kommissionen vil sammen med de relevante parter undersøge hvordan man kan komme videre med: * en grænsefladekodeks for styringssystemer for køretøjer * metoder til vellykket integration af bilistgrænseflader når der er tale om mere end én anordning i køretøjet * fælles metoder til sikkerhedsvurdering. C. Samordning af indførelsen => Når taskforcen for en kodeks for informationsanordninger har udarbejdet et forslag, vil Kommissionen efter at have hørt industrien forelægge det for grupperne af højtstående repræsentanter vedrørende vejtelematik og færdselssikkerhed. D. Finansiering Ingen planer for tiden. 17/29 E. Lovgivning => Hvis det efter en prøveperiode viser sig at grænsefladekodeksen for informationsanordninger ikke følges af de berørte parter, vil Kommissionen stille forslag om enten at tilpasse direktivet af 18 juni 1992 (92/53/EØF, EFT L 225 af 10. 8. 1992) om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil - eller at indføre et supplerende direktiv på grundlag af CEN/ISO-standarder. 3. 5 Systemarkitektur Mulighederne i vejtelematik kan kun udnyttes til bunds hvis de systemer og applikationer der indføres, kan gøres tilstrækkelig kompatible i drift. Der er behov for en tilbundsgående forståelse af de forskellige vej telematikapplikationers funktioner og af strukturer og grænseflader i og mellem de forskellige elementer, organisationer og aktører inden for udbuddet af vej telematik. Som grundlag herfor skal der etableres en systemarkitektur som på længere sigt kan tilvejebringe interoperabilitet og vejlede standardiseringsarbejdet. Denne arkitektur bør være "åben" så der kan anvendes forskellige teknologier og konstruktioner inden for en overordnet ramme, således at: • udbyttet af at integrere vejtelematiksystemer maksimeres, • der kan etableres et bredt spektrum af forretningsmæssigt drevne tillægstjenester, • der bliver mulighed for at imødekomme mange forskellige insitutionelle krav, • der bliver mulighed for integration skridt for skridt med maksimalt udbytte af eksisterende systemer. De foreløbige resultater af Kommissionens undersøgelse af en tilsvarende systemarkitektur i USA (National ITS (Intelligent Transport Systems) Architecture) viser at det ikke vil være hensigtsmæssigt simpelthen at overtage det amerikanske system. I Europa skal vejtelematik opfylde en lang række behov og krav som man ikke er gået i dybden med i USA, f. eks. kollektiv transport og integreret betaling. A. Forskning og udvikling => Europa-Kommissionen vil færdiggøre en oversigt over europæiske og amerikanske resultater vedrørende vejtelematikarkitektur. Herunder bør der også blive trækkes på resultaterne af europæisk forskning i system-arkitektur for vej telematik under tredje og fjerde rammeprogram og TELTEN216. Der vil blive arbejdet videre med at integrere de foreliggende resultater i en overordnet arkitektur og 16 TELTEN2 - implementering af telematik i det transeuropæiske vejnet. 18/29 trænge dybere ned på de områder der anses for vigtigst i denne første fase. B. Teknisk harmonisering => CEN bliver sandsynligvis en central aktør. Kommissionen vil drøfte nærmere med CEN hvilket bidrag denne organisation skal yde, herunder hvordan arbejdsplanen for de relevante komitéer kan revideres under hensyntagen til FoU inden for systemarkitektur og til hvordan situationen i øvrigt udvikler sig på internationalt plan. C. Samordning af indførelsen => Kommissionen vil konsultere de relevante parter (nationale, regionale og lokale myndigheder, standariseringsorganer, bilindustrien, elektronikindustrien, teleoperatørerne samt udbydere og operatører af vejtelematik) for at tilrettelægge en fremgangsmåde for en europæisk systemarkitektur der kan lægge de nødvendige rammer for interoperabilitet uden at kvæle innovationen. D. Finansiering => Tages op når tiden er inde. E. Lovgivning Ingen planer på nuværende tidspunkt. 19/29 4. ANDRE ANVENDELSESOMRÅDER PÅ EU'S DAGSORDEN De fem højt prioriterede applikationer der er beskrevet i det foregående, er et første skridt i til indførelse af vej telematik i Europa. EU's handlingsplan må imidlertid række videre, så i dette kapitel præsenteres en række andre mulige prioriterede applikationer. Dermed imødekommes Rådets opfordring til Kommissionen om "at definere de øvrige applikationer, hvis udvikling bør prioriteres". 17 Udvælgelsen er foretaget på grundlag af tilkendegivelser fra medlemsstaterne, faglige organisationer, FoU-resultater og internationale erfaringer. De i de følgende beskrevne applikaaoner fremlægges som en åben liste, der vil blive revideret og ajourført efterhånden som prioriteringen på europæisk plan tager form. Disse øvrige prioriterede applikationer er følgende: Information og vejledning før og under rejse Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer Andre telematiktjenester i bymæssig transport Kollektiv transport Avancerede sikkerhed-/styringssystemer for køretøjer Drift af forretningskøretøjer (logistikkæder) Den her fremlagte foreløbige liste over behov og aktiviteter bygger på Kommissionens første analyse af om der er behov for en særlig indsats og i givet fald hvilken. Denne analyse vil blive videreført for at opstille en prioriteringsorden og fremsætte yderligere specifikke forslag. Højniveaugruppen og industriforummet vil blive bedt om hjælp med at nå frem til endelige afgørelser. FoU nævnes ikke særskilt under hver de følgende overskrifter i dette kapitel, for der vil sandsynligvis blive gjort en løbende indsats under nationale initiativer og, med forbehold af den endelige beslutning, under det femte rammeprogram. 4. 1 Information og vejledning før og under rejse En af topprioriteterne i EU er multimodal transport18. Rejseinformationer forud for rejsen og turplanlægning danner grundlag for udvælgelse af den mest velegnede transportform. Dynamiske systemer for intermodal rejseinformation (turplanlægninssystemer) kan tænkes at fa stor udbredelse i hele EU inden for rejsebranchen, i trafikcentraler og til navigationssystemer. Her skal der gøres en indsats for at sikre interoperabilitet og kontinuitet 17 Rådets resolution om implementering af telematik inden for vejtransportsektoren. (EFT C 264, 11. 10. 1995). 18 Retningslinjer for det transeuropæiske transportnet, EFT L 228 af 9. 6. 1996, og grønbogen om borgernes transportnet, KOM (95) 601. 20/29 for meddelelser og protokoller mellem transportformer og mellem lande samt et fælles adgangssystem over hele Europa. Rejsende og forretningsdrivende (f. eks. speditører) kan så foretage et objektivt og personligt valg mellem alle de transportformer der kan benyttes på ruten. Et system af den art ville have en gunstig indvirkning på trafiksikkerheden, miljøet (korteste rute, overgang til andre transportformer) og på lokale trængselsproblemer. Desuden har lokalmyndigheder en interesse i information og vejledning før og under rejse som middel til at fremkalde adfærdsændringer og påvirke valget af transportform, f. eks. for at overholde visse luftkvalitetsnormer. Rejseinformationstjenester er også et område hvor der kan fremstå et stort marked for forretningsmæssige produkter (som f. eks. bærbare informationsanordninger) og informationstjenester til brug under rejsen (f. eks. navigation og rutevejledning). På europæisk plan er der stor interesse i at tilrettelægge en ramme som kan opmuntre den private sektor til at investere. Teknisk harmonisering • Standardisering af informationsakitektur og brugergrænseflader, især harmoniserede og konsekvente systemer for henvisning til lokaliteter. Samordning af indførelsen • Kommissionen vil udarbejde og indgå aftale med relevante parter om vejledende retningslinjer for køb og salg af informationer mellem ejere og tjensteleverandører, herunder en adfærdskodeks med hensyn til kvalitetskontrolprocedurer og betragtninger vedrørende virkninger for trafikregulering og trafiksikkerhed • Kommissionen vil tilskynde til og opbygge partnerskaber mellem det offentlig og det private sektor tjenester (for rejse- og trafikoplysning) i europæisk, national, regional og lokal skala. Finansiering • Undersøgelse af det forretningsmæssige grundlag for en Europa- dækkende multimodal turplanlægningsapplikation. Undersøgelse af mulighederne for innovativ finansiering af organisationer der kan udbyde intermodale rejseinformationstjenester på nationalt eller europæisk plan. Overvejelse af indledende finansieringsstøtte over budgettet for traneuropæiske net. • • Forskrifter Analyse af eksisterende regler om databeskyttelse og beskyttelse af kommunikationshemmeligheden og udstedelse af flere bestemmelser om nødvendigt. Medlemsstaterne bør udstede retningslinjer om ansvar, forpligtelser og rettigheder for udbydere af informationsindhold og tillægstjenester. 21/29 4. 2 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer Vej transporttelematik har i mange år været anvendt til trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer. Applikationer for transporttelematik byder på avancerede løsninger som kan gøre trafikafviklingen mere flydende, og øge sikkerhed og komfort i trafikken. Udviklingen vil gå i retning af mere integrerede løsninger. Kommissionens mål er fremlagt i retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet og i grønbogen "Borgernes trans'portnet"; de sigter mod at tilvejebringe et sammenligneligt kvalitetsniveau for tjenesterne og mod kontinuitet i trafikregulerings- og informationstjenester. 4. 2. 1 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer Målet er at fremme et europæisk perspektiv når det er relevant, f. eks. for at sikre en vis minimumskvalitet, kontinuitet og samordning af trafikregulerings- og trafikinformationstjenesterne i hele det transeuropæiske transportnet. Teknisk harmonisering • Kommissionen vil overveje hvordan man bedst kan fastlægge en fælles brug af piktogrammer til variable færdselstavler, herunder fremme anvendelsen af den pikrogramkodeks der allerede er udviklet under EF's rammeprogram, samt hvilke ændringer der er brug for i Wienerkonventionen af 1968 om færdselstavler og signaler med senere ændringer. Samordning af indførelsen • Udvikling af yderligere transeuropæiske projekter for trafikregulering der omfatter net og flere korridorer (omdirigering i større områder, oplysning om hændelser, vejr- og miljørelateret trafikregulering og netkontrol. • Anvendelse af automatisk detektering af trafikforsyrrelser og rampetælling. • Harmonisering af måden hvorpå rejsende, især bilister, får fat i assistance i forskellige medlemsstater (for at overvinde sprogproblemer). Navnlig anvendelse i medlemsstaterne af det fælles alarmnummer (112) på den faste infrastruktur og de mobile net som forudsat i Rådets beslutning 91/39619. Finansiering • Udvikling af innovative finansieringsmetoder for implementering og drift af avancerede telematiksystemer, herunder et finansielt grundlag for offentligt-private partnerskaber. 19 Rådets beslutning af 29. juli 1991 om indførelse af et fælleseuropæisk alarmnummer. 22/29 • Medlemsstaterne opfordres til at forelægge projektforslag inden for rammerne af de transeuropæiske net, men også til at benytte andre af EF's finansieringsinstrumenter (f. eks. Samhørighedsfonden, Regionalfonden) når disse er relevante. Forskrifter • Gennemgang af lovgivningen for at finde egnede modeller til håndhævelse af trafikregulering. 4. 2. 2 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikkontrol i byer Målet er at udvikle en åben europæisk systemarkitektur for telematikapplikationer til anvendelse i byområder (se også afsnit 3. 5) og at udforme retningslinjer der kan være til hjælp ved udformning og anskaffelse af systemer og tjenester i byer. Teknisk harmonisering • Fastlæggelse af de nødvendige grænseflader til integration af trafikinformations- og trafikstyringssystemer i byområder med forkørselsret for busser, andre beslægtede foranstaltninger til styring af efterspørgslen og • systemer til overvågning af luftkvaliteten med det formål at tilvejebringe optimerede og integrerede trafikreguleringssystemer. • Fastlæggelse af specifikationer for sammenkobling afregulerings- og styringscentraler i byer og regioner/mellem byer for at lette trafikafviklingen i bycentre (datudvekslingskodeks). • Støtte til udvikling af driftskompatible adgangskontrolsystemer til efterspørgselsstyring i bycentre. Samordning af indførelsen Udveksling af praktiske erfaringer med: • dynamisk signalkontrol • telematiksystemer til sårbare trafikanter (f. eks. detektering af fodgængere ved signalanlæg) implementering af bedre faciliteter til dataindsamling og -håndtering så alle 'vigtige' veje er med tidstro overvågning af netforhold på en 'rejse- og trafikinformationscentral'. • • Finansiering • Applikationer på dette område vil blive støttet som led i projekter for de transeuropæiske net, (f. eks. sammenkobling af bytrafikstyring og luftkvalitetsovervågning). 4. 3 Andre telematiktjenester for bytransport På området eletronisk betaling og reservation har man demonstreret et antal effektive anvendelser af vej telematik, som afventer fuld implementering. 23/29 Mange af disse vinder terræn lokalt og regionalt forskellige steder i Europa, men på en række områder kræves der enighed mellem medlemsstaterne før der kan opstå et stærkt europæisk marked. Teknisk harmonisering • Der skal opnås enighed om strategier for etablering af teknisk kompatibilitet og interoperabilitet mellem betalingssystemer for kollektiv transport og parkering i forskellige egne af Europa. • Der skal udvikles fælles kommunikationsplatforme, som f. eks. GSM eller internet, for forudbetaling af information og tjenester (f. eks. oplysninger om kollektiv transport or priser, parkeringsoplysninger og priser, hoteloplysninger og reservation). Samordning af indførelsen • Foranstaltninger til bekæmpelse af svig og betalingsunddragelse, især ordninger der går på tværs af grænserne. 4. 4 Kollektiv transport Virksomheder der driver kolletiv transport, har brug for specifikationer for omkostningseffektive vejtelematikapplikationer. Herunder hører betalingssystemer, systemer til lokalisering af køretøjer og til driftsstøtte, bl. a. prioritering af bustrafik, sikerhed, kørselsplanlægning, vedligehold og tidstro passagerinformation (dvs. terminaler, elektroniske køreplansystemer) Teknisk harmonisering • Fremme af anvendelsen af en fælles datamodel for telematikkomponenter til kollektiv transport. • Sikring af at der står databaser til rådighed og at de er tilgængelige (til turplanlægning). • Fremme af harmonisering af brugergrænseflader til informationsterminaler. Samordning af indførelsen • Fremme af elektronisk sammenkobling af nationale og regionale databaser til turplanlægning (ved hjælp af internet eller GSM til håndbårne terminaler). • Fremme af integration af informationstjenester for rejsende med andre tillægstjenester (reservation, turistinformation). Finansiering • Det forventes at der vil være projekter for transeuropæiske net der arbejder på dette område. 24/29 4. 5 Avancerede sikkerheds- og styringssystemer for køretøjer Avancerede sikkerheds- og styringssystemer for køretøjer omfatter en lang række systemer hvis formål er at øge sikkerheden og førerkomforten i overensstemmelse med EU's fælles transport- og industripolitik. De støtter føreren i udførelsen af visse opgaver under kørslen, hjælper med at undgå farlige situationer, bistår under vanskelige kørselsforhold (f. eks. ved nedsat sigtbarhed) og aflaster i almindelighed føreren. Som eksempler på førstegenerationssystemer kan nævnes intelligente anordninger til hastighedsregulering, støtte til at holde sig i den rette vejbane, kollissionsforebyggelse, sigtforbedrende anordninger, dynamisk hastighedstilpasning, overvågning af føreren, automatisk styring i nødsituationer og tyverisikringsanordninger. Systemer der stadig er under udvikling, sigter mod autonome køretøj sfunktioner der kædes sammen med automatiske vejbaserede systemer, som f. eks. autonom hastighedsregulering, stop-and-go automatik, autonom sideværts afstandskontrol, eletronisk slæbetov og bundtvis trafikafvikling. Nogle af disse systemer vil komme på markedet i løbet af de næste 3-5 år. Teknisk harmonisering • Systemer for førerbistand i nødsituationer på grundlag af GPS/GSM (automatisk udløsning af nødsignal med præcis lokalisering). • Tyverisikringssystemer på biler må standardiseres så de kan bruges i hele Europa. • Standardisering af diagnosesystemer i biler med henblik på tilkaldelse af rettidig og effektiv hjælp. Lovgivning Kommissionen vil sammen med relevante parter overveje etablering af et mindstesæt af fælleseuropæiske regler for udbygningen med disse systemer, herunder: • Opstilling af rammer/retningslinjer for eksperimentel vurdering, herunder sikkerhedskrav, teststrategier og metoder til vurdering af kontrolerbarhed; krav til afprøvning på, vejnettet under realistiske forhold. • Retningslinjer for fabrikanterne, kodekser eller standarder samt procedurer for certificering og/eller typegodkendelse med gensidig anerkendelse i hele Europa. • Forbrugerbeskyttelse, herunder mulighed for at afgrænse førerens, ejerens, systemleverandørens og fabrikantens ansvar. 4. 6 Drift af erhvervskøretøjer (logistikkæder) Herunder hører elektronisk sporing af gods ("tracking and tracing", særlig vigtigt for farligt gods) og kombineret transport (f. eks. vej/bane). Større brug af elektroniske dokumenter og journaler, herunder elektronisk fartskriver, smartkortbaseret kørekort og stopfri grænsepassage vil understøtte de transportpolitiske mål, især sikkerhed og effektivitet. 25/29 Teknisk harmonisering • Udvikling af midler til at integrere godsstyringssystemer så transportvirksomhedernes interne telematiksystemer kan kobles sammen. Det ville gøre det muligt at automatisere anmeldelser af farligt gods og grænsepassageprocedurer. • Støtte til de europæiske standardiseringsorganers arbejde på en åben systemarkitektur for gods- og flådestyring. Samordning af indførelsen • Udvikling af et telematiknet som kan yde bistand i tilfælde af ulykker med farligt gods i overensstemmelse med KEMLER-kodeksen20, der gælder i EU, og for Det Forenede Kongeriges vedkommende undtagelsesvis "HAZCHEM-kodeksen"21. Finansiering • Overvejelse af finansieringsmuligheder for kombitransportprojekter, især tracking and tracing. 5. KONKLUSIONER Vej transporttelematik kan bidrage til at gøre europæiske veje sikrere, udnytte dem mere effektivt og samtidig mindske vejtransportens negative virkninger for miljøet. Udbygningen med denne teknologi vil også sikre europæisk industris konkurrenceevne på verdensmarkedet, og alt dette til gavn for europæiske borgere og forbrugere. I denne meddelelse fremlægges der en strategi og en ramme samt en række indledende foranstaltninger til udbygning af af vej telematik i Europa. Der peges på fem hovedområder for indsatsen, nemlig RDS-TMC-baserede informationstjenester, elektronisk opkrævning af afgifter, udveksling af trafikdata / informationsforvaltning, brugergrænseflade og systemarkitektur. På hvert område er der brug for en hurtig indsats: - Indgåelse af aftalememoranda mellem de involverede parter for at tilvejebringe en ramme for udbygning af RDS-TMC og dataudveksling på det transeuropæiske vejnet. Hvis ikke sådanne aftalememoranda er indgået inden oktober 1997 vil Kommissionen fremlægge forslag inden udgangen af 1997. - De europæiske standardiseringsorganer vil blive anmodet om at fastlægge standarder for interoperabilitet mellem systemer for elektronisk afgiftsbetaling på europæisk plan. Kommissionen og medlemsstaterne vil tilrettelægge en 20 Direktiv 94/55/EF. 21 HAZCHEM: "HAZardous and CHEMical Goods" (farligt og kemisk gods). 26/29 konvergensstrategi for elektroniske afgiftssystemer for at opnå interoperabilitet på europæisk plan. Herunder vil der blive taget hensyn til eksisterende systemer og til arbejdet i de europæiske standardiseringorganer. - Kommissionen vil sammenkalde en taskforce som skal hjælpe den med at tilrettelægge en kodeks for udformning af brugergrænseflader til køretøj sbaseret informationsudstyr. - De europæiske standardiseringsorganer vil blive anmodet om at tage deres relevante arbejdsplaner op til fornyet overvejelse, og Kommissionen vil sammen med relevante parter udforme en europæisk systemarkitektur for vej telematik. Som andre væsentlige anvendelsesområder nævnes information og vejledning før og under rejsen, trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer, andre telematiksystemer for bytransport, kollektiv transport, avancerede sikkerheds- /styringssystemer for køretøjer og drift af erhvervskøretøjer. Analysen af disse andre væsentlige anvendelsesområder vilblive videreført med bistand fra højniveaugruppen og industriforummet for at afgøre om der er behov for en særlig indsats og i givet fald hvilken, hvordan den skal prioriteres og hvad der eventuelt bør tilføjes. Der vil blive lagt særlig vægt på indarbejdelse af telematikprincipper i integrerede transportstrategier med henblik på at understøtte bestemte politiske målsætninger (transport, miljø osv. ). Kommissionen vil forelægge detaljerede forslag mellem 1997 og 1999 som anført i denne meddelelse for at fremme en hurtig udbygning af vej telematiksystemer. Den vil endvidere overvåge hvordan udbygningen skrider frem og aflægge årlige rapporter herom. Desuden vil den arbejde videre med de her skitserede foranstaltninger og fremlægge nye forslag under overskrifterne forskning og udvikling, teknisk harmonisering, samordning af indførelsen, finansiering og forskrifter - forslag der skal føre ind i det nye årtusind. Under hensyntagen til Rådets resolutioner om vejtransporttelematik fra 1994, 1995 og 199722 anmoder Kommissionen Rådet og Europa-Parlamentet anmodes om at tilslutte sig denne meddelelse som ramme for EU's indsats for udbygning af vejtelematik. 22 EFT 94/C 309/01, EFT 95/C 264/01, EP (95) 212. 659/endelig udgave, ØSU CES 1160/95 og Rådets resolution af 11. 3. 1997, nr. 6321/97 Trans 33. 27/29 Tabel 2: EF-instrumenter der kan benyttes i forbindelse med vejtelematik På grundlag af traktatens bestemmelser kan Det Europæiske Fællesskab iværksætte følgende: Forskning og udvikling > Støtte til forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter ydes gennem et flerårigt rammeprogram. De omhandlede FTU-aktiviteter for udvikling af værktøjer og tjenester til transporttelematik er omfattet af det nuværende fjerde rammeprogram og nævnt i Kommissionens forslag til femte rammeprogram (1998-2002). EF-traktatens afsnit XV, Forskning og teknologisk udvikling (artikel 130 F, H og I) finder anvendelse Teknisk harmonisering > Foranstaltninger som kan vise sig nødvendige for at sikre telematiksystemernes interoperabilitet på tværs af nationale grænser og for at lette forholdene på det indre marked, herunder støtte til de europæiske standardiseringsorganer. s arbejde (CEN/CENELEC/ETSI). Denne indsats kan eventuelt suppleres med EF-retsforskrifter og aftalememoranda. EF-traktatens afsnit V, Fælles regler om konkurrence, fiskale spørgsmål og indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne (artikel 100 A) og afsnit XII, Transeuropæiske net (artikel 129 C), finder anvendelse. Samordning > • Samordning af de enkelte landes politik. Kan ogå omfatte samarbejde med tredjelande. EF-traktatens afsnit XII, transeuropæiske net (artikel 129 C, stk. 2), finder anvendelse. Finansieringsstøtte > Støtte fra budgetposterne for det transeuropæiske transportnet og det transeuropæiske telenet til projekter af fælles interesse23 der er fastlagt i retningslinjerne for de transeuropæiske net. Det Europæiske Fællesskab kan desuden bidrage gennem strukturinstrumenterne, dvs. Samhørighedsfonden og budgetter for for regionalpolitikken, til finansiering af specifikke projekter i medlemsstaterne inden for transport og telekommunikation når de fører frem mod reginalpolitiske mål. EF-traktatens afsnit XII, Transeuropæiske net (artikel 129 C), og afsnit XIV, Økonomisk og social samhørighed (artikel 130 A-E), finder anvendelse. • • • 23 Rådets forordning (EF) Nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net, EFT L 228 af 23. 9. 1995, s. 1. 28/29 Forskrifter > Vedtagelse af forskrifter der letter forholdene på det indre marked gennem udvikling og anvendelse af transporttelematik. > Vedtagelse af forskrifter om etablering af et indre marked for transporttelematiktjenester, -net og • -udstyr. EF-traktatens afsnit III, Den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital (artikel 59-66), og afsnit V (artikel 100 A), finder anvendelse. > Vedtagelse af forskrifter om retningslinjer for transeuropæiske net hvori anvendelsen af telematiksystemer i forskellige transportformer sættes i fokus24. • EF-traktatens afsnit XII, Transeuropæiske net (artikel 129 C), finder anvendelse. > Medtagelse i det reguleringsmæssige grundlag for informationssamfundets udvikling af • foranstaltninger for udvikling af telematiksystemer og -tjenester. EF-traktatens afsnit III, Den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital (artikel 59), finder anvendelse > Vedtagelse af forskrifter til forbedring af transportsikkerheden. • Afsnit IV, Transport (artikel 75 C). 24 Beslutning nr. 1692/96 af 23. 7. 1996. 29/29 ISSN 0254-1459 KOM(97) 223 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 07 Katalognummer : CB-CO-97-213-DA-C ISBN 92-78-19684-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3D


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1682/97 του Franz LINSER προς την Επ τροπή. Εκπαίδευση γερμανών ασκουμένων από αυστριακούς δικηγόρους

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
free movement of workers
freedom to provide services
lawyer
legal profession
professional qualifications
recognition of diplomas
vocational training

formats: html pdf print

text: 10. 2. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 45/79 Te·low, h Epitroph· yioue·thse, stiw 18 Ioyni·oy 1996, strathgikh· gia ton periorismo· thw ry·panshw apo· ta oxh·mata. H strathgikh· ayth· anadeikny·ei thn koinh· eyuy·nh thw Koino·thtaw kai tvn eunikv· n kai topikv· n arxv· n sthn mei·vsh thw atmosfairikh·w ry·panshw. H ue·spish ne·vn proty·pvn mei·vshw tvn ekpompv· n tvn oxhma·tvn apotelei· tmh·ma thw en lo·gv strathgikh·w. (1) EE L 36 thw 9. 2. 1998. (2) EE L 296 thw 21. 11. 1996. e·ggr. COM(96) 540. (3) (98/C 45/95) GRAPTH ERVTHSH E-1682/97 ypobolh· : Franz Linser (NI) prow thn Epitroph· (20 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Ekpai·deysh germanv· n askoyme·nvn apo· aystriakoy·w dikhgo·royw Prin thn e·ntajh thw Aystri·aw ston EOX kai argo·tera sthn EE i·sxye o·ti allodapoi· askoy·menoi se dikhgorika· grafei·a den mporoy·san na asxoloy·ntai para· mo·no me thn epejergasi·a esvterikv· n eggra·fvn. Mi·a ekprosv· phsh tvn env· pion aystriakv· n arxv· n kai dikasthri·vn vw dikhgo·roi den h·to dynath·, epeidh· h·tan aparai·thth h aystriakh· yphkoo·thta. Sto en lo·gv nomiko· plai·sio den a·llaje ti·pote me thn e·ntajh thw Aystri·aw sthn EE. Toioytotro·pvw gia na dy·natai ka·poiow na antiprosvpey·sei synhgoro·ntaw env· pion aystriakv· n dikasthri·vn kai arxv· n ei·nai aparai·thth h e·kdosh eno·w eggra·foy «nomimopoi·hshw» apo· ton armo·dio dikhgoriko· sy·llogo. O en lo·gv sy·llogow den ekdi·dei paro·moia e·ggrafa para· mo·no gia dikhgo·royw. H apago·reysh eno·w germanoy· askoyme·noy na e·xei to dikai·vma na ekprosvpei· env· pion dikasthri·vn kai arxv· n sthn Aystri·a pela·tew toy, lo·gv thw mh e·kdoshw toy sxetikoy· eggra·foy nomimopoi·hshw apo· ton dikhgoriko· sy·llogo den apotelei· para·bash kata· thw eleyueri·aw kinh·sevw ento·w thw esvterikh·w agora·w; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Ioyli·oy 1997) (cid:211)son afora· toyw dikhgo·royw, h odhgi·a 77/249/EOK (1) toy Symboyli·oy poy e·xei sto·xo na dieykoly·nei thn pragmatikh· a·skhsh thw eley·uerhw paroxh·w yphresiv· n apo· dikhgo·royw kai h odhgi·a 89/48/EOK (2) toy Symboyli·oy sxetika· me e·na geniko· sy·sthma anagnv· rishw tvn diplvma·tvn tritoba·umiaw ekpai·deyshw poy pistopoioy·n epaggelmatikh· ekpai·deysh ela·xisthw dia·rkeiaw triv· n etv· n, isxy·oyn apokleistika· gia dikhgo·royw poy diaue·toyn o·lew tiw proy¤poue·seiw, dhladh· gia pro·svpa e·xoyn h·dh a·deia a· skhshw toy epagge·lmatow toy dikhgo·roy se e·na kra·tow me·low h· plhroy·n o·lew tiw prow toy·to apaitoy·menew proy¤poue·seiw. Oi askoy·menoi dikhgo·roi kai oi eishghte·w dikaste·w den anh·koyn kata· syne·peia, sthn en lo·gv kathgori·a. To ayto· isxy·ei kai gia thn tropopoihme·nh pro·tash odhgi·aw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia th dieyko·lynsh thw a·skhshw toy epagge·lmatow toy dikhgo·roy se mo·nimh ba·sh se kra·tow me·low a·llo apo· ayto· sto opoi·o apokth·uhke o epaggelmatiko·w ti·tlow (3). (cid:211)son afora· thn para·stash sto dikasth·rio, ta kra·th me·lh dy·nantai, dyna·mei thw odhgi·aw 77/249/EOK kai thw pro·tashw odhgi·aw poy anafe·ruhke prohgoyme·nvw, na apaitoy·n, ypo· orisme·new proy¤poue·seiw, apo· toyw dikhgo·royw toyw a·llvn kratv· n melv· n poy den diaue·toyn a·deia a· skhshw toy epagge·lmato·w toyw sto kra·tow me·low ypodoxh·w, na synerga·zontai me e·na dikhgo·ro poy diaue·tei a· deia sto kra·tow me·low ypodoxh·w. (cid:211)son afora· toyw askoy·menoyw dikhgo·royw kai toyw eishghte·w dikaste·w, to mo·no shmei·o poy pre·pei na ejetasuei· ei·nai to kata· po·son yfi·statai para·bash tvn diata·jevn thw synuh·khw poy e·xoyn a·mesh efarmogh· kai idi·vw, h apago·reysh diakri·sevn toy a·ruroy 6. Prow toy·to apaitoy·ntai pro·suetew plhrofori·ew idi·vw, sxetika· me toyw kano·new para·stashw sta aystriaka· dikasth·ria, sxetika· me to kauestv· w tvn askoy·menvn dikhgo·rvn kai tvn eishghtv· n dikastv· n, sxetika· me ta dikaiv· mata poy prosfe·rei h «nomimopoi·hsh» kai sxetika· me tiw synuh·kew ekpai·deyshw tvn Germanv· n eishghtv· n dikastv· n sthn Aystri·a. H a·nish metaxei·rish me ba·sh apokleistika·, thn euniko·thta tvn sxetikv· n prosv· pvn apotelei· anamfisbh·thta para·bash toy koinotikoy· dikai·oy. H Epitroph· epiuymei· na la·bei symplhrvmatike·w plhrofori·ew gia ta dia·fora ayta· shmei·a. (1) EE L 78 thw 26. 3. 1977 (2) EE L 19 thw 24. 1. 1989 (3) EE C 355 thw 25. 11. 1996


title: Rådets Forordning (EF) nr. 908/97 af 20. maj 1997 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 830/92 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse garner (korte kemofibre) med oprindelse i Taiwan, Indonesien, Indien, Folkerepublikken Kina og Tyrkiet og om endelig opkrævning af den foreløbige told

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
plastics
third country

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1697/97 del Ria OOMEN-RUIJTEN a la Comisión. Trabajadores fronterizos

eurovoc_concepts:
Netherlands
disability insurance
free movement of workers
frontier worker
residence
social security

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1689/97 by Wolfgang KREISSL-DÖRFLER to the Commission. The EEC-CIH agreement on harbours in relation to the Hidrovia project

eurovoc_concepts:
EU financing
European undertaking
Paraguay
environmental impact
feasibility study
harbour installation
impact study
inland waterway transport


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1665/97 van David BOWE aan de Commissie. Richtlijn inzake geïntegreerde preventie en bestrijding van verontreiniging

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
air quality
clean technology
exchange of information
industrial pollution
polluter pays principle
pollution control measures
waste management


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1695/97 von Marco CELLAI an die Kommission. Abweichung von den Schlachtungshöchstgrenzen für kleinere Schlachtbetriebe in geographisch benachteiligten Gebieten

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
derogation from EU law
exchange of information
less-favoured region
slaughter of animals
veterinary legislation

text: C 45/84 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 Die Kommission plant daher, zum Jahresende mit dem Rat, dem Parlament und den Berufskreisen des Sektors Gespra¤che u¤ber den Markt fu¤r Fischereierzeugnisse und die GMO aufzunehmen. Diese sollen sich auf ein Diskussionspapier stu¤tzen, das zur Zeit ausgearbeitet wird. Die dafu¤r erforderlichen Untersuchungen sind bereits ausgefu¤hrt oder in Vorbereitung. Das Diskussionspapier wird auch Angaben u¤ber die voraussichtlich erforderlichen Haushaltsmittel enthalten. (98/C 45/102) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1694/97 von Philippe Monfils (ELDR) an die Kommission (20. Mai 1997) Betrifft: Ma(cid:223)nahmen zur Beka¤mpfung der Gewalt gegen Kinder, Jugendliche und Frauen Welche konkreten Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission zu ergreifen, nachdem das Europa¤ische Parlament die Haushaltslinie B3-4109 betreffend den Schutz von Kindern, Jugendlichen und Frauen angenommen hat? Antwort von Frau Gradin im Namen der Kommission (8. Juli 1997) Die Kommission hat die Initiative Daphne zur Durchfu¤hrung der Haushaltslinie B3-4109 gestartet. Die Nichtregierungsorganisationen und die gemeinnu¤tzigen Organisationen wurden aufgefordert, Vorschla¤ge fu¤r Ma(cid:223)nahmen zum Schutz von Kindern, Jugendlichen und Frauen vor Gewalt und sexueller Ausbeutung zu unterbreiten. Die erste Antragsserie sollte bei der Kommission bis zum 30. Juni 1997 eingereicht werden, die zweite Serie bis zum 15. September 1997. Die Kommission wird Aktionen unterstu¤tzen, die den Wert der auf nationaler Ebene bereits laufenden Aktionen erho¤hen. An den Aktionen sollten in der Regel mindestens zwei Mitgliedstaaten beteiligt sein und sie sollten den Austausch bewa¤hrter Erfahrungen fo¤rdern. Sie ko¤nnen Ausbildungsma(cid:223)nahmen, Zuschu¤sse fu¤r die Netze der Nichtregierungsorganisationen, Unterstu¤tzung fu¤r Pilotvorhaben, Studien, Forschung und Information sowie die Zusammenarbeit zwischen den Nichtregierungsorganisationen und den o¤ffentlichen Beho¤rden umfassen. Das Programm Daphne erga¤nzt das Programm STOP, mit dem hauptsa¤chlich Fachkra¤fte der fu¤r diesen Bereich zusta¤ndigen Beho¤rden unterstu¤tzt werden. (98/C 45/103) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1695/97 von Marco Cellai (NI) an die Kommission (20. Mai 1997) Betrifft: Abweichung von den Schlachtungsho¤chstgrenzen fu¤r kleinere Schlachtbetriebe in geographisch benachteiligten Gebieten Verschiedene Mitgliedstaaten haben vor etwa einem Jahr Antra¤ge auf eine Abweichung von den Schlachtungs- ho¤chstgrenzen eingereicht. Die Kommission hat diese Antra¤ge bislang nicht beantwortet. › Bei den Nutzern der entsprechenden Einrichtungen handelt es sich um Zu¤chter und Metzger, die vielfach in Gebirgsregionen ta¤tig sind. › Viele dieser Gebiete fallen unter das Ziel 5b der Verordnung EWG 2081/93 (1). › Zur Zeit werden Projekte zur Einfu¤hrung von Marken mit Ursprungsbezeichnung verwirklicht, die dazu beitragen sollen, die o¤rtliche Produktion zu erhalten und aufzuwerten, die Tierzucht sowie den Landwirt- schafts- und Erna¤hrungssektor zu bewahren und neue Arbeitspla¤tze zu schaffen. Kann die Kommission mitteilen, ob sie beabsichtigt, die Antra¤ge auf Abweichung von den Schlachtungsho¤chst- mengen fu¤r kleinere Schlachtbetriebe in geographisch benachteiligten Gebieten dem Sta¤ndigen Veterina¤raus- schu(cid:223) vorzulegen? (1) ABl. L 193 vom 31. 7. 1993, S. 5


title: Κανονισμός(ΕΚ) αριθ. 896/97 της Επιτροπής της 20ής Μαΐου 1997 για τροποποίηση και διόρθωση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1663/95 για τη θέσπιση λεπτομερειών εφαρμογής του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 729/70 όσον αφορά τη διαδικασία για την εκκαθάριση των λογαριασμών του ΕΓΤΠΕ, τμήμα «Εγγυήσεων»

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural expenditure
budgetary control
closing of accounts
common agricultural policy
financial year


title: Verordening (EG) nr. 950/97 van de Raad van 20 mei 1997 betreffende de verbetering van de doeltreffendheid van de landbouwstructuur

eurovoc_concepts:
EAGGF Guidance Section
agricultural structure
aid system
crop yield
farm income
joint action


title: Reglamento (CE) nº 952/97 del Consejo de 20 de mayo de 1997 relativo a las agrupaciones de productores y a sus uniones

eurovoc_concepts:
EAGGF Guidance Section
EU aid
aid system
grouping of farms
joint action
producer organisation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1704/97 von Marianne ERIKSSON an die Kommission. Recht von Nicht-EU-Staatsangehörigen, EU- Bedienstete in Brüssel zu besuchen

eurovoc_concepts:
Brussels region
Peru
Sweden
foreign national
residence permit
servant (EU)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 897/97 av den 20 maj 1997 om ändring av kommissionens förordning (EEG) nr 2826/92 om tillämpningsföreskrifter för de särskilda åtgärderna för att försörja de franska utomeuropeiska departementen med produkter från ägg, fjäderfäkött och kaniner

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
breeding animal
egg
poultry
rabbit
supply


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1690/97 dell'on. Mark WATTS alla Commissione. Massacro di ovini in Francia per la festa di Eid-el-Kabir

eurovoc_concepts:
France
Islam
customs and traditions
protection of animals
sheep
slaughter of animals

text: 10. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 45/81 4. La valutazione dei progetti per potenziare la lotta contro gli stupefacentie‘ svolta secondo la metodologia abituale dei progetti di sviluppo, ossia attraverso visite periodiche effettuate da esperti indipendenti e funzionari pubblici. La Commissione, almeno per il momento, non prevede di ampliare il sistema di preferenze generalizzate 5. relativo agli stupefacenti, a paesi o regioni diversi dagli attuali beneficiari. (98/C 45/97) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1690/97 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (20 maggio 1997) Oggetto: Massacro di ovini in Francia per la festa di Eid-el-Kabir Sa la Commissione che migliaia di ovini britannici sono stati abbattuti in Francia, il 17 e 18 aprile scorso, in occasione della festa musulmana di Eid-el-Kabir? Gli animali sono stati uccisi all(cid:146)aperto da persone non competenti, che li hanno sgozzati, lasciandoli morire lentamente per dissanguamento. Tale odiosa e barbara crudelta‘ ha suscitato lo sdegno di milioni di persone civili. Il Commissario responsabile per l(cid:146)agricoltura, Franz Fischler, ha affermato in due lettere rivolte all(cid:146)interrogante che la macellazione rituale all(cid:146)aperto e‘ illegale nell(cid:146)ambito del diritto comunitario e che puo‘ essere eseguita solo in un mattatoio. La Commissione intende prendere misure immediate per perseguire le autorita‘ francesi ai sensi dell(cid:146)articolo 169? (98/C 45/98) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1788/97 di Caroline Jackson (PPE) alla Commissione (27 maggio 1997) Oggetto: Barbara macellazione rituale di pecore in Francia La stampa ha dato rilievo al fatto che durante la festa mussulmana di Aid-al-Kabir sono state praticate varie forme di «macellazione rituale» di pecore senza ricorrere ai servizi dei mattatoi autorizzati. Puo‘ la Commissione esprimere un commento sulle azioni che potrebbero essere intraprese in virtu‘ della legislazione comunitaria al fine di impedire queste pratiche? Risposta comune alle interrogazioni scritte E-1690/97 e E-1788/97 data dal sig. Fischler a nome della Commissione (18 giugno 1997) La Commissione ha ricevuto notizia che il 17 e il 18 aprile 1997 si e‘ proceduto in Francia alla macellazione di ovini all(cid:146)aperto in occasione della festa musulmana di Edi-el-Kabir, e che tra di essi vi erano ovini nati nel Regno Unito. La direttiva 93/119/CE (1) dispone che la macellazione rituale sia svolta in un macello e impone alcuni requisiti relativi al trattamento degli animali prima e al momento della macellazione. La Commissione ha ricevuto al riguardo proteste ufficiali da parte di organismi per la protezione degli animali e prendera‘ in esame la questione sollevata. Se risulta che le autorita‘ francesi non hanno ottemperato alla direttiva 93/119/CE, la Commissione prendera‘ in considerazione l(cid:146)opportunita‘ di adottare ulteriori misure per assicurare l(cid:146)osservanza della normativa comunita- ria, compreso l(cid:146)eventuale avvio di un ricorso per constatazione di inadempienza in virtu‘ dell(cid:146)articolo 169 del Trattato CE. (1) GU L 340, del 31. 12. 1993


title: Kommissionens förordning (EG) nr 896/97 av den 20 maj 1997 om ändring och korrigering av förordning (EG) nr 1663/95 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 729/70 om förfarandet vid avslutandet av räkenskaperna för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1662/97 van Glenys KINNOCK aan de Commissie. Evaluatie van begrotingslijn B7-6212 (Gezondheidszorg voor moeder en kind)

eurovoc_concepts:
care of mothers and infants
demography
implementation of the budget
medical research
medicine
report


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 899/97 DER KOMMISSION vom 20. Mai 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: WRITTEN QUESTION No. 1703/97 by Hadar CARS to the Commission. Representation in Taipei

eurovoc_concepts:
China
Hong Kong
Taiwan
World Trade Organisation
information centre
scientific cooperation
technical cooperation
trade cooperation

text: 11. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 76/43 implementation of the Uruguay round and the continuation of this process, in particular by the quantitative and budgetary reduction of export refunds. However, market liberalisation and the elimination of support do not automatically improve the environment, achieve rural development or help the poor and hungry in developing countries. Accompanying policies securing the multifunctional character of agriculture are needed to achieve these aims. (98/C 76/121) WRITTEN QUESTION E-1703/97 by Hadar Cars (ELDR) to the Commission (20 May 1997) Subject: Representation in Taipei During his meeting with Parliament(cid:146)s Foreign Affairs Committee on 14 April this year, Sir Leon Brittan was reminded of Parliament(cid:146)s call for a representation to be established in Taipei and was asked what action the Commission had taken in response thereto? He replied that no progress had been made and that the Commission intended to await decisions on Taiwanese and Chinese membership of the WTO. Given that Hong Kong is soon to be handed over to China, it is important, from a political perspective, that the EU utilize every opportunity to strengthen its contacts with Taiwan. Trade policy alone should not therefore determine when a representation is established in Taipei. It is extremely important, for political reasons, that such an office be opened as soon as possible. Is the Commission President, Mr Santer, prepared to act in order to ensure that the Commission establishes a representation in Taiwan in the near future? Answer given by Sir Leon Brittan on behalf of the Commission (13 June 1997) The Commission believes that (resources permitting) there is a good case for establishing an office to pursue Community commercial and cooperation policies in Taipei. Such an office could operate on the same informal basis as the commercial and other offices which many countries maintain in Taiwan, including most Member States. It could already perform useful tasks under the current Community market access strategy, and would certainly be even more important once Taiwan is a member of the World trade organisation (WTO). In addition, it would be in a good position to assist in the development of cooperation activities in areas such as science and technology and European studies, as well as in the field of business cooperation. However, such a possibility will depend on an evaluation of the Commission’s priorities for the development of its network of external representations. This in turn will depend on the overall availability of human and financial resources. (98/C 76/122) WRITTEN QUESTION E-1705/97 by Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) to the Commission (23 May 1997) Subject: Damage to the environment due to destruction of surplus fruit and vegetables As the Commission gave only a general answer to my questions E-1901/96, E-1902/96 and E-1903/96 (1) (and based it on outdated figures), I should like to repeat my question about damage to the environment due to destruction of fruit and vegetables (and the costs arising from it) and to request an appropriate answer: