title: Skydd av gemenskapens finansiella intressen -

eurovoc_concepts:
Community budget
EU control
fraud
fraud against the EU
sanction (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 06. 05. 1997 KOM(97)200 slutlig SKYDD AV GEMENSKAPENS FINANSIELLA INTRESSEN KAMPEN MOT BEDRAGER Årsrapport 1996 (framlagt av kommissionen) FÖRTECKNING ÖVER TELEFONNUMMER TILL GRÖNA LINJEN I DE OLIKA MEDLEMSSTATERNA Deutschland Österreich Belgique/Belgïe Danmark Espanä Suomi/Finland France 0130820595 06605845 080012426 80018495 900993295 0800112595 0800917295 Ellada Ireland Italia Luxembourg Nederland Portugal United Kingdom Sverige 008003212595 1800553295 167878495 08003595 060224595 0505329595 0800963595 020791695 / INNEHÅLL INLEDNING 1. STRATEGI FÖR BEDRÄGERIBEKÄMPNINGEN, ÖVERSIKT OCH PERSPEKTIV FÖR FRAMTIDEN 1. 1 Resultaten från fältet: hur skall man bättre avslöja bedrägerier 1. 1. 1 Ramen för kommissionens operativa uppdrag 1. 1. 2 Medel och inriktning för bedrägeribekämpningen på fältet 1. 1. 3 Rättsligt samarbete på fältet 1. 2 Den finansiella kontrollens utveckling: hur skall man bättre skydda de europeiska skattebetalarna? 1. 3 Förbättring àv gemenskapslagstiftningen: anpassning av beslutsprocessen och den rättsliga ramen i förebyggande syfte 1. 4 Förstärkta påföljder: hur skall man avskräcka bättre? 2. STATISTIK OCH ANALYS 2. 1 Situationenar 1996 2. 2 Tendenser 2. 2. 1 Traditionella egna medel 2. 2. 2 Utgifter 2. 3 Informationskällor 2. 4 Analys per område 2. 4. 1 Traditionella egna medel 2. 4. 1. 1 Transitering 2. 4. 1. 2 Preferenssystemet 2. 4. 2 Utgifter 2. 4. 2. 1 Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket - garantisektionen 2. 4. 2. 2 Strukturåtgärder 2. 4. 2. 3 Direkta utgifter 2. 5 Återvinning 2. 5. 1 Traditionella egna medel 2. 5. 2 Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket - garantisektionen 2. 5. 3 Strukturåtgärder 3. UTREDNINGAR 3. 1 Transnationella och organiserade grova bedrägerier 3. 2 Grova bedrägerier på det handelspolitiska området (industri-, fiske- och textilprodukter) 3. 3 Bedrägerier på jordbruksområdet i medlemsstaterna 3. 4 Bedrägerier på strukturpolitikens område I 5 6 6 7 8 9 11 12 13 13 13 13 14 14 15 15 15 15 16 16 17 17 18 18 18 19 19 22 27 29 30 / b 3. 5 Bedrägerier på området direkta utgifter 4. PARTNERSKAP MED MEDLEMSSTATERNA 4. 1 Hur medlemsstaterna skyddar gemenskapernas finansiella intressen 4. 2 Utbildningspolitik 5. SKYDD AV GEMENSKAPERNAS FINANSIELLA INTRESSEN / UTVECKLINGEN PÅ DE OLIKA OMRÅDENA 5. 1 Egna medel 5. 2 Jordbruksområdet 5. 3 Transiteringsförfaranden och initiativ på tullområdet 5. 3. 1 Transiteringsförfarandena 5. 3. 1. 1 Uppföljning av kommissionens meddelande av den 29 mars 1995 5. 3. 1. 2 Europaparlamentets tillfälliga undersökningsutskott 5. 3. 2 Programmet "Tull 2000" 5. 3. 3 Preferensordningarna 5. 4 Direkta utgifter 5. 5 ömsesidig administrativ hjälp och tekniskt bistånd 5. 5. 1 På gemenskapsnivå 5. 5. 2 Mellan gemenskapen och tredje land 6. SKYDD FÖR DE FINANSIELLA INTRESSENA / INITIATIV AVSEENDE DE HORISONTELLA RÄTTSREGLERNA 6. 1 Förordningen om kontroller och inspektioner på platsen 6. 1. 1 Förordningens tillämpningsområde 6. 1. 2 Genomförandet av kontrollerna 6. 1. 3 Uppföljning av kontrollerna 6. 2 Verksamheten inom ramen för avdelning VI i EU-fördraget 6. 2. 1 Det första tilläggsprotokollet om korruption av tjänstemän 6. 2. 2 Protokollet om straffrättsligt skydd av de finansiella intressena BILAGOR FÖRKORTNINGAR 32 34 35 35 37 37 38 38 38 38 40 41 41 41 42 42 42 43 44 44 45 45 46 46 47 48 57 INLEDNING I kommissionens åttonde årsrapport om skyddet av gemenskapens finansiella intressen och bekämpningen av bedrägerier redogörs för de åtgärder som vidtagits på dessa områden. I denna rapport för år 1996 ger vi också en kort återblick på vad som har uträttats sedan kommissionens nya strategi infördes 1994 och anger perspektiv och prioriteringar för framtiden. Viktiga resultat har uppnåtts, såyäl på fältet som inom lagstiftningen. Europeiska gemenskapens årsbudget för 1996 omsluter 82 miljarder ecu. Den finansieras genom gemenskapens egna medel, av vilka den viktigaste är mervärdesskatten (39,8 miljarder ecu, 49 % av de totala budgetmedlen) och tull- och jordbruksavgifterna (13,6 miljarder ecu, 18 % av budgetmedlen). Båda de senare inkomsterna härrör från importen av varor från tredje land. Budgetutgifterna utgörs till största delen av anslag som syftar till att stödja gemenskapens politik på olika områden. Knappt hälften av utgifterna går till jordbruket, nästan en tredjedel anslås till strukturpolitiken och nära 15% styrs direkt av kommissionen till forskning och utveckling, konsumentskydd, miljö och bistånd till tredje land. I fråga om de traditionella egna medlen (tull- och jordbruksavgifter) uppgick oegentligheterna till 5,8 % (787 miljoner ecu) av de avgifter som medlemsstaterna uppbar för gemenskapens räkning under 1996. Antalet fall var omkring tvåtusen, en ökning med 3,6 % jämfört med 1995. Medlemsstaterna har hand om över 80 % av utgifterna inom gemenskapens budget. Här ingår den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturåtgärderna. För dessa utgifter uppgår oegentligheterna till 0,7 % (498 miljoner ecu) av de totala beviljade anslagen, eller omkring 2 400 fall. Också här kan man se en lätt ökning i förhållande till 1995 (0,6 %). För de utgifter som sköts direkt av kommissionen (ungefär 15 % av budgeten) uppgår de till 0,1 % (16 miljoner ecu) av de beviljade anslagen, vilket kan jämföras med 0,3% för 1995. Den totala omfattningen av de oegentligheter som uptäcktes av medlemsstaterna och kommissionen under 1996 var 1,3 miljarder ecu (sammanlagt för inkomstsidan och utgiftssidan). Motsvarande siffra för 1995 var 1,1 miljard ecu. För jordbrukets del har gemenskapspolitikens utveckling mot en högre grad av utbetalning av stöd direkt till jordbrukarna medfört att antalet upptäckta fall har ökat, men att de berörda beloppen relativt sett har stabiliserats. För strukturpolitiken är utvecklingen tydlig. När de praktiska formerna hade slagits fast för hur medlemsstaterna skall lämna upplysningar om oegentligheter och bedrägerier, ledde detta inte bara till att kommissionens verksamhet och antalet fall ökade kraftigt 1996 i förhållande till 1995 utan också, och framför allt, till att de berörda beloppen fyrdubbiades. Förskingring av bidrag för strukturåtgärdernas del påverkar inte bara cL gemenskapens andel utan också den enskilda statens, och bedrägeri på detta område skadar alltså även medlemsstaternas budget. Bedrägerier med egna medel påverkar också den europeiske skattebetalaren. Inkomstbortfall på detta område måste kompenseras med hjälp av det fjärde budgetmedlet1, som beräknas på medlemsstaternas BNP och betalas via skatterna. Bedrägerier som skadar gemenskapens finanser påverkar också direkt medlemsstaternas finansiella intressen. Olaglig hantering av cigaretter beräknades sålunda orsaka sammanlagda förluster om 800 miljoner ecu (tullar, avgifter, mervärdesskatt) under 1996, främst genom brott mot transiteringsbestärnmelserna. Härav utgjorde 25 % förluster i form av bortfallna tullar för Europeiska gemenskapens del, medan största delen av bortfallet (75%) drabbade de nationella budgetarna. I fråga om alkohol har brott mot avgiftssystemet i samband med transporter inom gemenskapen (försvunna laster) orsakat de nationella intressena avsevärda förluster i form av bortfallna skatteinkomster (450 miljoner ecu 1996). Bedrägerierna med dessa båda varor orsakade alltså förluster om över en miljard ecu - i fråga om finansiell verkan lika mycket som samtliga bedrägerier mot gemenskapens budget som upptäcktes av medlemsstaterna och meddelades kommissionen under 1995. Siffrorna bör dock tolkas med försiktighet. De variationer som registrerats kan lika gärna bero på att fler fall upptäcks idag som på att antalet oegentligheter ökar. De kan också bero på att bekämpningen av bedrägerier inom vissa utvalda områden har stärkts, eller på att vissa särskilt omfattande affärer upptäckts under året. Ett begränsat antal fall (2-3 %) är verkligt stora affärer som står för större delen av de inblandade beloppen (över två tredjedelar). Det visar att det finns en storskal ig brottslighet som är väl organiserad. Det är uppenbart att gemenskapens stöd förskingras till nytta enbart för de kriminella, utan att gynna de ekonomiska sektorerna i fråga. Samtidigt äventyras gemenskapens och medlemsstaternas handelspolitik av denna utbredda hantering, som skadar både gemenskapens och medlemsstaternas budget. De data som förmedlas av medlemsstaterna visar resultaten av de kontroller som gjorts, men hur tillförlitliga de än är kan de inte ensamma ange bedrägeriernas verkliga storlek. De kriminella organisationernas uppdelning av sina förehavanden gör det mycket svårt att uppskatta den brottsliga verksamhetens hela omfattning. Verksamheten är komplicerad med lagliga och olagliga inslag blandade om varandra, och man kan sällan helt göra klart hur hela organisationen fungerar och styrs. Den storskaliga brottsligheten låter sig inte hindras av gränser. Man flyttar runt medel och iscensätter finansiella transaktioner som ger mångfaldiga vinster och döljer spåren, i synnerhet genom att utnyttja befintliga företag inom olika branscher (från lager och Liksom bearbetningsföretag narkotikakartellerna kan produkterna tvättas med hjälp av "täckföretag" som utnyttjar bankkontakter på många olika ställen både inom och utanför gemenskapen. Alla dessa knep skapar en mängd hinder som gör det nästan omöjligt för utredare och domare i det enskilda landet att utföra sitt arbete. partihandelsfirmor). transportfirmor och till ' De tre övriga budgetmedlen ar jordbruksavgifterna, tullarna (dessa bada ar traditionella egna medel) och mervärdesskatten. 2 Bedrägerier över nationsgränserna nödvändiggör en sammanställning av information och resurser som utförs effektivare på gemenskapsnivå. De arbetsgrupper som har inrättats inom de mest bedrägeriutsatta sektorerna och som arbetar med kontaktpunkter i medlemsstaterna är ett konkret uttryck för det nya, övergripande sättet att bekämpa bedrägerierna och gör att man bättre kan möta hotet från den organiserade brottsligheten. För att kunna bekämpa den organiserade ekonomiska brottsligheten måste värdefull information göras tillgänglig, utredningskapaciteten samlas och insatserna på fältet målinriktas. Således måste redskapen för att bekämpa de organiserade bedrägerierna mobiliseras pä lämplig nivå för att skydda de europeiska skattebetalarna, de berörda yrkeskretsarna och dem som gemenskapsstödet är avsett för. Framstegen dels inom lagstiftningen och dels när det gäller konkret kunskap om fenomenet kommer att stärka kampen mot bedrägerierna i framtiden. Man bör ha klart för sig att även om tonvikten läggs på det praktiska arbetet är förebyggande åtgärder fortfarande en av hörnstenarna i skyddet av de offentliga finanserna. Det är en absolut förutsättning för att gemenskapernas finansiella intressen skall kunna skyddas2. Den gemensamma lagstiftningsramen till skydd för gemenskapens finanser utgörs i huvudsak av följande: • Den horisontella förordningen om skydd av gemenskapernas finansiella intressan, med föreskrifter om kontroll, åtgärder och administrativa sanktioner, antagen den 18 december 1995. • Förordningen om kontroller och inspektioner utförda av kommissionens utsända på plats i medlemsstaterna för att upptäcka bedrägerier och oegentligheter, antagen den 11 november 1996. • Konventionen om straffrättsligt skydd för gemenskapernas finansiella intressen, undertecknad den 26 juli 1995, och första tilläggsprotokollet till denna om kampen mot korruption, undertecknat den 27 september 1996. För att dessa texter skall träda i kraft måste de ratifieras av de nationella parlamenten och effektivt genomföras i nationell lagstiftning. I den horisontella förordningen definieras begreppet oegentlighet på ett mycket allmänt sätt. Det täcker både enkla försummelser, orsakade av misstag eller slarv, som kan skada gemenskapernas budget, och sådana avsiktliga och överlagda handlingar som motsvarar det snävare begreppet bedrägeri, så som det definieras i strafflagen. De undersökningar som redovisas i denna rapport hänför sig till ärenden där kommissionen har deltagit. Dessa gäller oegentligheter som har ett särskilt intresse på gemenskapsnivå men där det kanske ännu inte har påvisats att de utförts avsiktligt eller uppsåtligen. Alla oegentligheterna kan alltså inte betraktas som bedrägerier i ordets straffrättsliga betydelse. Detsamma gäller lör de data som redovisas i rapportens statistiska del. De resultat som gemenskapens arbetsgrupper har nått ute på taltet gagnar både gemenskapens och medlemsstaternas finanser. Den gröna telefonlinjen tog emot omkring fyratusen samtal under 1996, och 42 av dessa har lett till utredningar. Vid sidan av arbetet inom SI:M 2000 (se kapitel I, sid. 9 och framåt), som är klart inriktat pä att starka de torebyggande åtgärderna, har förebyggandet också en framskjuten ställning på tullområdet, där programmet "Tull 2000" nyligen antogs av rådet och parlamentet. Se kapitel 5. 3. 2, sid. 41. Det måste påpekas att kampen mot bedrägerierna i första hand åligger medlemsstaterna, som är de enda som har de nödvändiga medlen för detta i form av polis- och undersökningsorgan för ekonomiska brott. Det är dock väsentligt att kommissionen deltar med samordning och insatser på fältet på de områden där den kan tillföra ett mervärde, i synnerhet när det gäller bedrägerier över nationsgränserna och grov finansiell brottslighet. (EUGFJ in undanhållna belopp, garantisektionen), mildrar i synnerhet pä Det pågående arbetet med att driva jordbruksområdet på gemenskapens budget. För de fall som meddelats av medlemsstaterna före 1993 har en tredjedel av pengarna indrivits. Mycket återstår dock fortfarande att göra i samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen för att förbättra situationen. Det bör stå helt klart att oegentligheter och bedrägerier mot gemenskapens budget inte nödvändigtvis innebär en slutgiltig ekonomisk förlust för skattebetalaren, eftersom fler och fler bedrägerifall avslöjas och förfarandena för indrivning utförs effektivare. skadeverkningarna 1. STRATEGI FÖR BEDRÅGERIBEKÄMPNINGEN, ÖVERSIKT OCH PERSPEKTIV FÖR FRAMTIDEN När den inre marknaden förverkligades och Fördraget om Europeiska unionen genomfördes tog kommissionen fram en ny strategi för bedrägeribekämpningen3, vilken antogs 1994. Den har nu tillämpats i tre år. Dessutom har regeringskonferensen, som är avsedd att avslutas vid Europeiska (juni 1997), bedrägeribekämpningsfrågan på sin dagordning. Det kan alltså vara på sin plats att göra en avstämning och rikta in sig på de viktigaste frågorna: i Amsterdam rådets möte • Hur skall man bättre upptäcka bedrägerier och bekämpa storskalig ekonomisk brottslighet? • Hur skall man bättre skydda gemenskapernas finansiella intressen och de europeiska skattebetalarna? • Hur skall man bättre anpassa de rättsliga ramarna för bedrägeribekämpning och storskalig ekonomisk brottslighet? • Hur skall man bättre avskräcka från bedrägerier och uppnå enhetliga påföljder? De resultat som redan erhållits bör utnyttjas för att möta de framtida utmaningarna, särskilt med tanke på unionens utvidgning. Målsättningarna grundas på fyra övergripande strategiska principer från 1994: • närvaro på fältet, • • förstärkt samarbete med medlemsstaterna, förbättring av gemenskapslagstiftningen, samt • överensstämmelse mellan medlemsstaternas system för påföljder. På grundval av arbetet på faltet har ett ökande antal betydande fall kunnat avslöjas, särskilt på de bedrägerikänsliga områdena. Läget på fältet måste förbättras, både pä gemenskapsnivå och på nationell nivå, liksom indrivningen av belopp som undanhållits och den finansiella kontrollen av avslöjade fall. Kvaliteten på gemenskapslagstiftningen och dess påföljdssystem för administrativa och straffrättsliga sanktioner mot bedrägeri måste utvidgas till att omfatta alla sektorer. För att en sådan strategi skall kunna bli framgångsrik krävs också en ordentlig satsning på förebyggande åtgärder. Kommissionen har infört nya interna förfaranden4 som syftar till att hitta och täppa till kryphål i bedrägerireglerna under hela lagstiftnings- och beslutsprocessen. En sådan satsning på förebyggande verksamhet kan endast vara effektiv om medlemsstaterna handlar i samma anda. Den ligger för övrigt helt i linje med projektet SEM 20005, som bland annat syftar till att förbättra unionens utgiftsförvaltning. Resultaten sedan 1994 har visat det välgrundade i att angripa gemenskapsbedrägerierna enligt en integrerad metod. Metoden ligger till grund för hur grova bedrägerier bekämpas på unionsnivå och innefattar alla delar i ett övergripande arbetssätt (närvaro pä taltet, lorbättrade KOM (94) 92, slutlig. SEK (96) 1802. 5 "Sound and Efficient Management", sund och effektiv förvaltning. 5 underrättelser och analyser, förstärkt partnerskap och samarbete mellan alla aktörer, förstärkt gemenskapsrättslig ram, tillnärmning av strafflagstiftningarna). Gemenskapens hållning avspeglas i ett samarbete, såväl med de myndigheter är specialiserade på ekonomisk brottslighet som med de tjänstegrenar som traditionellt sysslar med rättstillämpning (polis, tull, skatteverk, ekonomisk kontroll med flera). En motsvarande övergripande strategi förordades för övrigt av Europeiska rådet i Dublin för att, allmänt sett, bättre kunna bekämpa alla former av organiserad brottslighet. 1. 1 Resultaten från fältet: hur skall man bättre avslöja bedrägerier 1. 1. 1 Ramen för kommissionens operativa uppdrag UCLAF är kommissionens operativa tjänst för bedrägeribekämpning. Detta viktiga organ för bedrägeribekämpning i överensstämmelse med den nuvarande strategin för bedrägeribekämpning och förstärkts till följd av ökade anslag under 1995. Mer än 300 undersökningsuppdrag utfördes under 1996. inrättades 1988. Sedan 1994 har det utvecklats Den övergripande synen på bedrägeribekämpningen har föranlett kommissionen att bygga UCLAF på ett tvärfackligt kunnande (ekonomi, polis, tull, juridik, skatter osv. ). Anpassningen av den interna organisationen av kommissionens tjänstegrenar har gjort det lättare att bedriva arbetet tvärvetenskapligt, både på det rättsliga och det operativa planet6. För ett effektivt skydd av de europeiska skattebetalarnas pengar behövs kunskap om verkligheten ute på faltet och en grundlig analys av det komplexa och föränderliga fenomenet bedrägeri och av dess omfattning på unionsnivå. Det är just denna kunskap anpassa att som gör det möjligt om gemenskapsinstitutionernas åtgärder till den aktuella situationen. regelbundet riskerna faltet och Genom den nya förordningen om kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför7 kommer man att kunna skaffa sig sådan fördjupad kunskap om läget på fältet inom alla unionens verksamhetsområden. Den blev tillämplig den 1 januari 1997 och har ett bestämt syfte: att skydda gemenskapens finansiella intressen och finna oegentligheter. Dessa bestämmelser gör det för första gången möjligt för kommissionen att ingripa på samma villkor både på inkomst- och på utgiftssidan. De ger ett konkret innehåll åt partnerskapet med medlemsstaterna genom att närmare ange under vilka omständigheter kommissionen får ingripa, med beaktande av subsidiaritetsprincipen. Kommissionen får utföra kontroller på plats för att utreda • allvarliga eller gränsöverskridande oegentligheter, där organiserad brottslighet från medlemsstater är inblandad, flera oegentligheter när läget i en medlemsstat nödvändiggör förstärkta kontroller för att säkerställa ett effektivt skydd för de finansiella intressena och trygga en likvärdig skyddsnivå inom gemenskapen, eller på en medlemsstats begäran. 6 7 Se bedrägeribekämpningens årsrapporter för 1994 och 1995. Se kapitel 6. 1, sidan 44. I förordningen anges även • villkoren för tillgång till uppgifter, dokumentation, markområden, lokaler, ekonomiska operatörers transportmedel samt andra platser som används yrkesmässigt, • skyldigheten för dessa operatörer att underlätta kommissionens kontroller, • villkoren för samarbete med nationella myndigheter, samt • skyldigheten för de nationella myndigheterna alt vid behov lämna all nödvändig hjälp. Genom förordningen upprättas också en direkt förbindelse mellan den administrativa kontrollen på plats och den straffrättsliga prövningen av bedrägeriet, genom att UCLAF:s tjänstemäns slutsatser kan gälla som bevismaterial inför domstol. Förordningen, som överensstämmer med den strategiför bedrägeribekämpning som kommissionen följt sedan 1994, ger kommissionen ett nytt ansvar i och med att den kontinuerligt skall följa upp och bistå de nationella myndigheter som har ansvar för straffrättsliga påföljder. 1. 1. 2 Medel och inriktning för bedrägeribekämpningen på fältet Eftersom de storskaliga bedrägerierna mot gemenskapens medel är gränsöverskridande och välorganiserade8 behövs det tvärfackliga grupper med deltagare från olika länder för insatser på faltet. De insatsgrupper som har bildats för att inrikta utredningarna på områden som är särskilt utsatta för bedrägerier fyller detta syfte. De utgör en länk mellan medlemsstaterna och kommissionen, de organiseras kring kontaktpunkter och är mycket flexibla för att kunna möta hoten från den organiserade brottsligheten. Grupperna bör i högre grad använda sig av de uppgifter som kommissionen förfogar över och bättre utnyttja möjligheterna till praktiska insatser inom hela unionen, och därvid innefatta den expertis som finns i medlemsstaterna för att bättre bemöta farorna med den ekonomiska brottslighetens internationella spridning. Vissa av medlemsstaterna har å sin sida redan inrättat särskilda tjänstegrenar för bekämpning av bedrägerier som skadar gemenskapens budget (exempelvis i Italien och i Frankrike) eller utvecklat särskilda förbindelser med kommissionen i det syftet (bland annat Belgien och Spanien9). Ett partnerskap har också upprättats mellan kommissionen och de andra institutionerna. Den budgetansvariga myndighetens (Europaparlamentet och rådet) viktiga roll behöver knappast påpekas. Dessutom har kommissionen ingått en särskild överenskommelse med revisionsrätten, vilket redan Ifatt till resultat att kommissionen inlett bedrägeriutredningar på grundval av uppgifter från revisionsrätten. (UCLAF) Det är självfallet absolut nödvändigt att förstärka verksamheten på tältet. Det krävs vissa tekniska och operativa medel (för underrättelseändamål) för att bättre komma åt den ekonomiska brottsligheten och förbättra avslöjandet av oegentligheter och bedrägeri. Dessa medel börjar ta form hos kommissionen. De bör stå till UCLAF:s och de nationella myndigheternas undersökningsgruppers ständiga förfogande. Det är första gången som ett sådant brett spektrum av medel kan användas på gemenskapsnivå. Alla sektorer 8 Se kapitel 3. 1, från och med sida 22. Se årsrapporten för bedrägeribekämpning för 1995, s. 43-44. omfattas av bestämmelser för medlemsstaternas och kommissionens respektive åligganden vad beträffar underrättelse om fall av bedrägeri och oegentligheter10. Den ömsesidiga informationen ger den insyn som fordras för den ekonomiska, administrativa och rättsliga uppföljningen av fallen. Den är också till nytta för utredningarna på fältet. En löpande information möjliggör också en regelbunden analys av bedrägeriet som företeelse, hur det förskjuts och utvecklas, samt av riskerna för de offentliga finanserna, såväl nationellt som på gemenskapsnivå. Här planerar kommissionen att med stöd av sitt gemensamma forskningscenter inrätta ett välutrustat insamling av uppgifter och behandling av underrättelseresultat och datau. Särskilda center för förbindelser mellan UCLAF och Europofl2 planeras också. Åtgärder har vidtagits, främst på tullområdet, i syfte att inrätta ett system för utbyte av upplysningar: • Systemet med underrättelse på förhand mellan tullkontor som behandlar känsliga varor (tulltransiteringar) '3, • datasystemet för utbyte av tullupplysningar mellan medlemsstaternas utredningstjänster^^, samt • införande av bedrägeribekämpningsklausuler i de nya associeringsavtalen med tredje länder (typprotokoll för tullsamarbete^), särskilt med de länder som ansökt om medlemskap, detta med beaktande av bedrägeriernas utveckling och de nät av internationell brottslighet som ofta är etablerade utanför gemenskapens gränser. 1. 1. 3 Rättsligt samarbete på fältet Bedrägerier är ofta gränsöverskridande. Eftersom det finns femton olika nationella system splittras utredningar och bevismedel, samtidigt som gärningsmännen kan handla snabbt med hjälp av inom informationstekniken. Det går inte att under dessa förhållanden nöja sig med de befintliga förfarandena. Bistånd av kommissionens straffrättsexperter och informationsutbyte av uppgifter mellan kommissionens tjänstegrenar och medlemsstaternas rättsvårdande myndigheter utgör de första stegen mot en lösning, som med nödvändighet kräver samordning på unionsnivå, (kontaktpunkt för straffrättsliga frågor). förbrytarnät och ny utveckling internationella Under den interparlamentariska konferensen om bedrägeribekämpning, som avhölls på initiativ av Europaparlamentets utskott för budgetkontroll den 23-24 april 1996, förde Europaparlamentet genom sin ordförande Klaus Hänsch återigen fram idén om ett 10 Rådets förordning (EF. G, Euratom) nr 1522/89 om egna medel (EOT L 155, 7. 6. 1989), rådets forordning (EEG) nr 595/91 om EUGFJ-garantin (EGT L 67, 14. 3. 1991), rädets förordning (EEG) nr 4253/88 om strukturpolitiken (KCïT 1, 374, 31. 12. 1988) och kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 (EGT I, 178, 12. 7. 1994) om fastställande av närmare former för underrättelse, rûdets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättande av sammanhällningsfonden (EGT L 130, 25. 5. 1994) och kommissionens förordning (EG) nr 1831/94 (EGT L 191, 27. 7. 1994) om fastställande av närmare former for underrättelse, radels förordning (EEG) nr 1468/81 om ömsesidig hjälp mellan medlemsstaterna och kommissionen pä tull- och jordbruksområdet, (EGT 1. 144. 2. 6. 1981). ' ' Europaparlamentets tilllîllliga undersökningskommission för transiteringsregler förordar detta ("Slutrapport och rekommendationer", EP 220 895/slutlig). Se också kapitel 5. 3. 1. 2, sidan 40. 12 Konvention av den 26. 7. 1995 om upprättandet av en europeisk polisbyrå (EGT nr C 316, 27. 11. 1995). 13 Se kapitel 2. 4. 1. 1, sidan 15. '* SCENT-systemet, se kapitel 5. 5. 1, om ömsesidig administrativ hjälp, sidan 42. 1 ' Protokoll om ömsesidigt administrativt stöd i tullfrågor. 8 europeiskt rättssamarbetsområde med klara och avgränsade mål, som skall utformas med institutionernas särskilda ansvar för att skydda de europeiska beaktande av skattebetalarnas pengar. Det är mot denna bakgrund som Europaparlamentet uppmanat kommissionen att utreda möjligheterna till en europeisk "lagbok" med straffrättsliga intressen16. Med bestämmelser utgångspunkt häri planerar Europaparlamentet att under det första halvåret 1997 sätta igång ett antal initiativ för att starta en bred debatt på temat "På väg mot ett europeiskt rättssamarbetsområde" '7. till skydd för Europeiska unionens finansiella 1. 2 Den finansiella kontrollens utveckling: hur skall man bättre skydda de europeiska skattebetalarna? Ansvarsfördelningen mellan kommissionens olika tjänstemän för handläggning och utbetalning och bristen på enhetlig rättslig ram för förbindelserna med de nationella myndigheterna har inneburit hinder för en systematisk och effektiv finansiell kontroll på gemenskapsnivå. Genom beslut om nya regler för meddelanden och genomförande av rekommendationerna från gruppen av personliga företrädare18 inom SEM 2000 kommer insynen att öka och samordningen mellan alla dem som har ansvar för återvinningen att förbättras. Detta ömsesidiga ansvar i fråga om insyn mellan medlemsstaterna och kommissionen kommer att göra det lättare för båda parter att utöva sina ekonomiska förpliktelser, både vad gäller traditionella egna medel och vad gäller utgifter. Kommissionen och medlemsstaterna kan på så sätt bättre kontrollera att skyldigheterna fullgörs och fastställa sitt finansiella ansvar samt vid behov föreslå lagstiftning för en effektivare och mer enhetlig indrivning av utestående eller undanhållna belopp. Indrivningen är en grundläggande skyldighet och en logisk följd av att en oegentlighet eller ett bedrägeri upptäckts- på faltet. Den är också ett mått på hur bra bedrägeribekämpningen lyckas. Den är ett medel för kompensation. De europeiska skattebetalarna skulle inte ha någon förståelse för om bedragarna kunde behålla sina otillbörliga vinster medan förlusterna måste bäras av allmänna medel. Hädanefter finns det på alla områden såväl en skyldighet för medlemsstaterna att meddela de oegentligheter de upptäcker som bestämmelser för att säkerställa att de fullgör sina förpliktelser vad gäller indrivning. Genom ändringen av rådets förordning läget för de som genomförs av medlemsstaterna (EEG, Euratom) nr 1552/89 föreskrivs en löpande uppdatering av eller i samband med bedrägerier indrivningar l<1 Slutsatserna från denna utredning har just lämnats in till kommissionen av en grupp experter på hög nivå. 17 Detta förespråkas också av en grupp av sju europeiska domare, som är mycket insatta i kampen mot den internationella ekonomiska brottsligheten. Dessa domare vill i sin skri II visa på de nuvarande verktygens (särskilt rätlssamarbetels) totala otillräcklighet mot hotet (se La justice où le Chaos. L'appel de Genève, (Rättvisa eller kaos. Genèveuppropet) en intervjubok av Denis Robert, Éditions Stock, oktober 1996. 18 Kommissionen föreslog att en grupp av personliga företrädare för medlemsstaterna skulle sammankallas, vilket stöddes av Europeiska rådet i Madrid i december 1995. Medlemsstaterna har visat sig vara beredda att ta sin del av ansvaret för denna satsning pä att förbättra unionens finansförvaltning. Flera företrädare för Europaparlamentet och revisionsrätten har också deltagit i vissa delar av detta utredningsarbete. Den rådgivande gruppen, som har mandat att lägga fram rekommendationer, sammanträdde sex gånger under 1996 och lade fram sina första slutsatser vid rådsmötet i Dublin i december 1996, där de godkändes nästan fullständigt. De rekommendationer som rör lagstiftning kommer under 1997 att bli föremål för ett samråd med strukturfondernas kommittéer (där medlemsstaternas delegationer och kommissionen deltar). 9 kommer hädanefter att ha löpande kännedom om läget för indrivningen oegentligheter. Kommissionen^ lämpliga för att komplettera av dessa undanhållna medel, och kunna förorda åtgärder som den bedömer otillräckliga nationella åtgärder. Dessutom föreslår kommissionen vissa ändringar förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 i syfte att tydliggöra bestämmelserna för indrivning och medlemsstaternas ansvar. i rådets Kommissionen har dessutom infört ett system med uppföljning genom stickprov i vissa fall av bedrägeri eller oegentligheter på området traditionella egna medel där särskilt betydande belopp står på spel20. Detta utgör sammantaget cirka tre fjärdedelar av de berörda beloppen i de fall som medlemsstaterna underrättat kommissionen om i enlighet med rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1552/892*. EUGFJ-garantisektionen insyn genom att de Förfarandet för granskning av räkenskaper har förstärkts och gjorts öppnare för ekonomiska interna mekanismerna blivit tydligare. På detta sätt blir det lättare att övervaka att fondernas transaktioner faktiskt äger rum och att gällande regler iakttas. De belopp som står på spel i samband med uppmuntrar bedrägerier granskningsförfarandet vilket kan leda till till en anpassning av de nationella kontrollmekanismerna, bättre prevention. Dessutom har kommissionen planerat att införa en särskild bokföring i jordbruksfrågor, utformad efter den som finns på området traditionella egna resurser för uppbörd av avgifter. kan uppskattas och kontrolleras bättre. Därigenom eller oegentligheter Strukturåtgärder Kommissionen och medlemsstaterna har utfört ett fördjupat arbete för att klara ut vissa otydligheter och skiljaktiga tolkningar beträffande kriterier för kontering av utgifterna inom de program som finansieras av gemenskapen. Medlemsstaternas ansvar för att meddela fall av oegentligheter och driva in beloppen framgår klart av rådet förordning (EEG) nr 4253/88. Det är dock nödvändigt att närmare ange under vilka omständigheter medlemsstaterna, sedan de fullgjort sina grundläggande förpliktelser, kan förfoga över medlen och fördela dem till andra projekt som inte utsatts för oegentligheter. det framstår som absolut nödvändigt om Dessutom medlemsstaternas ansvar och skyldigheter under hela förfarandet för tilldelning ur och förvaltning och styrning av strukturfonderna. Det är att märka att det yttersta ansvaret för kontrollerna vilar på nationell nivå. För detta ändamål har kommissionen beslutat att i enlighet med artikel 23. 1 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 utarbeta tillämpningsföreskrifter avseende medlemsstaternas kontroll. kunskaperna förtydliga sprida och att Det återstår även att undersöka frågan om vilka åtgärder som bör vidtas mot de medlemsstater som inte (vilket ligger i linje med det krav som framfördes vid Europeiska rådets möte i uppfyller sina förpliktelser till andra områden, enligt den modell Madrid i december 1995 i syfte att utsträcka granskningsprincipen kommer kommissionen att ange de I detta sammanhang som redan finns på jordbruksområdet). omständigheter under vilka den härför avsikt att, med utnyttjande av de möjligheter som slår till huds med stöd av artiklarna 23 och 244 i rådets förordning nettokorrektioner, eventuellt med tillämpning av schabloner. (EEG) nr 4253/88, genomföra Resultatet av dessa olika åtgärder kommer att visa sig. Ett ytterligare hinder består i att de olika indrivningsåtgärder som medlemsstaterna vidtar kan försvåras av de mänga och varierande möjligheterna att begära överprövning och de tidskrävande administrativa och indriva belopp i samband med rättsliga förfarandena. Beslut i syfte att effektivt gränsöverskridande fall är ännu känsligare. 19 Kommissionen har eftersträvat denna förbättring av förbindelserna med medlemsstaterna sedan den 11. 12. 1992, då den lämnade in sitt förslag till lydelse. 20 Metod för övervakning med provtagning (provtagning Bl994), se bedrägeribekämpningens årsrapport för 1994, s. 66IÏ Se också kapitel 2. 5. 1, sidan 18. "> i ", Se kapitel 5. 1, sidan 37. 10 Åtgärder för kompensation räcker inte för att avskräcka. Lagstiftningen måste utvärderas och de områden som är särskilt sårbara för bedrägerier förbättras, så att både återvinningen och sanktionerna blir effektivare. 1. 3 Förbättring av gemenskapslagstiftningen: anpassning av beslutsprocessen och den rättsliga ramen i förebyggande syfte. Samtidigt som man inför mer enhetliga verktyg för övervakning och påföljder är det viktigt att förbättra den ekonomiska förvaltningen och bestämmelserna mot bedrägerier i linje med resultatet av jämförelsen mellan nationella bestämmelser för tillämpning av artikel 209a i EG-fördraget (framlagd för Europeiska rådet i Madrid 1995)22. • I denna jämförande analys påpekades att bedrägeribekämpningen måste kombineras med effektiva förebyggande åtgärder. Inom ramen för SEM 2000-programmet antog kommissionen 1996 nya interna åtgärder i syfte att i större utsträckning kontrollera i vilken omfattning de lagtexter och beslut som har direkta eller indirekta ekonomiska följder ger utrymme för bedrägeri. "Motståndskraften" mot bedrägerier måste omfatta såväl befintliga bestämmelser som nya förslag23. Gruppen av personliga företrädare har framhållit att dessa satsningar är meningslösa utan en ökad vaksamhet från rådets och Europaparlamentets sida under lagstiftningsförfarandet. Ändringar som skulle innebära försvagningar eller indirekt göra bedrägerier eller oegentligheter möjliga, exempelvis i samband med utarbetandet av slutkompromisser, måste undvikas. Kommissionen har förklarat att den avser att ge denna aspekt högsta politiska prioritering innan rättsakter slutgiltigt antas. • Insatser för att förenkla, förstärka och öka insynen i förfarandena för beslut, uppföljning och utbetalning till mottagarna minskar de potentiella orsakerna till felaktig användning av medel, oklarhet och oegentligheter som kan bli följden. Dessa ansträngningar angår också medlemsstaterna. Vissa andra rekommendationer från gruppen av personliga företrädare kan också förebygga oegentligheter och bedrägerier. Till exempel: • • förbättring av styrningen och samordningen av unionens politikområden som sådana, särskilt där genomförandet av politiken är delegerat till medlemsstaterna, satsningar på förbättring av den övervakning (ekonomistyrning) som genomförs av kommissionen, av revisionsrätten och av medlemsstaterna. På tullområdet har Tull 2000-programmet bidragit till åtgärder för att avhjälpa kvarvarande brister inom tullunionen. Dessa åtgärder går ut på • att göra lagstiftningen mer lättillämplig och se till att den tillämpas korrekt, samt • att, som ett oundgängligt inslag i tullpolitiken, utveckla starka relationer med tredje land. 22 KOM (95) 556, slutlig. Se bedrägeribekämpningens årsrapport för 1995, s. 33ff. 23 Genomförande av en kontroll i förväg för att undersöka texter innan de läggs fram för rådet och organisation av en kontroll i efterhand av redan gällande texter som har konstaterats vara alltför känsliga för bedrägeri. 11 1. 4 Förstärkta påföljder: hur skall man avskräcka bättre? Återbetalning av belopp är inte i något fall att betrakta som en påföljd. Den återställer helt enkelt vad som är rättvist gentemot skattebetalaren, genom att den ekonomiska börda som bedrägerier och oegentligheter innebär åläggs de felande ekonomiska operatörerna. Dessa kompensationsåtgärder utgör ingen bestraffning utan måste kompletteras med rättsliga eller administrativa påföljder med bestyrkt avskräckande verkan. För att uppnå målet med ett likvärdigt skydd för gemenskapens finanser i hela gemenskapen och undvika att det uppstår zoner där oegentligheter beivras mildare fordras att påföljdsbestämmelserna är jämförbara i hela unionen. Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen inrättas en enhetlig ram för administrativa gemenskapspåföljder, vilket liknar de åtgärder som vidtagits inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. På tullområdet kommer den pågående utredningen av läget att leda till ett enhetligare system för administrativa sanktioner på tullområdet. Slutsatserna av de kompletterande utredningarna angående tillämpningen av artikel 209a i EG-fördraget kommer att bidra till den jämförande analys som rådet och Europaparlamentet begärt och även ge ledning åt kommissionens initiativ inom alla utgiftsområden24. Vid sidan av frågan om administrativa sanktioner har kommissionens utvärdering av de nationella straffrättsliga påföljderna påvisat stora skillnader. Kommissionen har, i enlighet med avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen, lagt fram initiativ om tillnärmning av medlemsstaternas system för straffrättsliga sanktioner. Undertecknandet av konventionen om straffrättsligt skydd av gemenskapernas finansiella intressen 1995 och av det första konventionsprotokollet 1996 om korruption utgör viktiga framsteg. i hela I dessa överenskommelser föreskrivs straffrättsligt beivrande gemenskapen av bedrägeri som är riktat mot unionens tillgångar. För att dessa framsteg inte skall bli meningslösa måste dessa instrument dock ratificeras av de nationella parlamenten. Genom att gemensamt bedöma bedrägerier som straffbar handling blir det lättare att bedriva det rättsliga samarbetet och tillämpa likvärdiga sanktioner i medlemsstaterna. På denna grund och enligt förordningen om kontroller och inspektioner på plats (genom vilken kommissionens undersökningsresultat kan gälla som bevis i straffrättsliga sammanhang) kommer tilläggsprotokollet till konventionen om straffrättsligt skydd tor gemenskapernas finansiella intressen25, som är under förhandling, att erbjuda en rättslig ram till hjälp för kommissionen i syfte att trygga att ärenden behandlas lika i hela gemenskapen. 24 Se fotnot nr 22, sida II. 25 Se kapitel 6. 2. 2, sidan 47. 12 2. STATISTIK OCH ANALYS2* Syftet med det här kapitlet är att ge en utförlig analys av den information som kommissionen har och ge ett konkret underlag för bedömning av problemets omfattning samt för värdefulla slutsatser inför kommande åtgärder. 2. 1 Situationen år 1996 I fråga om traditionella egna medel avslöjades färre oegentligheter och bedrägerier under 1996 än föregående år, men budgeten påverkades i större utsträckning. Medlemsstaterna och kommissionen upptäckte år 1996 ungefär 2 060 oegentligheter eller bedrägerier som omfattade cirka 787 miljoner ecu (se tabell 1). Siffrorna för det första halvåret 1996 bygger på medlemsstaternas meddelanden och på utredningar av enheten för samordning av bedrägeribekämpningen (UCLAF) i samarbete med medlemsstaterna. Siffrorna för det andra halvåret 1996 bygger på en extrapolering av meddelandena. Enligt rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89, som fortfarande var tillämplig år 1996, skulle medlemsstaterna meddela upptäckta fall två gånger per år. Först från och med 1997 skall medlemsstaterna rapportera kvartalsvis (avslöjade fall och uppdatering) enligt den ändrade förordningen27, vilket i framtiden kommer att göra det möjligt att på ett effektivare sätt följa upp och redogöra för siffrorna för ett helt år. I fråga om utgifterna för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) upptäckte medlemsstaterna och kommissionen fler och ekonomiskt mer omfattande fall än föregående år; År 1996 upptäcktes över 2 100 fall, vilka påverkade budgeten med 346 miljoner ecu (se tabell 2). I fråga om utgifter för strukturåtgärder är ökningen jämfört med år 1995 ännu större. År 1996 upptäckte medlemsstaterna och kommissionen 385 fall, vilka påverkade budgeten med 152 miljoner ecu (se tabell 3). I fråga om direkta utgifter2* avslöjade kommissionen 42 fall som omfattade 16 miljoner ecu (se tabell 4). 2. 2 Tendenser 2. 2. 1 Traditionella egna medel En jämförelse över åren ger vid handen att något färre fall upptäcktes år 1996 än år 1994 och 1995 men att budgeten påverkas i allt högre grad. Vidare är de fall som meddelas av medlemsstaterna i genomsnitt mindre omfattande (cirka 140 000 ecu år 1996 jämtört med 130 000 ecu år 1995) än de fall som handläggs av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. De sistnämnda ärendena har ökat i ekonomisk omfattning frän 1,6 miljoner ecu år 1995 till 2,3 miljoner ecu år 1996. Det är en följd av att kommissionen koncentrerar sig på grova fall av gränsöverskridande organiserad brottslighet som främst 2" Alla tabeller och diagram finns i bilagan. 27 2° Se kapitel 5. 1, sid 37. "Direkta utgifter" är utgifter enligt kontrakt som handläggs och kontrolleras direkt av kommissionen (till exempel inom forsknings-, energi- och miljöområdena) utan att detta medför några rättsliga förpliktelser för medlemsstaterna. 13 berör till exempel cigaretter eller andra "känsliga" produkter som är belagda med höga tullar eller skatter. Om man jämför de belopp som bedrägerierna omfattar med de finansiella flödena (se tabell 5) framgår att bedrägeriet har större påverkan i fråga om traditionella egna medel (vilka motsvarar cirka 17 % av de sammanlagda budgetmedlen) än i fråga om utgifter för "strukturåtgärder och garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)" (som motsvarar över 80 % av de sammanlagda budgetutgifterna). 2. 2. 2 Utgifter I fråga om utgifter vid EUGFJ:s garantisektion avslöjades betydligt fler fall, som dock totalt påverkade budgeten mindre än år 1994, men mer än år 1995. Detta bekräftar att medlemsstaternas kontrollsystem blir effektivare och visar att reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken givit resultat. Å andra sidan framgår också att några få mycket omfattande fall kan fa avgörande påverkan på siffrorna (till exempel i fråga om spannmål år 1994). Den största ökningen av fall som anmälts av medlemsstaterna gällde strukturåtgärderna, både med avseende på antal (+ 50 %) och ekonomisk omfattning (mer än en fördubbling jämfört med år 1995). Här finns det anledning att erinra om att anmälningssystemet bara har varit i kraft sedan år 1994 och att kommissionens särskilda enhet då kunde inleda sin verksamhet på faltet. 2. 3 Informationskällor Medlemsstaternas formella anmälningar, som görs enligt olika förordningar för varje område, är fortfarande en viktig källa till information om oegentligheter och bedrägerier. År 1996 meddelades 1950 oegentligheter som gällde traditionella egna medel och 2241 som gällde strukturåtgärder). indirekta utgifter Medlemsstaternas meddelanden totala ekonomiska omfattningen av de oegentligheter och bedrägerier som avslöjades år 1996. Detta visar att grova fall - och särskilt de med anknytning till organiserad brottslighet - överskrider enskilda medlemsstaters handlingsmöjligheter, och att kommissionen ofta är den enda instans som kan undersöka, fastställa omfattningen av och samordna utredningarna av gränsöverskridande och ofta komplicerade fall. (EUGFJ: s garantisektion och täcker bara hälften av den Kommissionens förordning (EG) nr 745/96 med tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1469/95 om "Svarta listan" trädde i kraft först den 1 juli 1996. Därför fick kommissionen under 1996 in mycket fl anmälningar på denna grund. tekniska Förordningen bör få tillämpningsföreskrifterna system och kommissionen infört ett datasystem för informationslagring och -behandling. antagits, medlemsstaterna anpassat från och med 1997 när de full verkan sina Den gratistelefonen "gröna intressant kompletterande informationskälla. År 1996 kom nära 4 000 samtal in, vilket är nästan lika många som år 1995. Fyrtiotvå samtal ledde till vidare utredningar, främst avseende traditionella egna medel och strukturåtgärder. linjen" har återigen visat sig vara en 14 2. 4 Analys per område 2. 4. 1 Traditionella egna medel 2. 4. 1. 1 Transitering Kommissionen har vid upprepade tillfällen påpekat att situationen vad gäller transiteringssystemet29 är oroande. Under år 1996 utreddes transiteringssystemet av det första tillfälliga undersökningsutskott som Europaparlamentet inrättat enligt artikel 138C i EG-fördraget30. Även kommissionen och medlemsstaterna prioriterade verksamheten inom området. Ett datoriserat system för förmedling av förhandsinformation om "känsliga varor" {Early Warning System)31 infördes i slutet av maj 1996 och gör det möjligt att följa upp transaktioner bättre och ingripa snabbare på fältet. Informationsutbytet om transitering av känsliga varor har ökat rekordartat. Sedan det nya datasystemet började användas har nära 30 000 meddelanden om enskilda försändelser sänts. Meddelandena gör det möjligt att i realtid följa transaktioner som kan omfatta bedrägerier och under 1996 har uppföljningen i vissa fall gjort det möjligt att nätverk som undanhållit känsliga jordbruksprodukter från transiteringssystemet. Genom en mer effektiv kontroll från medlemsstaternas sida av befordran av känsliga varor med blankett TI och mer omfattande garanti bestämmelser har det blivit lättare all förebygga transiteringsbedrägerier. Kommissionen, som under åren 1994 och 1995 genomfört kontroller på plats med stöd av artikel 18. 2 och 18. 3 i förordningen (EEG,Euratom) nr 1552/89, har uppmanat medlemsstaterna att införa nödvändiga bestämmelser. Kontrollåtgärderna fortsatte under 1996. År 1996 meddelade medlemsstaterna märkbart färre fall inom systemet jämfört med vad som konstaterades under 1990-1995. Det blir å andra sidan allt vanligare att försändelser fors in i gemenskapen under falsk varudeklaration. 2. 4. 1. 2 Preferenssystemet År 1996 inriktades verksamheten och analyserna också på ett annat slags oegentligheter och bedrägerier, nämligen sådana som påverkar Europeiska unionens finansiella intressen och skadar dess handelspolitik. De flesta ärenden utom transitärendena som handläggs av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna och som påverkar de traditionella egna medlen tillhör denna kategori. De fall som avslöjats under 1996 påverkar budgeten med sammanlagt cirka 220 miljoner ecu och ingår i bedrägerier som avser intäkter. Det är känsliga ekonomiska sektorer som berörs, främst textil-, fiske- och elektronikvaror. Ofta visar det sig att myndigheter i tredje land som ingår i preferenssystemet utfärdar intyg som slutligen inte kan godtas på grund av att ett fel begåtts av det utfärdande organet i tredje land eller till följd av utfärdaren blivit vilseledd av exportören. Därför har kommissionen börjat arbeta for att förtydliga vilka bestämmelser som skall följas av både ^9 Se årsrapporten "Kampen mot bedrägerier'* 1995, sid. 74. '" Se kapitel 5. 3. 1. 2, sid. 40. Se även årsrapporten "Kampen mot bedrägerier" 1995, sid. 29. 1 ' Varor som beskattas kraftigt vid import till gemenskapen eller som ger upphov till särskilt höga exportbidrag vid export till tredje land. 15 importören inom gemenskapen, som måste visa upp intyg för att få rätt till en tullförmån, och det organ i tredje land som utfärdat intyget32. 2. 4. 2 Utgifter 2. 4. 2. 1 Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket - garantisektionen Av de oegentligheter som medlemsstaterna upptäckt och anmält förekommer 95% inom EUGFJ:s område. De motsvarar cirka 60 % av den totala ekonomiska omfattningen av de ärenden som upptäckts av medlemsstaterna och kommissionen. Kommissionen har i samarbete med nationella myndigheter utrett vissa grova ärenden med anknytning till kriminella organisationer. Sådana organisationer är ofta verksamma i flera medlemsstater och den ekonomiska omfattningen av de bedrägerier som konstaterats och utretts kan inte tillskrivas en ensam medlemsstat. Fördelningen per medlemsstat av de konstaterade bedrägeriernas ekonomiska omfattning bör därför tolkas och analyseras med försiktighet (i tabell 6 fördelas de anmälda ärendena per medlemsstat). Även om utgifterna vid EUGFJ:s garantisektion legat ganska stilla på senare år har fördelningen per område och medlemsstat förändrats väsentligt. Förändringen beror på att den gemensamma jordbrukspolitiken har reformerats så att man prioriterar det direkta jordbruksstödet med hänsyn till utvecklingen på världsmarknaden. Därför är det intressant att jämföra utgiftsutvecklingen med utvecklingen av konstaterade oegentligheter. EUGFJ:s utgifter för det så kallade marknadsstödet33 har sjunkit från 44 % år 1992 till 22 % år 1996. Även utgifterna för exportbidragen har sjunkit, från 27 % år 1992 till 13 % år 1996, medan utgifterna för jordbruksstödet34 har stigit från 29% år 1992 till 57% år 1996. (där 0,05 % av utgifterna berördes) Jämfört med jordbruksstödet förekommer oegentligheter av klart större ekonomisk omfattning i samband med exportbidrag (medlemsstaterna anmälde oegentligheter motsvarande 0,8% av utgifterna och siffran blir 2 % om kommissionens utredningar räknas in). Även marknadsstödet berörs i större omfattning (medlemsstaterna anmälde 1,5 % och siffran blir 2,2 % om kommissionens utredningar räknas in). Även om relativt många oegentligheter förekommer inom jordbruksstödet (722 av de 1 944 ärenden som anmäldes under 1996 avseende EUGFJ:s garantisektion) så har de var för sig relativt liten ekonomisk omfattning (i medeltal 15 000 ecu, jämfört med 90 000 ecu för exportbidrag och 220 000 ecu för marknadsstöd). De oegentligheter som var av störst ekonomisk omfattning under 1996 förekom inom områdena spannmål, nötkött, oljor och fetter (olivolja), frukt och grönsaker samt mjölk och mjölkprodukter (se tabell 6 och 7). Detta bekräftar iakttagelserna från är 1992-1996, med undantag för frukt- och grönsaksområdet. En orsak är alt garantisektionen vid EUGFJ har relativt höga utgifter inom dessa områden. Om utgifterna för garantisektionen vid EUGFJ inom de fyra mest utsatta områdena fördelas per medlemsstat och jämförs 32 Se kapitel 5. 3. 3, sid. 41. 33 Bland annat stödåtgärder och olika bidrag. 34 Bland annat produktionsstöd och stöd för produktionsnedläggning. 16 med de oegentligheter som anmälts framgår det dock att den ekonomiska omfattningen varierar mycket mellan medlemsstaterna från år till år. 2. 4. 2. 2 Strukturåtgärder Under 1996 Ökade de fall av oegentligheter som anmäldes av medlemsstaterna tydligt både i antal och ekonomisk omfattning jämfört med de föregående åren. Utvecklingen bör betraktas i ljuset av att medlemsstaterna nu gradvis genomför bestämmelserna på området, även om vissa medlemsstater ännu inte uppfyller mer än en en del av sina skyldigheter enligt lagstiftningen. Det bör påpekas att de fall som anmälts som oegentligheter inte nödvändigtvis är fall av bedrägeri eftersom inget uppsåt ännu styrkts. Kommissionen inledde tillsammans med medlemsstaterna något färre utredningar (88 fall) än år 1995 (112 fall), men de omfattar ett belopp som är fyra gånger större (88 miljoner ecu jämfört med 23 miljoner). Orsakerna är att medlemsstaternas system har blivit bättre och att kommissionen koncentrerar sig på att utreda de mest omfattande fallen. De flesta ärenden som anmäldes gäller Europeiska socialfonden (ESF) men fallen som berör Europeiska (ERUF) hade större ekonomisk omfattning. regionala utvecklingsfonden Den vanligaste typen av oegentligheter som utgör hälften av fallen gäller utbetalningar på grundval av ogiltig handling eller utan verifikationshandling. Av övriga fall rör 11% av oegentligheterna bristande iakttagande av andra föreskrifter eller avtalsbestämmelser, och 10% ofullständigt genomförande av den planerade åtgärden. Resten rör andra oegentligheter som exempelvis uteblivet eller oriktigt genomförande av åtgärden. Dessa oegentligheter hör ofta inte samman med faktiska transaktioner, men bör ändå inte ses som oviktiga eftersom de ofta döljer mer allvarliga problem. Vanliga stickprovskontroller som medlemsstaternas behöriga instanser utför, av dokument eller på platsen, utgör ett effektivt sätt att spåra och förebygga oegentligheter (85 % av de anmälda ärendena). 2. 4. 2. 3 Direkta utgifter Utredningar har inletts inom alla kommissionens politikområden där systemet med direkta utgifter används, inom kultur och audio visuella medier, energi, forskning, miljö, den inre marknaden, industri, turism, yttre samarbete med central- och östeuropeiska (Tacis), länder (Phare), de nya oberoende staterna medelhavsländerna (Med), latinamerikanska och asiatiska länder samt Europeiska utvecklingsfonden (EUF). I kampen mot bedrägerier har kommissionen inom vissa områden använt sådan information om den ekonomiska förvaltningen som revisionsrätten fått fram vid externrevision. i före detta Sovjetunionen De bedrägerier och oegentligheter som kunnat påvisas varierar (förskingring, tilldelning av kontrakt eller bidrag på tvivelaktiga eller subjektiva grunder, samfinansieringar som aldrig genomförts, uppenbar överfakturering, förehavanden där alla som deltar i handläggningen av program eller kontrakt medverkat). Inom de ovanstående politikområdena handlägger kommissionen ensam finansieringen och vid flera tillfallen har iakttagelserna lett till åtal och domstolsärenden. 17 2. 5 Återvinning 2. 5. 1 Traditionella egna medel Kommissionen har redan tidigare uttryckt oro över att återvinningen av traditionella egna medel är föga tillfredsställande. Situationen har inte blivit bättre under 1996. Först från och med år 1997 kommer en bättre ekonomisk uppföljning att bli möjlig genom att olika initiativ då får full effekt, till exempel ändringen av rådets förordning (EEG, Euratom) 1552/89 och införandet av ett datasystem för vidarebefordran av meddelanden till kommissionen35. Trots att medlemsstaterna skall meddela avslöjade oegentligheter som överstiger 10 000 ecu36 till kommissionen och, i enlighet med artikel 6 i ovannämnda förordning, upprätta särskilda räkenskaper över de belopp som återstår att återvinna, så kan kommissionen konstatera att det i så gott som alla medlemsstater förekommer stora och oförklarliga avvikelser mellan de belopp som meddelas i samband med oegentligheter och den årliga sammanställningen av fastställda anspråk37. För närvarande förfogar kommissionen därför inte över några fullständiga och pålitliga siffror för hur stora belopp som återvunnits under 1996 i samband med oegentligheter som anmälts av medlemsstaterna. Detta förhållande kommer att förbättras med genomförandet av de nya reglerna i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 i vilken stadgas om kvartalsrapporter avseende återvinningen. Kommissionens uppföljningar i form av stickprov av återvinningen av traditionella egna medel ger dock en anvisning om läget. Bedrägerier inom provgrupp B1994 (vilka alla var av större ekonomisk omfattning och berörde fiera medlemsstater) får anses representativa för de svårigheter som uppstår i återviimingssammanhang. De ärenden som fram till och med år 1993 hade anmälts enligt "ömsesidig administrativ hjälp"38 omfattade totalt 124 miljoner ecu. Därav har 2,6 miljoner ecu (motsvarande 2 %) återbetalats till gemenskapens budget. Rättliga förfaranden pågår om 3,7 miljoner ecu (3 %) eftersom de betalningsskyldiga har bestridit betalningsanmodan. Fortfarande återstår 70,5 miljoner ecu (57 %) att återvinna. Vad gäller de återstående 38 procenten kan kommissionen inte uttala sig på grundval av den information som finns tillgänglig idag. 2. 5. 2 Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket - garantisektionen Jämfört med tidigare år har återvinningen av belopp vid EUGFJ:s garantisektion förbättrats. På kommissionens begäran har medlemsstaterna på nytt granskat ekonomin i de ärenden som anmäldes före år 1993 och bedömt återvinningsmöjligheterna. Efter denna "upprensning" framkom att av de belopp som ursprungligen anmäldes hade 29 % antingen återvunnits, visat sig omöjliga att återvinna eller ålagts medlemsstaterna, medan 549 miljoner ecu återstod att återvinna i 1 588 ärenden som ännu inte avslutats. I 400 ärenden pågår rättsliga processer som tillsammans omfattar ett belopp på 264 miljoner ecu, det vill säga 34 % av det belopp som ursprungligen anmäldes (tabell 8). Vad gäller 35 Se punkt 2. 4. 1. 1, sid. 15. 36 Artikel 6. 4 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89. 37 Artikel 7 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89. 38 Rådets förordning (EEG) nr 1468/81. 18 de återstående 257 miljonerna ecu skall beslut fattas om de skall belasta gemenskapens eller medlemsstaternas budget. För att öka insynen i fråga om belopp som fortfarande återstår att återvinna på grund av oegentligheter undersöker kommissionen möjligheten att införa särskilda räkenskaper inom ramen för EUGFJ:s garantisektion i likhet med dem som förs över traditionella egna medel. Initiativet ligger i linje med principerna för avslutande av räkenskaper, särskilt vad gäller i utbetalande organs konton. Kommissionens och revisionsrättens kontroller kommer härigenom att bli mer effektiva. insyn 2. 5. 3 Strukturåtgärder Återvinningen av utgifter för strukturåtgärder ser annorlunda ut. Enligt artikel 23 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88 är medlemsstaterna nämligen skyldiga att återvinna belopp om oegentligheter förekommit, och enligt bestämmelserna i artikel 24 i samma förordning får medlemsstaterna omfördela dessa belopp till andra projekt som uppfyller villkoren i gemenskapens stödram (CCA) och där inga oegentligheter förekommit. En sådan omfördelning får dock bara göras om medlemsstaten har anmält oegentligheter enligt bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1681/94. Vid utgången av år 1996 hade 23 miljoner ecu återvunnits (se tabell 9) av totalt ursprungligen anmälda 113 miljoner ecu. Rättsliga förfaranden pågick om över 13 miljoner ecu39. 3. UTREDNINGAR Antalet oegentligheter som avslöjats av kommissionen avspeglar graden av aktiviteter på fältet. Detta är en följd av det utökade samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaternas myndigheter. Det praktiska arbetet i kampen mot bedrägerierna, det viktigaste målet för bedrägeribekämpningen, intensifieras. Ett heltäckande och lojalt samarbete med ömsesidigt i medlemsstaterna och kommissionens enheter för bedrägeribekämpning är av avgörande betydelse såväl i arbete med själva bedrägeriproblemet som för uppföljningen på det administrativa eller rättsliga planet. förtroende mellan de berörda myndigheterna Kommissionens åtgärder har koncentrerats på de gränsöverskridande och organiserade grova bedrägerierna. I detta kapitels första avsnitt redogörs för några typiska exempel. Redan 1995 kunde kommissionen påvisa förekomsten av organiserade brottslighet inom gemenskapens olika politikområden40. Vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 betonades den fasta avsikten att bekämpa den organiserade brottsligheten och behovet av ett samordnat och enhetligt tillvägagångssätt på unionsnivå41. Kommissionens insatser till skydd för gemenskapernas finansiella intressen har visat hur effektivt ett sådant samlat tillvägagångssätt är. - Informationen har anmälts av medlemsstaterna. 4^ Se bedrttgcribekämpningsrapportcn lör 1995, sidorna 19-21 och sidan 45 och följande. * 1 detta sammanhang bör nämnas att man vid Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996 beslutade att skapa en expertgrupp på hög nivå med uppdrag att utarbeta ett gemensamt handlingsprogram för kampen mot den organiserade brottsligheten. 19 Mindre än 5 % av det totala antalet upptäckta bedrägerier handläggs av kommissionen i nära samarbete med medlemsstaternas utredningsmyndigheter. Det motsvarar mer än hälften av beloppen i fråga, alla sektorer sammantaget (intäkter och utgifter). Kommissionens insatser har visat sig särskilt effektiva och värdefulla när det gäller traditionella egna medel. Det står numera helt klart att den organiserade brottsligheten är inblandad i systematiska bedrägerier med cigaretter, alkohol och jordbruks- och livsmedelsprodukter, områden där den organiserade brottsligheten härskar med hjälp av internationella nätverk som planerar och utför olagligheterna och sedan tvättar pengarna. Den organiserade ekonomiska brottsligheten är till största delen gränsöverskridande. Den använder sig ofta av transnationella transaktioner. Dess aktiviteter är väl dolda bakom traditionella handelsvägar och den rör sig i vanliga affärskretsar där den använder sig av hela kedjor av mer eller mindre fiktiva mellanhänder. Denna brottslighet angriper de mest känsliga sektorerna, det vill säga de som är svårast att kontrollera och där de potentiella vinsterna är mycket stora och riskerna relativt små. Att i praktiken angripa denna form av organiserad brottslighet kräver stora kunskaper. För att kunna bekämpa dessa företeelser på ett mer målinriktat sätt har därför UCLAF tillsammans med medlemsstaternas utredningsmyndigheter bildat arbetsgrupper eller "insatsstyrkor". Förutom arbetsgruppen för cigaretter som funnits sedan 199442 för att bekämpa organiserad cigarettsmuggling har i enlighet med kommissionens arbetsprogram två arbetsgrupper bildats för olivoljesektorn och alkoholsektorn. De senaste årens erfarenheter har visat att olivoljesektorn är särskilt känslig för bedrägerier av alla slag43, organiserade eller transnationella kriminella organisationer med hjälp av system med fakturor i många led och flera olika brevlådeföretag som mellanhänder, vilket dessutom innebär att man kan undandra sig skatt. Det har också visat sig i praktiken att de oftast transnationella ligor som sysslar med alkohol styrs av den organiserade brottsligheten. Det var alltså nödvändigt att skapa en särskild arbetsgrupp. inte, oftast genom I dessa gruppers arbete deltar såväl kommissionen som de enheter i medlemsstaterna som är direkt ansvariga inom respektive område. Arbetsgrupperna samlar de inhämtade uppgifterna (främst om den organiserade brottsligheten) på ett ställe för att de enheter i medlemsstaterna som arbetar praktiskt med dessa ärenden skall få tillgång till dem och på så sätt bättre samordna sina insatser. Man har också som mål att förbättra de metoder och medel för övervakning som används för att bekämpa den organiserade brottsligheten samt att förbättra samordningen mellan de utredningar som görs av en eller flera medlemsstater eller av kommissionen. Ett informationsutbyte inom denna ram förenklar arbetet med de utredningar som är i gång i allmänhet och uppmärksammar de nationella myndigheterna som är ansvariga för övervakningen på problemen i synnerhet. 4^ Se även den årliga bedrägeribekämpningsrapporten lör 1995, punkt 1. 14, s. 54. 43 "Vanlig" smuggling, falska kvantitctsangivelscr, import med förfalskade T2L-intyg (som visar alt en vara har sitt ursprung inom gemenskapen), import av hasselnötsolja under olika beteckningar som senare blandas med olivolja (vilket gör att man genom den större volymen olivolja kan få mera exportstöd eller konsumtionsstöd), bedrägerier vid förädlingsarbele, exportstöd som fås genom oegentligheter (olja som aldrig lämnar gemenskapen eller som ätcrinförs, kärnoljor som exporteras som olivolja, utspädd olja), konsumtionsstöd (för fiktiv försäljning och fiktiva förpackningar, utspädd olja, oljor som redan fått denna form av stöd). 20 Bedrägerierna med just cigaretter och alkohol berör inte bara gemenskapens finansiella intressen. Genom att varorna undandras punktskatter och mervärdesskatt har de större inverkan på de nationella finansiella intressena. Det finns dessutom särskilda typer av bedrägerier som inriktar sig helt på mervärdesskattesystemet genom att man upprättar falska gemensamma mervärdesskattesystemet. Man skapar luftföretag som försvinner så fort affären genomförts eller brevlådeföretag som bara existerar som en fiktiv adress och kan på så sätt köpa varor utan att betala moms och sedan sälja vidare med moms, utan att göra momsinbetalning till myndigheterna. importdeklarationer utnyttjar export- eller och det I kapitlets andra avsnitt behandlas de organiserade bedrägerier som berör politiken lör handeln med länder utanför unionen. Unionen har ingått ett stort antal förmånsavtal med tredje länder rörande vissa produkter som uppfyller särskilda krav (bland annat vad gäller tillverkning och saluföring). Denna form av avtal eller överenskommelser blir lätt utsatta för bedrägerier. Det kan röra sig om att de bestämmelser som avgör om en produkt skall behandlas förmånligt inte följs eller att förmånsstatusen olagligt används även för varor som inte har sitt ursprung i ett sådant tredje land som är avtalspart. Erfarenheterna visar att exportörer och importörer kan vara inblandade, mer eller mindre aktivt, medvetet eller omedvetet, i transaktioner vars syfte är att undandra produkterna de vanliga avgifterna eller att på annat sätt kringgå handelspolitiska åtgärder. Myndigheterna i dessa länder kan också vara inblandade i oegentligheterna helt enkelt genom att inte fullgöra sina skyldigheter. Denna tendens bekräftades under 1996. I det tredje avsnittet beskrivs två exempel på nationella utredningar angående finansieringen av CAP (den gemensamma jordbrukspolitiken). I dessa båda fall är bara inblandad, det rör sig om stora summor och ett sofistikerat en medlemsstat tillvägagångssätt även om det inte är fråga om internationella kriminella nätverk. Förekomsten av den här formen av bedrägerier visar hur viktigt det är att förbättra effektiviteten och tillförlitligheten hos övervakningssystemen på den nationella nivån. Slutligen ägnas kapitlets två sista avsnitt åt strukturåtgärder och direkta utgifter. Dessa två områden motsvarar 50 % av gemenskapens budget. Det finns många olika risker för oegentligheter och bedrägeri inom dessa områden: risken för oegentligheter när det beslutas vilka projekt som skall få bidrag (otillbörligt gynnande av personliga eller politiska skäl, korruption, förskingring), vid offentlig upphandling, vid genomförandet eller tillhandahållandet av tjänsten (inklusive helt eller delvis utebliven prestation, särskilt beträffande tjänster), vid faktureringen eller vid andra ekonomiska transaktioner. På alla dessa områden kan det klart konstateras att utredningarna bara kan bli framgpngsrika och nå resultat om de nationella myndigheterna samarbetar fullt ut, inräknat de rättstillämpande myndigheterna som ensamma har befogenhet att åtala och döma bedragarna. När det gäller transnationella bedrägerier blir inrättandet av en kontaktgrupp bestående av straffrättsspecialister en viktig kugge i gemenskapens maskineri för kamp mot den grova organiserade brottsligheten. Den blir en del av 21 UCLAF och kommer att kunna bistå med råd och hjälp och i samarbete med de nationella domstolarna samordna utredningarna44. 3. 1 Transnationella och organiserade grova bedrägerier 3. 1. 1. Internationell smuggling av cigaretter och alkohol Under 1996 bekräftades att smugglingen av cigaretter, vilka olagligen avsätts inom gemenskapen, kontrolleras av den organiserade brottsligheten. Under året har ca 800 miljoner ecu45 undandragits tullar, mervärdesskatt och punktskatter (varav 200 miljoner till förfång för gemenskapens budget). Även om den största marknaden har utgjorts av vissa medlemsstater (Italien, Spanien, Tyskland) är företeelsen spridd över hela gemenskapen och drabbar inte bara finansiella intressen, även om medlemsstaterna får bära den största delen av den ekonomiska bördan, utan även Europeiska unionens trovärdighet. Den olagliga importen sköts av välorganiserade kriminella nätverk som transiterar enorma mängder cigaretter genom gemenskapens stora hamnar och som räknar med att verksamhetens omfattning skall göra att man undgår upptäckt. De gör antingen en falsk varudeklaration46 eller uppger falsk slutlig bestämmelseort utanför EU för varorna. Den information som kommissionen har till sitt förfogande visar att de kriminella organisationerna står bakom ett stort antal olagliga operationer med cigaretter. Cigaretterna kommer in i gemenskapen främst genom hamnarna i norra Europa (men även vid landgränserna mot länderna i Öst- och Centraleuropa och Schweiz) och slussas ut på den europeiska marknaden, i första hand i Sydeuropa. Dessa kriminella nätverk har en imponerande organisationsförmåga med möjlighet att på kort tid skaffa fram betydande medel och infrastruktur. Nätverken sträcker sig också in i flera länder både innanför och utanför gemenskapen. Ett typiskt drag hos dessa organisationer, vars interna struktur är mycket svår att få insikt i, är att de, för att genomföra sina transaktioner (och särskilt för penningtvätt av vinsterna från verksamheten), använder sig av ett stort antal företag med säte i framför allt Schweiz, Lichtenstein, på Cypern, i den karibiska övärlden eller på vissa europeiska territorier med särskild status. Organisationerna som är inblandade i bedrägerierna har ofta formellt sitt säte utanför gemenskapen, men har en rad partnerföretag och luftföretag inom unionen som utnyttjar ett nät av tull- och skattefria zoner. Zonerna spelar en mycket viktig roll för bedrägeriverksamheten, ibland helt enkelt genom att man lagrar varorna där i väntan på att tullen skall avsluta en kontrolloperation, men ibland också mera aktivt genom att man där till exempel byter, ändrar eller tar bort märkningen på förpackningar. Europaparlamentets gemenskapstransitering har betonat hur utomordentligt sofistikerade bedrägerierna är47. undersökningskommission förfarandet om för 44 45 46 47 Se kapitel 1. 1. 3, sidan 8. Kommissionen kan varken bekräfta eller avförda den betydligt högre siffra som tobaksbranschen uppger. En utredning gällde försvunna containrar som skulle innehålla leksaker men som i själva verket var fulla med cigaretter. Se kapitel 5. 3. 1. 2, sidan 40. 22 Sedan man börjat tillämpa systemet för förhandsinformation48 och sedan förbudet mot användning av samlade säkerheter som till 100 % täcker vägtransporter av vissa riskutsatta varor, däribland cigaretter, trädde i kraft den 1 februari 1996, har bedragarna börjat använda sig av andra sätt för att organisera smugglingen. Sedan dess har man, med utgångspunkt i tullfria zoner i hamnar i Benelux-länderna, systematiskt transporterat cigaretterna inom ramen för förfarandet för gemenskapstransitering. Cigaretterna lastas därefter i dessa hamnar på fartyg för export till Västafrika, men når aldrig den afrikanska kontinenten utan lastas om på internationellt vatten utanför den spanska och portugisiska kusten till särskilda snabbgående fartyg för att smugglas in och säljas i dessa medlemsstater. • För att motarbeta sådana metoder har kommissionen tillsammans med arbetsgruppen för cigaretter inlett en operation kallad "Operation Columbus" ,där alla länder som berörs av smugglingen medverkar. Under 1996 kunde man konstatera att ungefär 20 laster av smuggelcigaretter hade lastats inom Benelux med (falsk) destination Afrika. Fartygen innehöll mer än 220 000 lådor (över 2,2 miljarder cigaretter) avsedda för svarta marknaden i Spanien. Inkomstbortfallet uppskattas för 1996 till 175 miljoner ecu i uteblivna tullar, mervärdesskatt och punktskatter. Operation Columbus har fortsatt i nära samarbete med de berörda nationella myndigheterna49, och ledde i januari 1997 till att man för första gången kunde beslagta flera fartyg på öppet vatten. Ingripandet gjordes av de spanska myndigheterna i samarbete med franska och belgiska myndigheter. En annan utbredd metod bland cigarettsmugglarna med den italienska marknaden som mål hade före detta Jugoslavien som utgångspunkt. Organisationen som användes för cigarettsmugglingen med gemenskapen som mål hade utvecklats och var redan igång under perioden för de internationella sanktionerna. Kommissionen och de mest utsatta medlemsstaterna företog en undersökningsresa i före detta Jugoslavien för att kontrollera den slutliga bestämmelseorten för över 200 cigarettsändningar. Lejonparten av cigaretterna hade avsänts från tullfria zoner i gemenskapen och Schweiz inom ramen för transiteringsförfarandet, med bestämmelseort Serbien och Montenegro. Efter att kontrollerna genomförts, i samarbete med de lokala myndigheterna, kunde det fastställas att ungefär 335 000 lådor (alltså över 3,3 miljarder cigaretter) hade återinförts till gemenskapen genom smuggling inom mindre än sex månader, vilket innebar ett skattebortfall på ungefär 330 miljoner ecu i form av uteblivna tullar, punktskatter och mervärdesskatt. De uppgifter som insamlats visar att cigaretterna avsändes från eller via gemenskapen under tullens uppsikt till ett tredje land. Den enda avsikten med detta var att cigaretterna, från detta tredje land, skulle återinföras i gemenskapen för att smugglas ut på den inre marknaden. informerats av medlemsstaterna om att • Kommissionen har vid flera tillfällen spritsmugglingen ökar. Smugglingen sker genom fiktiv export av ren sprit eller spritdrycker med länderna i Öst- och Centraleuropa som (uppgiven) bestämmelseort eller genom falsk varudeklaration vid import till gemenskapen, och berör de flesta 48 4 Se kapitel 2. 4. 1. 1, sidan 15. Särskilt med spanska SVA (Servicio de Vigilancia Aduanera, tullövervakningstjänstcn) och franska DNKI) (l)ireclion Natrionle des Enquêtes Douanières, (iillutrcdningsmyndighctcn). 23 medlemsstaterna och flera av gemenskapens grannländer. Verksamheten drabbar både gemenskapens och medlemsstaternas ekonomi i avsevärd utsträckning, främst i form av uteblivna nationella punktskatter: en lastbil med sprit motsvarar 500 000 ecu i punktskatt. 3. 1. 2. Bedrägerier med mervärdesskatt • I ett fall som berörde flera medlemsstater (Danmark, Belgien, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Förenade kungariket, Portugal och Spanien) inköptes datorkomponenter, inom gemenskapens mervärdesskattesystem, av ett visst företag med nära anknytning till ett annat, i en annan medlemsstat etablerat företag. Varorna levererades och betalades med mervärdesskatten avdragen. Köparen deklarerade inte köpet i sitt land och betalade sålunda inte den mervärdesskatt han enligt reglerna skulle har gjort. Denne köpare levererade i sin tur varorna till ett annat företag i samma medlemsstat, tog betalt inklusive mervärdesskatt, inkasserade mervärdesskatten och försvann, trots att det enligt reglerna är den slutliga köparen som har rätt att få tillbaka den mervärdesskatt under resultatet av bedrägeriet blir att de nationella mervärdesskattesystemet, men skattemyndigheterna inte far någonting. För en enda medlemsstat har beloppet som undandras mervärdesskatt uppskattats till mellan 100 och 150 miljoner ecu (varav en del rör gemenskapsbudgeten i form av inkomster från mervärdesskatten). betalats. Denna kedja faller som köp av • Ett annat fall gäller import av silver till gemenskapen från Schweiz med flera vidareleveranser med falska exportdeklarationer inom gemenskapen. Detta bedrägeri fick samma resultat: raden av fiktiva köp och försäljningar genom brevlådeföretag (vilka snabbt gick upp i rök) som fakturerade och tog betalt ledde till att mervärdesskatten inte betalades in till de nationella myndigheterna. Samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna (Förenade kungariket, Italien, Tyskland, Frankrike, Irland, Spanien, Österrike, Belgien och Nederländerna) ledde till slut till att en del leveranser kunde beslagtas och att en av de inblandade dömdes till fängelse. Mervärdesskatten i det här fallet rörde sig om ca 60 miljoner ecu. 3. 1. 3. Export av olivolja En ökande olivoljeexport till olika länder (USA, Kanada, Sydafrika med flera) märktes i slutet av 1995. Efter noggranna undersökningar och kontroller upptäcktes det att containrarna skickats till Grekland via Belgien och Förenade kungariket. I samarbete med de grekiska avsändarna hade de belgiska och engelska handelsmännen inkasserat exportstöd. I själva verket hade man för att komma igenom kontrollen bara ställt några rader av lådor med olivolja vid containerns öppning, medan resten av lådorna innehöll olika fröoljor som inte berättigar till exportstöd. I Förenade kungariket upptäcktes ett bedrägeri i form av avsändande av ett trettiotal containrar, vilket innebar ekonomiska följder på 400 000 ecu. Undersökningarna i Belgien har hittills visat detta bedrägliga beteende i samband med ett tjugotal containrar med bestämmelseort USA och Ryssland, och en skada på ungefar 180 000 ecu. Både i Belgien och Förenade kungariket är rättsliga förfaranden igång och utredningarna fortsätter för att avslöja detta brottssyndikat som opererar i flera medlemsstater tor att lura till sig exportstöd. Denna form av transnationella och organiserade bedrägerier visar återigen behovet av att man vid import/exportaffärer regelbundet gör noggranna målinriktade kontroller. Utöver att bara kontrollera 24 varornas vikt och antal måste man ta prover direkt i containern och om nödvändigt göra särskilda laboratorieanalyser, bland annat för att avgöra varans densitet. 3. 1. 4. Oxkött för export till Bulgarien som bytts ut mot slaktbiprodukter De belgiska tullmyndigheternas pågående undersökningar om otillåten användning av ligger bakom en hormoner har avslöjat att samma kriminella organisation import/exportkarusell med nötkött (under transiteringen byts varor av hög kvalitet ut mot sämre eller till och med oätliga varor). Oxköttet och de ätliga slaktbiprodukterna kom från icke godkända anläggningar i USA, Kanada, Australien och Kina. När varorna kommit in i gemenskapen50 lagrades de i tullupplag i väntan på export till Bulgarien inom av TI-dokument (gemenskapstransitering). för TIR-bestämmelserna51 eller med ramen skydd I själva verket hade den bulgariske köparen, sändningens slutmottagare, beställt slaktbiprodukter av låg kvalitet och inte alls varor av "god kvalitet" (kött och ätliga slaktbiprodukter). Köttet och slaktbiprodukterna från USA, Kanada och Australien hade, efter att olagligen ha förts in i gemenskapen, ersatts av slaktbiprodukter av betydligt sämre kvalitet och olagligen sålts på den inre marknaden utan att tull betalats. En belgisk domstol har inlett en korruptionsutredning mot en tulltjänsteman som misstänks ha underlättat smugglingen. I maj 1996 genomförde UCLAF en undersökningsresa i Bulgarien för att fastställa vilken sorts varor som importdeklarerats hos tullen i Sofia. Det var också nödvändigt att fråga ut de ansvariga på de bulgariska företagen, de enda som kunde ge några uppgifter om antalet inblandade och den ekonomiska omfattningen. Insatsens goda resultat delgavs de belgiska myndigheterna fortsätta utredningen om de närmare omständigheterna kring hur varorna bytts ut. som kunde Det upptäcktes dessutom att nötköttet av god kvalitet, som fått status som gemenskapsprodukt, såldes till ett franskt företag som exportdeklarerade det och fick exportbidrag (bestämmelseland utanför gemenskapen var Ryssland). Köttet byttes i sin tur ut, och exportbidraget blev felaktigt utbetalt. Belgisk domstol fortsätter utredningarna. Tillvägagångssättet får två olika följder. Den första, av ekonomisk natur, är att importavgifter måste krävas in (över en miljon ecu) och exportbidraget återkrävas. Den andrarör hälsoaspekter eftersom slaktbiprodukter från exportanläggningar i icke godkända tredje länder oftast innehåller hormoner som inte är tillåtna i Europa. 3. 1. 5. Kött som undandragits förfarandet för gemenskapstransitering Ett organiserat kriminellt nätverk har kringgått flera tullbestämmelser för att få stora fördelar. • Efter ett meddelande från revisionsrätten informerades kommissionen om att tagelkött från Kina, Brasilien och Thailand togs in till Tyskland inom ramen för förfarandet för gemenskapstransitering. Transiteringsdokumenten (TI) angav Marocko och Spanien som 50 Kommissionen gör kontroller på plats och godkänner anläggningar i tredje land för köttexport till gemenskapen. Varje sändning av kött till gemenskapen måste åtföljas av ett halsointyg som anger den slutlige mottagaren. 5 ' Internationellt vägtransportsystem enligt TIR-konventionen från 1975. 25 slutlig bestämmelseort och Irun och Las Palmas (Kanarieöarna) som bestämmelsekontor. I själva verket hade större delen av sändningarna undandragits transiteringsförfarande i Tyskland och varorna levererats till tyska köpare. Tulldokumenten hade fått falska verifikationer genom förfalskade stämplar från tullkontoren i lrun och Las Palmas. En del av varorna hade sålts till spanska företag. Efter Tysklands begäran om ömsesidigt bistånd från Nederländerna kunde de nederländska tullmyndigheterna konstatera att 18 sändningar med fågelkött hade undandragits transiteringsförfarandet i Nederländerna med samma metod: falska stämplar från Algeciras, Irun och Las Palmas. Fägelköttel hamnade olagligen på marknaden i Tyskland, Nederländerna och Spanien. Den totala ekonomiska skadan av bedrägeriet uppskattas till 6 miljoner ecu. Detta sofistikerade internationella bedrägeri var organiserat av kriminella nätverk genom företag med säte i Andorra, Schweiz och Gibraltar. • Ett annat fall rör både oxkött från gemenskapen som exportdeklarerats som skeppsproviant52 och oxkött från tredje land som tullagrats i gemenskapen (och därigenom inte är tullpliktigt) som också var avsett som skeppsproviant. Utredningen visar att köttet, som kom från företag baserade i Förenade kungariket, Danmark och Tyskland, hade köpts av ett spanskt företag för att, uppgavs det, genom en mellanhand i Nederländerna säljas till skeppshandlare för användning som proviant. De åtföljande transiteringsdokumenten, som ger varorna rätt att cirkulera, hade verifierats med hjälp av falska tullstämplar från Spanien. Köttet såldes med all säkerhet på den inhemska marknaden. Den ekonomiska skadan av de olagliga operationer som konstaterats kan uppskattas till över en miljon ecu i form av uteblivna egna medel (förfarandet för gemenskapstransitering tillämpat på varor med ursprung och bestämmelseort i tredje land). Medlemsstaterna innehar nära fem miljoner ecu i form av ställda säkerheter för kött från gemenskapen som stöduppköpts. Pengarna måste återvinnas hos de operatörer som är ansvariga för bedrägeriet. 3. 1. 6. Fiktiv vinexport till tredje land53 Utredningen av en maffiaorganisation som specialiserat sig på bedrägerier vid export av vin till de östeuropeiska länderna fortsatte under 1996 i nära samarbete med den italienska finanspolisen, Guardia di Finanza, och ledde till att organisationen avslöjades. Under en undersökningsresa i Rumänien kunde det konstateras att två fartyg lastade med italienskt vin som exporterades över Rumänien lastats av och smugglats in i den rumänska hamnen Konstanta. I gengäld hade falska dokument som visade att varorna konsumerats i Rumänien visats upp för den italienska myndighet som ansvarar för utbetalningen av exportbidrag. Rättsliga förfaranden har inletts för att ställa de exporterande företagen till svars och tvinga dem att återbetala det utbetalda beloppet (ca en miljon ecu). Vid en undersökningsresa till Slovenien kunde det konstateras att ca 1,2 miljoner ecu felaktigt betalats ut till ett italienskt företag. Vinet hade tillfälligt importerats till Slovenien inom ramen för ett system som tillåter att en vara införs tullfritt i landet med 52 Detta kött från gemenskapen var föremål för stöduppköp och såldes till lägre pris för export (eller som vid detta tillfälle, som skeppsproviant, vilket jämställs med export). 53 Se den årliga bedrägeribekämpningsrapporten för 1995, sidan 52 (punkt 1. 11). 26 det uttryckliga villkoret att varan förs ut igen inom ett år. Vinet fördes ut igen till ett annat tredje land enligt villkoret. Förfalskade dokument visades upp i Italien för att få exportbidrag. Rätten till exportbidrag gäller dock endast under förutsättningen att varan används i bestämmelselandet, som i det här fallet var Slovenien. för ett av företagen har häktats. Åklagarmyndigheten utreder En direktör urkundsförfalskningen och bedrägeriet avseende gemenskapsbudgeten, och har meddelat UCLAF att ytterligare en häktningsorder har utfärdats mot en annan direktör för ett av exportföretagen. 3. 2 Grova bedrägerier på det handelspolitiska området (industri-, fiske- och textilprodukter) 3. 2. 1. Industriprodukter: satellitmottagare från Filippinerna Efter att tyska myndigheter kommit med uppgifter om att det vid import av satellitmottagare från Filippinerna kunde förekomma falska deklarationer som uppgav att varorna hade ett sådant ursprung att de var berättigade till förmånsbehandling, uppmanades medlemsstaterna att undersöka detta. Vid de första kontrollerna visade det sig att importkvantiteterna stadigt ökade och att vissa av komponenterna i mottagarna, i motsats till vad operatörerna uppgav, möjligen inte var tillverkade på Filippinerna, vilket är ett krav för förmånsbehandling. Undersökningar på plats visade att mer än 460 000 satellitmottagare till ett marknadsvärde av uppskattningsvis 28 miljoner ecu hade exporterats till olika medlemsstater inom ramen för APS (Allmänna preferenssystemet) utan att uppfylla villkoren. Tre miljoner ecu i form av obetald tull kan inkrävas från importörerna. Det visade sig också att åtminstone vissa av importörerna redan före importen visste att varorna inte uppfyllde villkoren för förmånsbehandling. Dessutom har det konstaterats att de filippinska myndigheterna inte uppfyllt sin samarbetsskyldighet enligt bestämmelserna om administrativt samarbete vilket både före och under undersökningarna på plats hindrat att den olagliga verksamheten stoppats. Ett antal bedrägerier som begåtts med syftet att undgå tull eller antidumping-avgifter genom felaktigt utfärdade ursprungsintyg som medför förmånsbehandling (blankett A) har inte kunnat lösas under 1996. Detta beror på att vissa exporterande tredje länder vägrat ta emot de delegationer som sänts ut för att göra undersökningar på plats enligt bestämmelserna om administrativt samarbete. Det bör påpekas att kommissionen inom ramen för APS förfogar över ett skarpt motvapen som kan användas om förmånstagarländer visa bristande samarbetsvilja. Kommissionen kan inleda en utredning för att helt eller delvis dra in förmånsbehandlingen för länder som inte uppfyller sina åligganden rörande administrativt samarbete. En sådan undersökning kan dock inledas endast på grundval av klagomål från en medlemsstat eller tredje man. 3. 2. 2. Fiskeprodukter • Tonfiskkonserver importerade från Costa Rica av analys tonfiskindustrin i Centralamerika Kommissionens avslöjade det motsägelsefulla förhållandet att den lokala fiskeflottans kapacitet minskade medan gemenskapsimporten av tonfiskkonserver från Costa Rica ökade. Efter överenskommelse med landets myndigheter enligt bestämmelserna om administrativt samarbete reste en delegation, bestående av representanter för UCLAF och de berörda medlemsstaterna (Italien och Portugal), till Costa Rica för att på plats undersöka varornas ursprung. Undersökningen gällde över 10 000 ton varor till ett marknadsvärde av 28 miljoner ecu. Man är nu i färd med att från gemenskapsimportörerna återkräva de undanhållna tullarna 27 om 7 miljoner ecu. De lokala myndigheterna har samarbetat på det sätt som krävts för att aktionen skulle lyckas. Misstankarna riktades främst mot nationaliteten på de fartyg som användes vid produktionen av tonfiskkonserverna. Det konstaterades snabbt att Costa Ricas fiskeflotta inte hade den nödvändiga kapaciteten. Undersökningarna visade att den tonfisk som skeppades in i Costa Rica till största delen hade fiskats av fartyg från andra länder. Fångsterna användes för produktion av de tonfiskkonserver som undersökningen gällde och är därmed inte berättigade till förmånsbehandling. Hundratals exemplar av certifikatet/blanketten A som utställts av de lokala myndigheterna hade använts i gemenskapen (i Italien, Portugal och Spanien) för att varorna skulle kunna importeras tullfritt. Costa Rica har medgivit att de var ogiltiga. • Tonfiskkonserver importerade från Turkiet tillverkningen. En delegation med representanter Ett bilateralt avtal mellan Europeiska Unionen och Turkiet gör det möjligt att importera turkiska tonfiskkonserver till gemenskapen tullfritt med det uttryckliga villkoret att varorna uppfyller vissa krav, bland annat vad gäller ursprunget för den fisk som används från kommissionen och vid medlemsstaterna (representanter för tullmyndigheterna i Nederländerna, Tyskland, Italien och Förenade kungariket) reste i juni 1996 till Turkiet för att inom ramen för det administrativa samarbetet undersöka äktheten hos flera hundra ursprungsintyg som medför förmånsbehandling, vilka utfärdats av turkiska myndigheter vid export av tonfiskkonserver. Undersökningen visade att den turkiska fiskeflottans fångster av tonfisk var obetydliga och att de tonfiskarter som i stora mängder importerades till Turkiet var avsedda för konservproduktion. Med denna undersökning som grund kunde delegationen fastställa att de konserver som exporterades till gemenskapen till största delen bestod av tonfisk som inte hade turkiskt ursprung. Ibland blandades mycket små mängder turkisk tonfisk i innan den fördiga produkten exporterades. Genom att uppge felaktiga uppgifter om råvarans ursprung (Turkiet eller gemenskapen) fick exportörerna de turkiska myndigheterna att utlärda intyget ATR 1, vilket medger tullfri import till gemenskapen. Delegationen konstaterade också att flera importörer kände till att konserverna inte uppfyllde kraven för tullfrihet. I vissa fall hade importörerna tagit aktiv del i bedrägeriet genom att själva leverera tonfisk med annat ursprung till de turkiska konservfabrikerna. Kvantiteten uppskattas till 23 000 ton. Ca 18 miljoner ecu i tullavgifter kommer att krävas av importörerna i Belgien, Tyskland, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket, de länder där varorna spritts. 3. 2. 3. Textilprodukter • Textilier från Kambodja I mars 1996 kunde en delegation från gemenskapen inom ramen för det administrativa samarbetet tillsammans med de kambodjanska myndigheterna avslöja runt l 500 falska ursprungsintyg som medför förmånsbehandling (formulär A). Intygen gällde över 23 miljoner klädesplagg som under perioden 1992-1996 importerats till gemenskapen med nedsatt tull. Därutöver hade ytterligare 1 700 ursprungsintyg (formulär A) avseende över 16 miljoner plagg felaktigt utfärdats av de kambodjanska myndigheterna för textilvaror som inte uppfyllde villkoren i APS (Allmänna preferenssystemet) eftersom tråd och tyg inte hade sitt ursprung i landet. Materialet hade importerats till Kambodja från andra asiatiska länder. Tullarna i det här fallet rör sig om ca 15 miljoner ecu. 28 • Textilier från Bangladesh En delegation (kommissionen/sju medlemsländer) företog en undersökningsresa till Bangladesh inom ramen för det administrativa samarbetet under november och december 1996 på grund av problem beträffande den lokala förvaltningens tillämpning av APS. Det var inte första gången problem uppstått. Vid detta tillfälle hade flera hundra misstänkta intyg (formulär A) som åtföljde textilier som importerats till gemenskapen klassats som falska av myndigheterna i Bangladesh. intyg som samlats in av de berörda Vidare kontrollerades ungefär 14 000 medlemsstaterna beträffande äkthet och om de utfärdats i enlighet med bestämmelserna i APS. De undersökningar som utfördes tillsammans med behöriga lokala myndigheter, kom fram till att oklarheterna och problemen kring äktheten hos de textilintyg som utfärdas av myndigheterna i Bangladesh har minimerats. Av de undersökningar som utförts hos ett sextiotal textilfabrikanter i Bangladesh har redan kunnat konstateras att större delen av dessa intyg har utfärdats av förvaltningen på grund av felaktiga uppgifter från exportörerna. Det har visat sig att produkterna inte har sitt ursprung i Bangladesh, sådant detta bestäms enligt reglerna för APS. Myndigheterna i Bangladesh har tillstått att delegationens slutsatser är riktiga, men gör sig ingen brådska att vidta erforderliga åtgärder. Det gäller nära 60 miljoner ecu egna medel, och denna siffra kan stiga till 100 miljoner. Bangladesh har precis som vissa andra, mindre utvecklade länder (Laos, Kambodja, Nepal och Maldiverna) ansökt om undantag från tillämpningen av ursprungsregeln i APS. Utredningarna om bedrägerier och oegentligheter kan vara mycket omfattande och komplicerade. Dessutom är ofta den information och de dokument som krävs för en noggrann utredning geograjiskt spridda och befinner sig på avlägset belägna platser utanför gemenskapen. Vissa tredje länders och deras exportörers tillämpning av ordningarna för förmånsbehandling är inte helt problemfria. Varje år organiseras därför ett allt större antal delegationer inom ramen för det administrativa samarbetet, och 1996 var inget undantag. Undersökningarna rörde i huvudsak länderna i Sydostasien. De flesta fall av bristande iakttagande av ursprungsreglerna gäller de minst utvecklade länderna som har mycket svårt att följa dessa regler och följaktligen i praktiken inte kommer i åtnjutande avfördelarna med APS. Detta är orsaken till dessa länders ansökningar om undantag. 3. 3 Bedrägerier på jordbruksområdet i medlemsstaterna 3. 3. 1. Olivolja : Bedrägerier med konsumtionsstödet Den grekiska tullmyndighetens enhet för kontroll av ekonomisk brottslighet upptäckte vid en utredning att ett företag som tillverkade femliters metallbehållare avsedda som förpackningar för olivoljeindustrin hade utfärdat ett stort antal falska fakturor åt sina kunder. Som betalning fick företaget ett belopp motsvarande 10% av fakturabeloppet och hela mervärdesskatten. På detta sätt hade under perioden 1992-1994 falska fakturor för 10,5 miljoner behållare utfärdats åt 26 förpackningsföretag inom olivoljeindustrin. För att få konsumtionsstöd krävs att man kan visa inköpsfakturorna för olivoljan och förpackningen. De inblandade företagen har på detta sätt fått ut sammanlagt ca 21 miljoner ecu för olivolja som aldrig förpackats. Rättsliga förfaranden har inletts. 29 3. 3. 2. Förskottering av exportbidrag för grovmalet mjöl av durumvete i Spanien I Spanien genomfördes en kontroll av de företag som under 1995 hade fått förskottsutbetalningar på exportbidragen för grovmalet mjöl av durumvete. Man upptäckte då oegentligheter beträffande den uppgivna kvantiteten mjöl54. Dessa oegentligheter saknade emellertid inte föregångare. Bokföringen hos alla spanska företag som fått förskottsutbetalning av denna typ under 1993 och 1994 kontrollerades och gav liknande resultat. Senare utredning visar att en och samma spanska företagsgrupp mottagit ca 26,5 miljoner ecu i felaktigt utbetalt stöd. Bedrägeriet gick ut på man för att få förskottsutbetalningen uppgav att man hade mycket större lager av råvara för förädling till grovmalet mjöl för slutlig export (och som då ger rätt till exportbidrag) än man i själva verket hade. Det har inte gått att flera år efteråt göra någon kontroll av själva varorna, utan man har fått utgå ifrån dokumenten om inköp, transport, lagring och förädling för att kunna avslöja bedrägeriet. I vissa fall har mjölleverantörernas uppgifter till tullen om lager inte föregåtts av något inköp, i andra fall har deklarationerna, som godtagits av de utbetalande spanska myndigheterna, varit notoriskt bristfälliga beträffande information om var lagret finns. Tillvägagångssättet med de falska deklarationerna gjorde det möjligt för den spanska företagsgruppen att fa stöd i förskott för inköpen av råvaran som efter bearbetning användes för export. 3. 4 Bedrägerier på strukturpolitikens område 3. 4. 1. Europeiska socjalftmdeq (ESF) • Yrkesutbildningsåtgärder i Spanien: Utgifter utan täckning i verkligheten Under 1996 gjordes kommissionen uppmärksam på påstådda bedrägerier med INEM:s55 yrkesutbildningsåtgärder, medfinansierade av ESF. De kontroller som de nationella myndigheterna56 gjorde på kommissionens uppmaning avslöjade flera oegentligheter, bland annat åtgärder som inte genomfördes helt och hållet, omotiverade eller fiktiva utgifter, överfinansiering och ofullständig eller felaktig redovisning. Flera processer om återbetalning har påbörjats och åklagarmyndigheten har inlett en förundersökning beträffande ett fall av bedrägeri som avslöjats i Madrid. För att kunna avgöra hur utbrett fusket är, har kommissionen begärt ytterligare kontroller från myndigheterna i andra spanska regioner. • Yrkesutbildningsåtgärder i Italien: Bulvanföretag » En förundersökning i Italien om yrkesutbildningsåtgärder som medfinansierats av ESF under åren 1990-1993 har lett till att två regionala tjänstemän häktats, misstänkta för att olagligen krävt eller försökt kräva in avgifter utan underlag. Utredningen har visat att de två tjänstemännen i hemlighet tagit emot pengar som betalning för sin samarbetsvilja. Enligt utredningen rörde det sig om för ändamålet 54 Se den årliga bedrttgeribekaïnpningsrapporten tor 1995, sidan 64 (punkt 3. 6). • • "Institute Nacional de Bmpleo" (Nationella arbetsmarknadsinstitutet). 56 Kommissionen tär del av de nationella undersökningsrapporterna i enlighet med artikel 23. 1 i rådets förordning 4253/88. 30 startade konsultföretag med nära anknytning till en av de regionala tjänstemännen. De som var intresserade av att genomföra sina projekt var mer eller mindre tvingade att vända sig till företagen för att få sin budget upprättad. Om de inte gjorde det fick de besvär senare vid de kontroller som utfördes av den andre regionala tjänstemannen. Detta ökade regionens kostnader eftersom de belopp som betalades till de båda tjänstemännen i praktiken togs upp som kostnader i de fakturor konsultföretagen utfärdade för tjänster utförda åt projektanordnarna. Kommissionen har vidtagit erforderliga åtgärder för att skydda sina ekonomiska intressen, det vill säga ställt in utbetalningarna till regionen ifråga. • Utbildningsåtgärder i Förenade kungariket: Fiktiva utgifter Vid en årlig revision hos en utbildningsanordnare i London upptäcktes det att den begärda finansieringen uppgick till ett mycket högre belopp än vad som motiverades av de utgifter som redovisades av revisorerna i bokslutet. Skillnaden, motsvarande 1,3 miljoner ecu (belopp som rör ESF: cirka 570 000 ecu) för åren 1989-1994, berodde på fiktiva utgifter. På grund av omfattningen av dessa finansieringsåtgärder undersöktes varje begäran om finansiering från perioden. Det visade sig att huvuddelen av de utgifter för vilka finansiering begärts saknade trovärdig dokumentation och därmed rätt till stöd. Kommissionen utreder tillsammans med Förenade Kungariket57 fallets ekonomiska konsekvenser. 3. 4. 2. Europeiska regionala utvecklingsfonden ŒRUFVForskingring (programmet Renaval-FranceV8 Finansieringen av stödprogrammet för omställning av områden med varvsindustri i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur berördes redan 1995 av avslöjandena om korruption. Under 1996 företogs ytterligare utredningar av vissa politikers inblandning. Kontroller på plats av myndigheternas dokumentation av åtgärderna inom programmet visade en allmän underlåtenhet att följa reglerna för offentlig upphandling, antingen på grund av okunskap (avseende finansiering med offentliga medel sammanlagt uppgående till 4,1 miljoner ecu), av oaktsamhet eller uppsåtligen (avseende projektfinansiering som uppgick till över 14 miljoner ecu). Resultatet har gjort att kommissionens enheter noggrant följer de administrativa och rättsliga förfaranden som pågår, för att med utgångspunkt i den slutliga utvärderingen av programmets genomförande och med hänsyn tagen till de extrakostnader som uppstått kunna avgöra vilka rättsliga och ekonomiska åtgärder som skall vidtas. 3. 4. 3. Fiskeripolitik Genom beslut den 13. 7. 1992 och 5. 7. 1993 avsatte kommissionen 5,9 miljoner ecu till tre projekt där en fransk redare med fiskeflotta skulle skapa nya företag (gemensamma 57 5" Inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 4253/88 (artikel 24). Se den ärliga bedrägeribekämpningsrapporten för 1995, sidan 68 (punkt 4. 2. 1). 31 företag59) tillsammans med partner i ett tredje land med vilket kommissionen har goda förbindelser. Företagets produkter var i första hand avsedda för gemenskapsmarknaden. Efter att de gemensamma företagen skapats under 1993 och 1994 gjordes en förskottsutbetalning motsvarande 80 % av gemenskapsfinansieringen (alltså nära 4,8 miljoner ecu) som beviljats som tillskott till det nationella stödet på nästan 1,2 miljoner ecu, vilket betalats ut i förskott i sin helhet. Efter att en verksamhetsrapport lämnats in gjordes en begäran om att resten av gemenskapsstödet skulle betalas ut. En kontroll utfördes då hos redaren av hur man använt den del av stödet som redan betalats ut. Det kunde konstateras att tre av de fem fiskefartyg som skulle användas utanför fångster var ämnade för gemenskapens fiskevatten på flerårsbasis och vars gemenskapsmarknaden, hade sålts under 1996, ett av dem ens innan det hunnit lämna fransk hamn. Detta avslöjande kommer att leda till åtgärder för återbetalning av stödet. Kommissionen startade en första process i december 1996 angående ett företag som äger två av fartygen; processen gäller 2,6 miljoner ecu. 3. 5 Bedrägerier på området direkta utgifter 3. 5. 1. Forskning • Vattenkraft på Irland: Falska verifikationer Ett första avtal om ett forskningsprogram om vattenkraft slöts mellan kommissionen och ett irländskt företag i maj 1991. Avtalet har följts av två andra och det totala beloppet uppgår till 9,2 miljoner ecu, varav 3,9 miljoner ecu från gemenskapen. Kontroller på plats utfördes av kommissionen i maj och juni 1996 på företagets huvudkontor i Dublin och hos en underleverantör i Sverige, och visade att företaget hade begärt ett för högt stödbelopp med hjälp av förfalskade verifikationer. Omständigheterna i fallet är allvarliga: företaget saknar kompetens och erfarenhet när det gäller vetenskaplig forskning, den ursprungliga projektansökningen grundade sig på ett annat företags bokslut, den nationella lagstiftningen har inte följts och bokföringen innehöll oegentligheter. Kommissionen har därför överlämnat ärendet till irländsk domstol. • Projektet "Förnybara energikällor" i Tyskland: Förskingring av stöd Under 1995 inledde kommissionen undersökningar kring forskningsprogrammen Joule I och II samt Apas-Rena60. En av kontrollerna som gjordes i Tyskland visade att ett tyskt företag var inblandat i en rad avtal om forskningsprojekt och hade därigenom fått stora belopp från kommissionen. Företaget hade sedan gått i konkurs och inte kunnat fullfölja sina åtaganden enligt avtalen. Följande oegentligheter upptäcktes: felaktiga uppgifter om kostnader genom för högt satta lönekostnader och kostnader för externa tjänster som aldrig utförts, utbetalningar från kommissionen baserade på felaktiga uppgifter om kostnader eller mottagna förskott till som använts till betalning av skulder som inte hade någon koppling 5 60 Artikel 21 i rådets förordning (EEG) nr 4028/86 om gemenskapsåtgärder för strukturförbättring och -anpassning inom omrädel för fiske och vattenkultur (EOT nr L 376, 31. 12. 1986) och kommissionens förordning (EEG) nr 1955/88 om tillämpningen av den förra vad beträffar samarbctsåtgärdcr inom ramen för tillfälliga företagssammanslutningar (EGT nr L 171, 4. 7. 1988). Se den årliga bedrägeribekämpningsrapporten för 1995, sidan 69 (punkt 5. 1. 2). 32 forskningsprojektet, och förskott som man mottagit i egenskap av projektsamordnare, men som aldrig vidarebetalats till övriga projektdeltagare. Myndigheterna i Tyskland hade under tiden inlett en brottsutredning om de ansvariga i företaget som misstänktes för gäldenärsbrott och förskingring av stöd. Begäran har gjorts om återbetalning av vad som utbetalats till företaget, dvs. ca 2,1 miljoner ecu. Eftersom företaget knappast har några tillgångar är det osäkert om hela summan kan återfås, men det pågående straffrättsliga förfarandet bör leda till att ett visst belopp kan återfås av de åtalades privata tillgångar. 3. 5. 2. Åtgärder utanför gemenskapen • Humanitära insatser i före detta Jugoslavien En revision utfördes hos en fransk icke-statlig organisation som bedrev verksamhet enligt sju olika avtal som en del av humanitära insatser i före detta Jugoslavien till ett sammanlagt värde av 1,2 miljoner ecu. Av de sju avtalen tillhörde tre budgetåret 1993 och fyra budgetåret 1994. Det visade sig att det inte fanns någon som helst bokföring eller några som helst verifikationer. Det visade sig också att den ekonomiansvarige gjort sig skyldig till förskingring. Förfarandet för att återfå pengarna inleddes genast. Efterforskningar vid franska myndigheter visade att utredningar redan gjorts på grundval av information som ledning och den gett upphov ekonomiansvarige. UCLAF:s avslöjanden i samarbete med franska åklagarmyndigheter ledde till att ärendet lämnades över till domstol för straffrättslig prövning. till misstankar beträffande organisationens • Decentraliserade samarbetsprogram för Medelhavsområdet ( 1992-1995)61 Under kontroller utförda av revisionsrätten upptäcktes oegentligheter beträffande för förvaltningen med avseende på de decentraliserade samarbetsprogrammen Medelhavsområdet i allmänhet. De väsentligaste bristerna när det gällde de upprättade nätverken bestod av att bokföring och/eller verifikationer saknades. Revisionsrätten konstaterade också att kommissionen utan anbudsförfarande lagt ut ledning och administration av programmen på en grupp utanför gemenskapen, och att det i gruppen fanns en intressekonflikt. Två av fyra medlemmar i gruppens ledning ledde också kontor för tekniskt stöd som hade i uppdrag att utvärdera programmen. Kontoren förberedde ärendena inför behandlingen i den urvalskommitté som leds av kommissionen. Kontoren påverkade på så sätt direkt hur kontrakten för tekniskt stöd fördelades. Två kontor för tekniskt stöd tilldelades på detta vis uppdrag för 270 000 ecu respektive 405 000 ecu utan att andra fick konkurrera eller delta i urvalet. Med anledning av revisionsrättens preliminära rapport blockerade kommissionen omedelbart (frän oktober 1995) de pågående decentraliserade samarbetsprogrammen i Medelhavsområdet. Kommissionen har bland annat vidtagit Jöljande åtgärder: uppsägning av alla avtal med de inblandade kontoren för tekniskt stöd, tre revisioner utförda av ekonomistyrningen (GD XX), utfärdande av de ålervinningsorder som förordats i styrekonomens rapporter, UCLAF-utredningar, allmän finansiell revision av nätverken och en översyn av ledningssystemet inför framtiden (beslut fattade av kommissionen i juli 1996 och januari 1997). ^ Program för nätverksbyggande, främst av ekonomisk natur, mellan partner kring Medelhavet. 33 3. 5. 3. Europeiska utvecklingsfonden (EUF): Försök till förskingring Kamerun har fått avsevärt ekonomiskt stöd inom ramen för ett program för strukturförändring. För detta ändamål har flera bankkonton öppnats hos det nationella centralkontoret hos de centralafrikanska ländernas bank och hos ett antal affärsbanker. Bankkontona samförvaltas, så alla transaktioner kräver underskrift av både chefen för kommissionens representation och det statsråd som har ansvar för ekonomi och finanser och är nationell utanordnare tor EUF eller hans ställföreträdare, i detta fall den verkställande direktören för Caisse Autonome d'Amortissement. Överföringsuppdrag på sammanlagt 14,6 miljoner ecu utfärdades med hjälp av förfalskade namnunderskrifter. Bankernas vaksamhet och det snabba ingripandet av tjänstemän på kommissionens representation som stoppade utbetalningarna gjorde att någon skada inte uppstod. Åtta gripanden har gjorts av myndigheterna i Kamerun. Efter att ha undersökt rutinerna på plats har kommissionen vidtagit åtgärder för att göra förfarandet säkrare. 4. PARTNERSKAP MED MEDLEMSSTATERNA Som ett led i kampen mot den ekonomiska brottsligheten har kommissionen tagit kontakt med de nationella myndigheter och organ vars verksamhet är särskilt inriktad på att bekämpa sådan brottslighet. Det handlar om ett nytt slags samarbete som har bidragit till att några medlemsstater i syfte att skydda gemenskapernas finansiella intressen. Kommissionen vinnlägger sig om att bland dessa initiativ lyfta fram dem som har störst betydelse och som bäst kan tjäna som föredömen på grund av att de åskådliggör hur bedrägerier och ekonomisk brottslighet, som skadar de europeiska skattebetalarnas intressen, kan bekämpas på ett övergripande och samordnat sätt. initiativ, bland annat tagit viktiga Dessutom fortsätter utbildningsåtgärderna i samarbete med alla nationella organ och inrättningar för bedrägeribekämpning (utbildning av utredare på fältet, men även av tjänstemän från allmänna åklagarmyndigheter och av domare). Dialogen med medlemsstaterna är inte begränsad till åtgärder av detta slag. Processen är fortgående och äger rum vid bilaterala möten med behöriga myndigheter eller inom ramen för främst den rådgivande kommittén för samordning av berägeribekämpningen (COCOLAF) och i mervärdesskattefrågor utskottet för bedrägeribekämpning (SCAF), vars verksamhet återupptagits på kommissionens initiativ. Denna kommitté, under delat ordförandeskap av UCLAF och GD XXI, omorganiserades i maj 1996 för att bredda dess verksamhet. Dess främsta roll är att inhämta, undersöka och analysera medlemsländernas erfarenheter rörande nya sätt för skattefusk och att föreslå lämpliga åtgärder. Utskottet behandlar även bedrägerier som kan vara av intresse på gemenskapsnivå och söker främja ett effektivare samarbete mellan medlemsstaternas förvaltning, särskilt i fall av transnationella bedrägerier62. "2 Huvudpunkten på denna kommittés program ar att finna en klassificeringsmetod för olika bedrUgerityper. I detta sylte kommer 500 fall att analyseras under 1997. 34 4. 1 Hur medlemsstaterna skyddar gemenskapernas finansiella intressen som ansvarar i Frankrike har det inrättats en samordningsinstans för bekämpning av bedrägerier riktade mot gemenskapsmedel (ICLAF). Denna överordnade instans skall samordna de olika nationella myndigheter för den administrativa kontrollen av gemenskapsmedlen och utgör en viktig samtalspartner för kommissionen. Den franska tullens och kriminalpolisens verksamhet läggs upp för att bättre kunna uppfylla det politiska uppdraget om att i större utsträckning straffrättsligt beivra den grova ekonomiska brottsligheten. Kriminalpolisens ledning har upprättat en särskild avdelning för "gemenskapsbedrägerier". Denna avdelning, som består av poliser med särskild för erfarenhet av bekämpning av ekonomisk brottslighet, skall utreda nätverk frågor63. gemenskapsbedrägeri Generaldirektoratet för tullar och indirekta skatter har, å sin sida, föreslagit att en kår med "kriminaltullare" skall upprättas. Detta projekt, riktar sig mot gemenskapsbedrägerierna, ligger i linje med tankegångarna i kommissionens jämförande analys av de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit för att tillämpa artikel 209 i EG- fördraget64. som delvis information samordna rörande dessa och Irland har meddelat att det där har inrättats en särskild enhet i kampen mot den organiserade tull och skatteförvaltning kommer att ingå i denna insatsenhet. ekonomiska brottsligheten65. Tjänstemän polis, från Samarbetet mellan den italienska finanspolisen Guardia di Finanza och kommissionen fortsätter och fördjupas i syfte att skydda unionens finansiella intressen. Dessutom har det inom Guardia di Finanza inrättats en insatsgrupp för bedrägeribekämpning inom gemenskapen. Den 4 oktober 1996 undertecknade Guardia di Finanzas ledning och kommissionens enhet för samordning av bedrägeribekämpningen (UCLAF) i Rom ett tekniskt samarbetsprotokoll för att för första gången formellt bekräfta de nära förbindelserna mellan de båda organisationerna i fråga om praktiskt samarbete. Genom ett brev av den 21 juni 1996 har den tyske justitieministern officiellt underrättat delstaternas rättsvårdande myndigheter om möjligheten att samarbeta med kommissionen inom ramen för artikel 209 i EG-fördraget. De övriga medlemsstaterna överväger om och hur man skall inrätta strukturer för att förbättra kapaciteten när det gäller bedrägeribekämpningen och kampen mot den grova organiserade ekonomiska brottslighet som även berör gemenskapens intressen. 4. 2 Utbildningspolitik Tidigare har det genomförts ett stort antal allmänna ubildningsåtgärder, särskilt tor att göra de nationella myndigheterna medvetna om det ansvar som vilar på dem när det gäller att förebygga och bekämpa bedrägerier riktade mot gemenskapens budget. Denna allmänna, grundläggande information har således kommit alla medlemsstater till del. Pä 6- 64 Inrättandet av denna avdelning visar nödvändigheten av ett samarbete och informationutbyte med UCLAF före själva det rättsliga ingripandet. Se fotnot 22, sida 11. 65 Criminal Assets Bureau (CBA). 35 senare tid har kommissionen i högre grad lagt tyngdvikten på mer målinriktade som är specialiserade på utbildningsåtgärder som vänder sig dels till de enheter förvaltning och kontroll av de gemenskapsmedel som passerar de nationella myndigheterna, dels till rättsvårdande myndigheter (domare, åklagare, kriminalpolis), vars samarbete är absolut nödvändigt för en framgångsrik bedrägeribekämpning på fältet66. För att bättre kunna agera i utbildningsfrågor har kommissionen förstärkt sina insalscr, dels genom att på begäran bevilja ekonomiskt stöd till medlemsstaterna och dels genom ett program som skall bidra till att förbättra kunskaperna hos de nationella tjänstemän som sysslar med bedrägeribekämpning. Under utbildningsinsatser67, som i allmänhet varade i två dagar68: 1996 har medlemsstaterna och kommissionen genomfört följande LAND IRLAND BERÖRDA ORGAN TEMA Tullutredare Tu II utredare Utredare och administratörer PORTUGAL Åklagare och domare Tullkriminaltjänst Ulrcdare och administratörer ÖSTERRIKE Tull- ocli polistjänstemän, åklagare GREKLAND Utredare och administratörer Tullutredare Tullutredare Kriminalpolis Åklagare, domare, polistjänstemän, tullutredare Polistjänstemän FÖRENADE KUNGARIKET FRANKRIKE POLEN TYSKLAND SVERIGE Bedrägeri inom jordbruket Cigarettsmuggling Oegentligheter/sammanhållnings- fonden Oegentligheler/Europeiska sociallomicn Bedrägeri riktad mol gemenskapens budget Oegcnllighetcr/saminanhållnings- fonden Introduktion till problematiken kring gemenskapsbedrägerier Oegenlligheter/sammanhällnings- fonden Bedrägeri på skatteområdet Bedrägerier vid transiterings- förfarandet Den ekonomiska brottsligheten Bedrägeri inom gemenskapen och samarbete Bedrägeri inom gemenskapen och samarbete Ulrcdare och administratörer Ocgenlligheler/slruktuiTondema 66 De ansökande avdelningarna i de nya medlemsstaterna och i de tredje länder som ansökt om medlemsskap har således till viss del prioriterats inom ramen för kommissionens arbetsprogram. 6 ' De utbildningar och seminarier som gcnomlordcs i Uryssel återfinns inte i tabellen. 6* När det gäller tullar och indirekta skatter har kommission dessutom genomfört flera seminarier lor att upplysa om bestämmelser om förmånsbehandling vid ursprung i de tredje länder (bland annat Kambodja och Laos) som omfattas av gemenskapens lormånstariller, i synnerhet de länder som omfattas av det allmänna preferenssyslemet (APS). 36 5. SKYDD AV GEMENSKAPERNAS FINANSIELLA INTRESSEN / UTVECKLINGEN PÅ DE OLIKA OMRÅDENA Detta kapitel ägnas åt de betydelserulla förändringar av den sektorsbundna lagstiftningen som har en positiv inverkan på bedrägeribekämpningen. 1 kapitlet avhandlas också utvecklingen av en metod för bedrägeribekämpning på andra områden såsom moms, förfarandet vid transitering och preferensordningarna. förordningen om Vad gäller förändringarna inom gemenskapsrätten är det främst fråga om en förstärkning av förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 (såvitt gäller egna medel) samt om tillämpning av gäller tulltransiteringssystemet ingår åtgärderna i den reformplan som tillkännagavs 199569. Alla dessa regleringar ingår i en serie åtgärder för vilken redogjorts i kommissionens arbetsprogram för bedrägeribekämpningen. jordbruksområdet). Vad "svarta listan" (på 5. 1 Egna medel • Den 8 juli 1996 antog rådet förordning (Euratom, EG) nr S355/9670 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 om genomförande av beslut 88/376/1* I Xï Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Denna ändring syftar bland annat till att förbättra förmedlingen till kommissionen av information om bedrägerier och oegentligheter som medlemsstaterna uppdagat och konstaterat i fråga om de traditionella egna medlen71. I förordningen föreskrivs nu exakt vad som skall ingå i dessa underrättelser samt att de förmedlade upplysningarna skall hållas uppdaterade. Tillgången till mer regelbundna och mer detaljerade underrättelser (motsvarande vad som nu gäller på utgiftsområdet med stöd av de förordningar som är i kraft72) kommer att underlätta kommissionens ekonomiska uppföljning av bedrägerier och oegentligheter. Med ledning av dessa meddelanden skall kommissionen sammanställa en årlig rapport till Europaparlamentet och rådet omfattande såväl upplysningar om fall av bedrägeri eller oegentligheter som om de kontroller som utförts av medlemsstaternas specialiserade organ. • Kommissionen (UCLAF) har under 1996 ökat antalet åtgärder för samordning av medlemsstaternas initiativ på moms-området. Systemet för informationsutbyte SCBNT- fiscal73 har förbättrats. UCLAF har även vidtagit åtgärder för stöd av transnationella insatser för bedrägeribekämpning. På det rättsliga planet har dock medlemsstaterna gjort olika tolkningar av möjligheterna att utföra sådana aktioner på mer systematiskt sätt. Pä gemenskapsnivå, där de kommersiella transaktionerna består av transnationella delar, i förekommer ännu gråzoner där myndigheterna saknar jurisdiktionshänseende. Kommissionens erfarenhet av kontroller och inspektioner vad rättsliga medel, även fty Kommissionens meddelande av den 29. 3. 1995 om "Uedrägeri vid transilcringsforfarandcn, förväntade lösningar och framtidsutsikter", dok. K()M(95) 108 slutlig. 70 HUT nr I, 175, 13. 7. 1996. 7 ' Se årsrapporten om bedrägcribekämpning för 1995, sida 22 samt rapporten för 1994, sida 9. 7^ Rådels förordning (EEG) nr 595/91 (EUGFJ-garantisektionen), kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 (strukturfonderna) och kommissionens förordning (EG) nr 1831/94 (sammanhållningsfonden). 7-* Syslem för utbyte av information om indirekt beskattning via SCENT-nätet, se kapitel 5. 5. 1, sida 42. 37 gäller såväl mervärdesskatteområdet som traditionella egna medel (områden där kommissionen har administrativ behörighet) ger vid handen att det vore önskvärt att i framtiden upprätta en sammanhållen central samordning. Mycket återstår att göra på detta område som utgör en stor inkomstkälla för medlemsstaterna, och som därtill motsvarar närmare hälften av Europeiska unionens budgetintäkter, cirka 45 miljarder ecu, som betalas årligen från de nationella statskassorna till gemenskapens budget. 5. 2 Jordbruksområdet Kommissionen har såsom angavs i dess arbetsprogram antagit förordning (EG) nr 745/9674 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1469/9575 ("Svarta listan") om åtgärder mot vissa förmånstagare till transaktioner som finansieras av garantisektionen vid EUGJF. Det är första gången som det i gemenskapsrättslig lagstiftning föreskrivs att en förteckning skall upprättas över icke tillförlitliga aktörer. Behöriga nationella myndigheter skall ha tillgång till denna förteckning så att de kan vidta de förebyggande åtgärder som är påkallade. Tillämpningen av denna förordning befinner sig i inledningsskedet. I detta syfte har medlemsstaterna utsett en myndighet som skall ta emot information och vidarebefordra denna till kommissionen via SCENT- nätet. Kommissionen samlar alla meddelanden och sörjer för informationsutbytet mellan de nationella myndigheterna med iakttagande av reglerna om uppgiftsskydd. Hastigheten och kvaliteten på informationsutbytet är av högsta betydelse eftersom aktörerna kan Hytta från en medlemsstat till en annan när de blir varse att administrativa åtgärder inletts. 5. 3 Transiteringsförfaranden och initiativ på tullområdet 5. 3. 1 Transiteringsförfarandena16 5. 3. 1. 1 Uppföljning av kommissionens meddelande av den 29 mars 1995 Det allt intensivare handelsutbytet och avskaffandet av de inre gränserna har gjort det nödvändigt att upprätta ordningar för varuutbytet inom gemenskapen som är anpassade till dessa nya förhållanden. Vissa svårigheter sker när inre marknadens utvecklas samtidigt som de nationella kontrollerna utgör den främsta säkerheten. Det är ett faktum att bedrägerierna i samband med transiteringsförfarandena, som för övrigt inte endast berör gemenskapens intressen, har kunnat utvecklas under dessa förhållanden. Till följd av sitt meddelande av den 29 mars 1995 i vilket utvecklingen av bedrägerier inom transiteringsförfarandena framhölls antog kommissionen den 3 april 1996 ett meddelande om de brådskande åtgärder som vidtagits eller återstår att vidta77. Samtidigt inrättade kommissionen en särskild arbetsgrupp. Den 9 oktober 1996 presenterade 74 EGT nr L 102,25. 4. 1996. 75 EGT nr L 145,29. 6. 1995. 7° Se årsrapporterna om bedrägeribekämpning för 1994, sida 14, och rapporten för 1995, sida 24. 77 Dok. SEC(96) 290 slutlig, "Kommissionens aktion för bekämpning av transiteringsbedrägeri". 38 kommissionen ett meddelande om transiteringsförfarandenas framtid78. Meddelandet innehåller en utförlig analys av systemet i dess helhet samt en bedömning av förslagen till förbättringar eller reformer av systemet. Från denna utgångspunkt har under sex månader intensiva överläggningar förts med berörda parter (nationella myndigheter, inbegripet från de länder som är delaktiga i förfarandet för gemenskapstransitering79, och branschorganisationer som företräder de ekonomiska aktörerna). Dessa överläggningar kommer att avslutas vid konferensen "Euro-transit 1997" i Bryssel i februari 1997. Av upplysningarna från medlemsstaterna (vilka ansvarar för kontrollen av systemet och ensamma besitter information om systemets förvaltning) har framgått att förfarandena för gemenskapstransitering och för gemensam transitering omfattar cirka arton miljoner transaktioner per år med en skattevolym på 450 miljarder ecu. Detta system sköts så gott som helt för hand. Bedragarnas favoritmål är fortfarande de så kallade känsliga varorna som är föremål för nationell punktbeskattning (till exempel cigaretter, alkohol och andra känsliga jordbruksprodukter). Utmaningen förblir densamma: att försäkra sig om att godset verkligen anlänt till uppgiven destination och att samtliga tull- och skatteregler iakttagits. De bedrägerierna som riktas mot gemenskapens budget i samband med transiteringförfarandena uppgår till minst 200 miljoner ecu årligen. De belopp som undandras nationell beskattning är långt större80. De åtgärder som 1995 anmäldes i kommissionens meddelande har i år utvecklats på följande vis:. antagande av kommissionens förordning (EG) nr 482/96^ som gör det möjligt att föreskriva bindande färdvägar, förbud mot ändring av bestämmelsetullkontor, krav för tillgång till samlad säkerhet, tillfälligt upphävande av samlad säkerhet avseende vissa varor och de särskilda villkor som gäller för frakt av känsliga varor. antagande av rådets förordning (EG) nr 2153/96 82 genom vilken den samlade säkerhetens belopp fastställs till 100% med vissa undantag. för datorisering av transiteringsförfarandet84 är alltjämt föremål för Projektet ansträngningar från medlemsstaterna, EFTA-länderna samt Visegrad-länderna85 som deltar i gemenskapstransiteringen. 78 79 80 81 82 84 85 Dok. K0M(96) 477 slutlig. För att samordna arbetet inom arbetsgruppen har generaldirektoratet med ansvar för tull och indirekta skatter inrättat en särskild grupp med uppdrag att undersöka förfaranden för varors rörlighet såsom tulltransitcring, för att utarbeta förslag till övergripande reformer. Det gemensamma transiteringsförfarandet är en utvidgning av förfarandet för gemenskapstransitering utvidgats till att omfatta EFTA-länderna: Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein. Europaparlamentet uppskattar den ärliga förlusten i mervärdesskatt till cirka 700 miljoner ecu. EGT nr L 70, 20. 3. 1996. Denna förordning innebär en ändring av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (EGT nr L 253, 11. 10. 1993) om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens tullkodex. EGT nr L 289, 12. 11. 1996. Till följd av att förbudet mot samlad säkerhet för cigaretter och alkohol som fraktas landvägen tratt i kralt under året har dessa transporter i större ulsråckning börjat ske lull- eller sjövägen. Detta beror på att förbudet mol samlad säkerhet inte är tvingande när varorna fraktas sjö- eller luftledes. Se årsrapporten om bedrägcribekämpning lör 1995, sida 26. Polen, Ungern, Slovakien och Tjeckien. 39 de för verkligen nationella projekten) Datasystemet planeras bli klart för användning 1998. Det bör påpekas att systemet kan färdigställas i tid endast genom att ekonomiska och mänskliga resurser (grupper ansvariga förfogande. Datoriseringsprojektet är delat i tre faser. Den första fasen, som skall avslutas vid utgången av första kvartalet 1997, rör fastställandet av de tekniska och funktionella kraven på systemet. Andra fasen (december 1996-juni 1997) rör konstruktionen av själva systemet av datautrustning och sammankopplingar). Systemet kommer att tas i bruk parallellt med det nuvarande papperssystemet i ett begränsat antal tullkontor under fyra till sex månader. Från juni 1998 kommer den tredje fasen slutligen att medföra att nätet och dess infrastruktur utvecklas till dess det omfattar samtliga tullkontor som är behöriga att utföra transitering86. (specifikationer, programvara, installationer ställs till 5. 3. 1. 2 Europaparlamentets tillfälliga undersökningsutskott Under 1996 har kommissionen upprätthållit ett tätt och aktivt samarbete med i Europaparlamentets Europaparlamentets verksamhet har skett genom ett flertal muntliga föredragningar och skriftliga inlägg. Undersökningsutskottets slutrapport kommer att offentliggöras under andra kvartalet 199788. undersökningsutskott87. Detta deltagande tillfälliga Undersökningsutskottet har hört ansvariga från de nationella tullmyndigheterna för att utreda vissa aspekter och vissa bedrägerisystem som avslöjats inom ramen för tillämpningen av transiteringsförfarandena (det gemensamma transiteringsförfarandet, förfarandet för gemenskapstransitering och TIR-förfarandet). tullmyndigheternas Förutom det förhållande att krisen för dessa förfaranden utgör en fara såväl för den inre trovärdighet har Europaparlamentet genom marknadens som utfrågningarna påvisat nödvändigheten av att upprätta ett gemensamt rättsområde89, särskilt i fall av grovt bedrägeri med inslag av organiserad brottslighet. Enligt Europaparlamentet existerar det rättsliga samarbetet endast i teorin på grund av allt för stora strukturella olikheter mellan medlemsstaterna. Ett särskilt stort problem är avsaknaden av gemensamma beviskrav, vilket förhindrar att bevis som upptagits i en medlemsstat kan godtas i samtliga medlemsstater. Europaparlamentets utredning har lagt i dagens stora olikheter mellan medlemsstaternas förvaltnings- och rättssystem. Den grova brottsligheten utnyttjar dessa skillnader och tänker ut ständigt mer förfinade bedrägerimetoder som innefattar till exempel användning av företag som täckmantel. Brottslingarna förfogar över all tänkbar förfalskningsutrustning (falska deklarationer, falska dokument, falska stämplar osv. ). Kommissionen å sin sida fortsätter med sina undersökningar och kommer att i maj 1997 lägga fram en slutrapport med ett meddelande om en övergripande reform av Omställningen sker först i "piloilunder" och utsträcks sedan till att omfatta alla länder. 87 Undersökningsutskottet inrättat genom beslut den 13. 12. 1995. Se den årliga bedrägcribekämpningsrapportcn för 1995, sida 29. 88 De teman som undersökningsutskottet ägnat särskilt intresse är utsträckning av förfarandet för gemenskapstransitering till att omfatta även VISEGRAD-länderna (från den 1 juli 1996), indrivning av tullavgifter, inbegripet den besvärliga frågan om ekonomiskt ansvar för betraktare som ställt garanti och de åtgärder som skall vidtas vid transitering sjövägen. 89 Se kapitel 1. 1. 3, sida 8. 40 transiteringsförfarandena och en handlingsplan omfattande de åtgärder som behövs för att avhjälpa kommer rekommendationerna från Europaparlamentets undersökningsutskott att tas i beaktande. de konstaterade bristerna. När sammanställs rapporten 5. 3. 2 Programmet "Tull2000" Den 19 december 1996 antog Europaparlamentet och kommissionen ett åtgärdsprogram för tullen inom gemenskapen ("Tull 2000")90 varigenom den försöksverksamhet som inleddes 199491 utvidgas och utvecklas. Detta program avser, som anges i dess artikel 8, särskilt bedrägeribekämpningen. Programmets mål är att öka tullens allmänna effektivitet och främja en enhetlig kontroll vid gemenskapens yttre gräns genom att öka insynen i tullens verksamhet och främja samarbete mellan medlemsstaternas tullförvaltningar. För närvarande råder nämligen, för en och samma vara som fraktas på samma sätt, olika kontrollrutiner och regeltolkningar vid olika tullstationer. Överträdelser beivras inte heller på samma sätt i de olika staterna. Programmet "Tull 2000" skall leda till en harmonisering av dessa förhållanden, inbegripet de arbets- och kontrollmetoder som tillämpas av tulltjänstemännen i unionen. 5. 3. 3 Preferensordningarna Kommissionen har förstärkt de bestämmelser som rör det administrativa samarbetet mellan de länder som omfattas av det allmänna preferensystemet (APS) - en självständig gemenskapsordning - och gemenskapen i dess egenskap av den part, som beviljar preferens92. I de nya bestämmelserna som trädde i kraft den 1 januari 1997 klarläggs villkoren för gemenskapens medverkan i de utredningar som behöriga myndigheter i mottagarländerna utför för att erhålla uppgifter om det verkliga ursprunget för produkter som exporteras med stöd av ursprungsintyg. Konkret har kommissionen, till ledning för tullförvaltningarna i medlemsstaterna, inrättat ett datoriserat system för överföring av avtryck från de stämplar som används för att bestyrka ursprungsintygs riktighet. Genom att medföra en snabbare informationsutbyte och göra det lättare att tyda stämpelavtrycken utgör detta datoriserade system en viktig faktor för effektivare kontroll av varors ursprung och cirkulation. Slutligen har kommissionen, i likhet med vad som redan uträttats på transiteringsområdet, förbundit sig att utarbeta ett meddelande till Europaparlamentet och till rådet om det oroande läget avseende tillämpningen av preferensordningarna. 5. 4 Direkta utgifter 1 början på 1996 tillsatte kommissionen en arbetsgrupp med uppgift att utreda de problem som är förenade med gemenskapens medverkan i program för forskning, utveckling och teknik (FoTU) i syfte att förbereda det femte ramprogrammet som skall avse tiden från kommissionens och med 199993. Detta linje med är helt initiativ i 90 Beslut nr 210/97/EG, EGT nr L 33, 4. 2. 1997. ' Se årsrapporten om bedrågeribekämpning för 1995, sida 26. 92 Kommissionens förordning (EG) nr 12/97 av den 18 december 1996 (EGT nrL9, 13. 1. 1997) om ändring av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93. särskilt av artiklarna 93, 93a och 94. 93 Gruppen har framställt en preliminär rapport. Den slutgiltiga rapporten väntas bli klar under 1997. Rapporten kommer att underställas kollegiet för godkännande och infogas i utkastet till förslag för det femte ramprogrammet. 41 bedrägeribekämpningsstrategi som syftar till att förbättra gemenskapsbestämmelserna på det ekonomiska området. Gruppens arbete är att finna lösningar på de problem som är förenade med kostnader, revision och de sanktioner som är tillämpliga då oegentligheter förekommer på FoTU-området. 1 det nya ramprogrammet överväger kommissionen att föreslå att dess ekonomiska stöd till forskning och teknisk utveckling skall utdelas enligt regler som bygger på gemenskapsrätten. I händelse av oegentligheter skall alltså administrativa sanktioner kunna tillgripas. Den juridiska lösningen bör inte endast omfatta reglerna för verkställighet av indrivningsbeslut och befogenheterna att granska förmånstagare och tredje man, utan också ange de gemenskapsrättsliga sanktioner som är tillämpliga om oegentligheter förekommer. På detta sätt skulle FoTU-sektorn, som är mycket betydande ur budgetsynpunkt, komma att få en skyddsnivå motsvarande den som gäller för de indirekta utgifterna som förvaltas av medlemsstaterna. Samtidigt kan sektorn komma att tjäna som en förebild för upprättandet av liknande skyddsnivåer inom andra områden för direkta uppgifter. 5. 5 Ömsesidig administrativ hjälp och tekniskt bistånd 5. 5. 1 På gemenskapsnivå Det förslag till rådets förordning om ömsesidig hjälp på tull- och jordbruksområdena som kommissionen framställde 199294 var vid slutet av 1996 ännu föremål för beredning i rådet och i Europaparlamentet95. Denna nya förordning kommer bland annat att skapa en rättslig grund för upprättandet av en TIS-databas. Denna bank skall innehålla uppgifter som medlemsstaterna utbyter via SCENT-nätet96. 5. 5. 2 Mellan gemenskapen och tredje land tillhandahåller gemenskapen Som ett led i sina förbindelser med vissa tredje länder (GSP, AVS, partnerländerna i i syfte att hjälpa textilavtalen) myndigheterna i i avtalen och handelsordningarna97. Gemenskapen skall även sörja för en bättre tillämpning av dessa system vid inträdet på gemenskapens territorium. tillämpa bestämmelserna tekniskt bistånd länder att i dessa Sedan 1991 arrangerar kommissionen också särskilda projekt för tekniskt stöd och utbildning inom ramen för PHARE- och TACIS-programmen. Detta sker huvudsakligen genom Eurocustoms (konsortium som omfattar unionens 15 medlemsstater och EFTA- staterna) och rör alla slag av inbegripet vissa åtgärder på bedrägeribekämpningens område98. tullverksamhet, 4 Se årsrapporten om bedrägeribekämpning lör 1994, sida 13, och för 1995, sida 28. I brist pu enighet om rättsgrunden har rådet inlett det föreskrivna förfarandet för tillämpning av förordningen. Förordningen antogs den 13. 3. 1997 [förordning (EG) nr 515/97, EGT nr L 82,22. 31997] '" "System for a Customs Enforcement Network", en datadel inom TIS (Tullinformationssystemet). 7 Kommissionen har även tillhandahållit tekniskt bistånd rörande varuklassificering till de kinesiska myndigheter som är ansvariga för tillämpningen av det bilaterala textilavtalet (denna klassificering är avgörande för tillämpningen av de kvantitativa restriktionerna). 8 Utrustning för uppspårning och tullkontroll (bland annat för kontroll av prekursorer) har även levererats till IM lARE-ländcrna för att förstärka deras möjligheter att tillämpa sina egna tullagstiftningar. Se årsrapporten om bedrägcribekämpning för 1995, sida 27. 42 Slutligen har avtal, vilka innehåller bestämmelser om ömsesidig administrativ hjälp i tullfrågor, ingåtts med ett femtiotal länder utanför gemenskapen. Dessa bestämmelser utgör en grund för att erhålla upplysningar och skriftliga bevis rörande misstänkta transaktioner. Det är alltså fråga om uppgifter som inte finns tillgängliga inom gemenskapen och som är oumbärliga för att kunna styrka bedrägeriet. Det kan också vara fråga om upplysningar om personer som organiserat kommersiella transaktioner vilka senare givit upphov till oegentligheter inom gemenskapen. Under 1996 har olika avtal trätt i kraft99 och avtal om samarbete i tullfrågor och om ömsesidig hjälp undertecknats100, liksom avtal med protokoll om ömsesidig administrativ hjälp101. Därtill har rådet antagit riktlinjer om förhandlingar rörande avtal med vissa länder om ömsesidig administrativ hjälp eller om ett protokoll om dessa frågor102. Under 1997 blir det nödvändigt att ta initiativ för att stärka samarbetet med vissa tredje länder med särskilt avseende på skyddet för de finansiella intressena i synnerhet med tanke pä gemenskapens utvidgning. 6. SKYDD FÖR DE FINANSIELLA INTRESSENA / INITIATIV AVSEENDE DE HORISONTELLA RÄTTSREGLERNA Efter 1995 års framsteg på de horisontella rättsreglernas område103 och i enlighet med strategin för bedrägeribekämpning har kommissionen fullföljt sina ansträngningar för att stärka skyddet för gemenskapens finanser och ge konkret uttryck för tanken på samarbete med medlemsstaterna. Förordningen om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför, som rådet antog den 11 november 1996, är i linje med denna målsättning104. Den process som inletts med förordningen om skydd för gemenskapernas finansiella intressen105 har redan gjort det möjligt för den lagstiftande instansen på gemenskapsnivå att gå vidare med införandet av administrativa sanktioner på jordbruksområdet106. Denna åtgärd ger konkreta möjligheter att, i enlighet med de riktlinjer som fastställs i den allmänna förordningen, föreskriva administrativa sanktioner för att skydda gemenskapens budget. Tullunionen med Turkiet, de interimistiska avtalen med Israel, Ukraina, Ryssland, Moldova. 1 00 Med Sydkorea och Förenta staterna. Med Arménien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Kirgisistan, Marocko, Uzbekistan, Slovenien och Färöarna. 102 Schweiz, Albanien och Algeriet. Utöver dessa länder pågår förhandlingar i syfte att ingå avtal med sådana bestämmelser med följande länder: Sydafrika, Kanada, Egypten, Jordanien och Libanon. Förhandlingarna med Mexiko är tillfälligt avbrutna men förhandlingarna med Japan och Hongkong har återupptagits. Ratifikationsförfarandet avseende det 1995 ingångna avtalet med Marocko och Tunisien pågår alltjämt. Återstår även att fullborda de avtal som ingåtts med Mercosur-ländcrna (Argentina, Brasilien, Paraguay, Uruguay) och med Chile. Kommissionen har anhållit om mandat att förhandla med Syrien om ett avtal av "Europa-Medelhavs"-typ. 103 Se årsrapporten om bedrägeribekämpning för 1995, kapitel 1, sida 1 Iff. 1 04 Förordningen om kontroll pä plats skall ses inom den ram som anges i artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 2988/95. 1 05 Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, EGT nr L 312, 23. 12. 1995. 1 06 Det är, bland annat, fråga om kommissionens förordning (EG) nr 887/97 om genomförandebeslämmelser för systemet med konsumtionsstöd för olivolja (EGT nr 1. 119, 16. 5. 1996). 43 Genom den konvention som ingicks den 26 juli 1995 inom ramen för avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen startade utvecklingen mot en tillnärmning av de nationella rättsliga instrumenten för att skapa ett straffrättsligt skydd för gemenskapernas finansiella intressen. Denna första åtgärd kompletteras av det arbete som utfördes under 1996, särskilt undertecknandet av ett första tilläggsprotokoll om korruption av tjänstemän. Rådet har dock inte kunnat anta ett annat protokoll som skulle komplettera konventionen. Vid mötet i Dublin i december 1996 framhöll dock rådet sin beslutsamhet att bekämpa den internationella organiserade brottsligheten, bland annat med tanke på ett förstärkt skydd för gemenskapernas finansiella intressen. Rådet bekräftade i detta sammanhang betydelsen av konventionen till skydd för gemenskapernas finansiella intressen, liksom av de protokoll som är avsedda att komplettera den. Rådet uppmanade medlemsstaterna att snarast ratificera de dokument som redan antagits. 6. 1 Förordningen om kontroller och inspektioner på platsen Vid mötet i Madrid begärde Europeiska rådet uttryckligen att förordningen om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter107 skulle antas före utgången av juni månad 1996. Samförstånd om dokumentet nåddes vid sammanträde med Ekofin-rådet den 3 juni 1996 och Europaparlamentet godkände förordningsförslaget den 24 oktober 1996 efter en förnyad begäran från rådet108. Denna förordning innebär ett stort framsteg när det gäller att inrätta effektiva instrument tor att bedrägeribekämpningen. för bedrägeribekämpningen och en förstärkning av de medel kommissionen förfogar över för förebyggande och bekämpning av grov ekonomisk brottslighet. Förordningen innebär också stort steg ett 6. 1. 1 Förordningens tillämpningsområde Förordningen är avsedd att tillämpas på alla verksamhetsområden inom gemenskaperna. Dessa bestämmelser ger kommissionen nytt rättsligt stöd för att utföra särskilda "bedrägeribekämpnings-kontroller" hos ekonomiska aktörer i jakten på oegentligheter. De kompletterar de tidigare rättsliga grunderna i sektorsbundna bestämmelser som rör "traditionella" kontroller av gemenskapsrättens tillämpning. De omständigheter under vilka kommissionen kan ingripa har angivits med noggrannhet och utan att medlemsstaternas ansvar påverkas. Medlemsstaterna förblir primärt ansvariga när det gäller skyddet av de finansiella intressena. Kontroller på plats som utförs med stöd av denna forordning företas i ett bestämt syfte, nämligen att avslöja bedrägerier och oegentligheter på alla gemenskapens verksamhetsområdenl,w. I enlighet med subsidiaritetsprincipen kan kommissionen utföra kontroller pä platsen i sädana full där kommissionen är bäst skickad att bidra med ett "mervärde" det vill säga i fall av grova, transnationella och invecklade oegentligheter samt i de särskilda fall där det - som 1 °7 Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, EGT nr L 292, 25. 111996. 108 Europaparlementets olika yttranden om förslaget till förordning har publicerats i EGT nr C 166 av den 10. 6. 1996 och i EGT nr C 347 av den 18. 11. 1996. 0 Med undantag för mervärdesskatt (moms) och de områden som saknar ekonomiska effekter pä unionens budget. Enligt kommissionens första förslag skulle även momsfrågor omfattas av förordningens tillämpningsområde. 44 saken uttrycktes vid Europeiska rådets möte i Madrid - är nödvändigt att garantera en likvärdig skyddsnivå för gemenskapens finansiella intressen i alla medlemsstater. 6. 1. 2 Genomförandet av kontrollerna Kontroller och inspektioner på plats utförs när det finns anledning att misstänka110 att oegentligheter begåtts. Dessa undersökningar, som inleds på kommissionens initiativ, syftar till att samla de uppgifter som behövs för att kunna beivra överträdelserna. I enlighet med partnerskapstanken och för att erhålla all nödvändig hjälp och medverkan, även vid brådskande kontroller, föreskrivs dels att kommissionen på förhand skall underrätta de berörda medlemsstaterna, dels att de nationella myndigheterna skall delta i de kontroller som kommissionen förberett och verkställer. Det är inte möjligt att arbeta effektivt utan nära och lojalt samarbete i den anda som avses i artiklarna 5 och artikel från 209a i EG-fördraget. Förordningen anger ställningen för de kontrollanter kommissionen som är behöriga att utföra och delta i kontroller. Det ges också en möjlighet att vid behov anlita specialistföretag för tekniskt bistånd. Kontroller kan enligt förordningen utföras hos sådana ekonomiska aktörer som är mottagare eller betalningsskyldiga i förhållande till gemenskapens budget (utgiftssidan respektive inkomstsidan), men även hos andra berörda aktörer (leverantörer, speditörer, försäkringsbolag osv. ) för att tillse att inget åsidosätts vid inhämtningen av upplysningar i den sak som kontrollen avser111. Detta gör det lättare att söka efter den information som behövs. Av denna anledning har gemenskapens kontrollanter i samma utsträckning som nationella tjänstemän tillgång till information och dokument om de händelser som utreds. De har rätt att ta stickprov och förordningen ger också kommissionens tjänstemän - som är bemyndigade till det i behörig ordning - tillträdesrätt till lokaler som används yrkesmässigt i samma utsträckning som nationella kontrollanter. Om det är nödvändigt kan de ta hjälp av medlemsstaten för att kunna fullgöra sina kontroller och inspektioner på platsen. 6. 1. 3 Uppföljning av kontrollerna Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om resultatet av dess kontroller och inspektioner på plats. Ett helt ny företeelse av avgörande betydelse är att de rapporter som kommissionens kontrollanter upprättar med ledning av de uppgifter som inhämtats vid kontrollen på plats kan användas som bevis vid administrativa och rättsliga förfaranden i den berörda medlemsstaten. Rapporter som upprättats av kommissionens kontrollanter skall ha samma bevisvärde som rapporter upprättade av nationella kontrollanter. Det arbete som utförs av kommissionens kontrollanter kommer att underlätta indrivningen av de berörda beloppen liksom de straffrättsliga påföljderna genom tillämpning av effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner112. 1 10 Artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 2185/96. 1 ' ' Avseende de uppgifter som kommissionen inhämtar gäller tystnadsplikt. Uppgifterna omfattas även av de regler som gäller för skydd av personuppgifter. 1 12 Se dom av den 21 september 1989 i mål 68/88. 45 6. 2 Verksamheten inom ramen för avdelning VI i EU-fördraget Året 1995 avslutades med en utfästelse om att komplettera konventionen om skydd för gemenskapens finansiella intressen. Två utkast till tilläggsprotokoll var då aktuella. Det första protokollet avsåg korruption som skadar eller kan skada Europeiska gemenskapernas finansiella intressen. Det andra protokollsutkastet rörde upprättandet av särskilda regler för det rättsliga samarbetet och undersökningar vid gränsöverskridande eller internationella bedrägerier. Vid sitt möte i Madrid i december 1995 begärde för övrigt Europeiska rådet att dessa ansträngningar för att komplettera konventionen skulle slutföras såväl vad avser beivrandet av korruption av tjänstemän (nationella tjänstemän eller gemenskapstjänstemän) som på området för det rättsliga samarbetet. 6. 2. 1 Det första tilläggsprotokollet om korruption av tjänstemän Den organiserade brottslighetens förmåga till bestickning utövas ibland vid bedrägerier som är till skada för Europeiska gemenskapernas finansiella intressen. Dessa handlingar är ofta av transnationell karaktär vilket innebär att de kan omfatta såväl nationella tjänstemän som gemenskapstjänstemän. Detta första tilläggsprotokoll om bekämpningen av korruption som skadar gemenskapernas finansiella intressen, som togs på initiativ av rådets dåvarande ordförandeland Spanien i nära samarbete med kommissionen, undertecknades av medlemsstaternas justitieministrar den 27 september 1996m. Protokollet gäller även överträdelser som begås av eller riktas mot ledamöter av kommissionen, av Europaparlamentet, domstolen eller revisionsrätten i utövandet av deras ämbete i det dessa jämställs med ministrar i medlemsstaternas regeringar, ledamöter av de parlamentariska församlingarna samt medlemmar av medlemsstaternas högsta rättsliga instanser samt av medlemsstaternas nationella revisionsmyndigheter. förekomma på verksamhetsområden inom Europeiska Korruption kan även gemenskaperna som saknar direkt samband med bedrägeri i sträng mening. Av denna anledning beslöt det italienska ordförandeskapet, efter att protokollet utarbetats under rådets spanska ordförandeskap, att genom en konvention utvidga denna ordning till att omfatta alla korruptionshandlingar. Enighet måste nås om en ordalydelse som går utöver endast skyddet av de finansiella intressena och omfattar ett generell bekämpning av korruption. Det bör framhållas att ett protokoll som fastställer domstolens roll avseende skyddet för gemenskapernas finansiella intressen och inom ramen för tullinformationssystemet den 29 november 1996 undertecknats av Europeiska rådet i dess sammansättning med medlemsstaternas justitieministrar114. Härigenom kan medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning inhämta förhandsavgörande från domstolen angående tolkningen av denna konvention. Det är endast denna punkt - domstolens förhandstolkning - som ännu återstår att lösa i fråga om konventionen om korruption. införa möjligheten att på sätt som de lämpligt finner 1 13 EGT nrC 316, 23. 10. 1996. 114 Inom ramen för TIS skall domstolen kunna avge förhandsavgöranden angående tolkningen av konventionen om datoranvändning på tullområdet. Ett annat protokoll om domstolens förhandsavgöranden angående tolkningen av konventionen om upprättandet av europeisk polisbyrå (Europol) undertecknades den 23. 7. 1996 (EGT nr C 299, 9. K). 1996). 46 6. 2. 2 Protokollet om straffrättsligt skydd av de finansiella intressena inom den innehåller vissa straffrättsliga Den 19 januari 1996 underställde kommissionen rådet ett förslag till ett andra tilläggsprotokoll till konventionen om skyddet av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen115. Protokollet frågor som avlägsnats ur konventionen för att det skulle vara möjligt för ordförandeskapet att slutföra arbetet med konventionen tid som Europeiska rådet föreskrivit. Avsikten med kommissionens förslag var ursprungligen att lösa de praktiska svårigheterna, då särskilt de känsliga problemen om juridiska personers straffrättsliga ansvar, om "penningtvätt" av vinningen från bedrägerier som begåtts till förfång för gemenskapernas budget, det ömsesidiga erkännandet av bevis, rättsligt samarbete samt central samordning av beivrandet116. Enligt kommissionen måste dessa frågor lösas för att gemenskapernas finansiella intressen fullt ut skall kunna skyddas. Detta tilläggsprotokoll skulle som ett komplement till konventionen och tillsammans med förordningen om kontroller och inspektioner på platsen, kunna utgöra en sammanhängande helhet och förbinda de administrativa kontrollerna med de straffrättsliga sanktionerna. Debatten om dessa frågor har inte varit lätt. Det har inte varit möjligt att bibehålla den inledningsvis höga ambitionsnivån för det protokoll som kommissionen föreslagit. En överenskommelse har dock kunnat nås i ett antal frågor (såsom juridiska personers ansvar, penningtvätt och kommissionens bistånd till nationella rättsvårdande myndigheter i samband med utredningar som rör bedrägerier, penningtvätt och korruption) och rådet bör kunna avsluta ärendet innan det nederländska ordförandeskapet avslutas 1997. De frågor som avförts från det ursprungliga förslaget är ännu aktuella för rådet och bör, enligt kommissionen, att tas in i ett nytt protokoll för att följa rådets uppmaning från Madrid-mötet. Då begärde rådet uttryckligen att dessa ansträngningar skulle drivas vidare så att konventionen kan kompletteras, särskilt i avsikt att skapa de medel för rättsligt samarbete som är nödvändiga för att skydda Europas finanser. 1 '5 Dok. K. OM(95) 693 slutlig, EGT nr C 83 (20. 3. 1996). 116 c-Se årsrapporten om bedrägeribekämpning för 1995, sidorna 17 och 18. 47 TABELL 1 EGNA TRADITIONELLA MEDEL 1993-1996 OEGENTLIGHETER som MEDLEMSSTATERNA anmält formellt* KOMMISSIONENS UTREDNINGAR i samarbete med MEDLEMSSTATERNA ANTAL FALL 1993; I 1994 | 1995 | 1996 145 r--™™-. 12° 111 1993 l 1994 | 1995 l 1996 ^ i - à l i l p J I J il | -1995 l 199* < BELOPP i miljoner ecu 467 WÊÊÊKÊÊ 421 288 ^^^^^M 289 290 320 WÊMKÊBB 101 ^^^t^t 500 475 450 425 400 375 350 325 300 276 250 225 200 175 150 125 100 75 50 25 ' Förordning (EEG) nr 1552/89: Inbegripet prognos för andra halvåret 1998. 48 EUGFJ - GARANTI 1993-1996 TABELL 2 OEGENTLIGHETER som MEDLEMSSTATERNA anmält formellt* KOMMISSIONENS UTREDNINGAR i samarbete med MEDLEMSSTATERNA 1994 1995 1996 1993 1994 1995 1993: 1994 1995 BELOPP i miljoner ecu 99 72 26 142 Enligt förordning (EEG) nr 595/91. 49 TABELL 3 STRUKTURINGREPP 1993 -1996 OEGENTLIGHETER som MEDLEMSSTATERNA anmält formellt* KOMMISSIONENS UTREDNINGAR i samarbete med MEDLEMSSTATERNA ANTAL FALL 1993 1994 1995 1996 112 BELOPP i miljoner ecu WH!"» Ä! «te AW iiiiiiiinraii ui. iu. iiiu. a i j m II. IIIIII. < ' -' ; 8 T &v^ «•» M. im. » Enligt förordningarna (EEG) nr 1681/94 och 1831/94 (utom fall i Italien och Nederländerna under fjärde kvartalet 1996). 50 TABELL 4 DIREKTA UTGIFTER 1993 -1996 KOMMISSIONENS UTREDNINGAR med hjälp av medlemsstaternas myndigheter ANTAL FALL BELOPP i miljoner ecu 51 Tabell 5 Hur GEMENSKAPENS BUDGET för 1996 SAMMANLAGT PÅVERKAS av de OEGENTLIGHETER som anmälts under 1996 1&584qjiljoner ecu Oegentligheter som anmälts av medlemsstaterna 320 miljoner ecu 2,36% Oegentligheter som avslöjats av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna 467 miljoner ecu 3,44% Oegentligheternas sammanlagda påverkan 787 miljoner ecu 5,80% Utgittçr i samband med Oegentligheter som anmälts av medlemsstaterna 64 miljoner ecu 0,26% Oegentligheter som avslöjats av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna 88 miljoner ecu 0,36% Oegentligheternas sammanlagda påverkan 152 miljonerecu 0,62% Utgifter på jordbruksområdet £UGFJ-garanti1996 Oegentligheter som anmälts av medlemsstaterna 42 799 miljoner ecu '• '"' " "• 204 miljoner ecu 0,48% Oegentligheter som avslöjats av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna 142 miljoner ecu 0,33% Oegentligheternas sammanlagda påverkan 345 miljoner ecu 0,80% Allmän anmärkning: De fall av oegentligheter som upptäckts och anmälts under 1996 avser ofta tidigare räkenskapsår. 52 EUGFJ - GARANTI OEGENTLIGHETER ANMÄLDA 1996 TOTALT TABELL 6 un OJ Förordning (EEG) nr 595/91 ANTAL FALL B E L O PP i eCU (december 1996) Anmälda Avslutade Under utredning Anmälda Återvunna Ännu ej återvunna BELGIQUE DANMARK DEUTSCHLAND ELLAS ESPANA FRANCE IRELAND ITALIA NEDERLAND ÖSTERREICH PORTUGAL SUOMI SVERIGE UNITED KINGDOM 22 40 479 196 122 76 30 476 128 14 53 5 58 245 10 32 218 176 11 21 23 102 69 14 6 5 57 135 12 8 261 20 111 55 7 374 59 0 47 0 1 110 2. 439. 279 553. 498 25. 504. 762 1. 361. 106 16. 487. 337 5. 096. 471 7. 383. 760 123. 503. 793 10. 130. 519 0 7. 045. 267 106. 969 21. 390 4. 157. 736 20. 803 516. 270 4. 247. 835 56. 403 203. 633 340. 798 6. 579. 153 1. 548. 069 1. 103. 747 0 106. 328 106. 969 12. 506 1. 561. 884 2. 418. 476 37. 228 21. 256. 927 1. 304. 703 16. 283. 704 4. 755. 673 804. 607 121. 955. 724 9. 026. 772 0 6. 938. 939 0 8. 884 2. 595. 852 TOTALT 1. 944 879 1. 065 203. 791. 887 16. 404. 398 187. 387. 489 Anm. : Enligt uppgift har inga oegentligheter över 4 000 ecu upptäckts i Luxemburg. Förordning (EEG) nr 595/91 EUGFJ - GARANTI OEGENTLIGHETER ANMÄLDA 1996 - EFTEROMRADEN TABELL 7 OMRÅDE BE FALL BELOPP A B OK FALL BELOPP DE BELOPP A B FALL A 8 EL FALL BELOPP ES BELOPP A ••:;. ; 8 FALL A B FR FALL BELOPP A B m FALL BELOPP A B MONETÄRA UTJAMMNQSBELOPP t SPANADSVAXTER OCH SILKESMASKAI ÖVRIGA JORDBRUKSOMRÅDEN 1 16 0 1 1 3 1 1 9 3 7 32 32 301 0 301 0 11 0 0 1. 507 1. 507 152 0 431 147 0 431 3 5 10 0 10 2 6 2 7 0 0 0 2 13 10 4 90 129 11 106 0 106 0 0 830 672 127 102 62 62 1. 716 1. 597 1. 255 1. 253 1 12 0 Î 190 190 2 2 1 4 10 1 5 5 5 "V". 43 43 18 35 868 824 0 0 9 9 f 27 81 2 12. 732 11. 726 5. 631 4. 953 71 26 138 0 52 2. 034 1. 602 1 83 203 83 203 17 38 1 8 10 23 1 21 98 18 120 13 9 47 212 553 17 6 4 1 1 2 3 6 6 2 10 29 7 1 23 7 126 117 2. 303 1. 033 2. 289 983 1. 059 5. 856 25 921 17 4. 351 9 25 4 4 147 147 12 54 59 113 43 169 347 12 5 7 92 0 97 270 1. 575 1. 575 816 816 3. 647 3. 621 12 15 1. 831 1. 831 11 1. 702 1. 675 2 718 6. 659 718 83 0 0 2 615 615 A = Belopp totalt | B * Ännu q étervmmt ~~\ 2. 439 2. 418 40 37 479 25. 505 21. 255 196 1. 361 1. 305 122 16. 486 14. 729 76 5. 096 4,755 30 7. 383 805 OMRÅDE FALL A B FALL A B FALL * B fALL A B FALL A B FALL FALL A B FALL BELOPP NL BELOPP ÖS BELOPP PO BELOPP SU BELOPP SV UK BELOPP EEG TOTALT BELOPP A " • -. ' 0. '* 0 1 0 0 1 5 0 1 22 22 5 1 13 0 4 33 16 1 31 4 6 7 2 1 652 4. 077 3. 666 0 540 25 128 0 203 7 35 780 754 29 7 0 0 1 1 0 0 0 0 8. 860 11 63 38 652 4. 086 4. 400 8. 860 19. 720 18. 963 25 25 2. 248 2. 248 28. 259 28. 211 8 39 1. 096 1. 096 12 0 0 4. 462 4. 126 55. 254 55. 254 17 2. 996 2. 768 3 4 11 2 3 3 26 19 19 3. 013 3. 013 2. 915 2. 915 162 162 40 59 40 59 814 708 123. 504 121. 956 128 10. 131 9. 027 14 0 0 53 7. 044 6. 938 1 3 1 S Anm. : Enligt uppgift har inga oegentligheter över 4 000 ecu upptäckts i Luxemburg. 5 1 10 10 1 2 66 35 31 31 4 28 125 478 78 89 126 231 217 252 124 0 12 100 125 147 190 529 581 1. 230 1. 249 3. 013 3. 27S 4. 859 6. 470 8. 543 16. 199 19. 745 19. 966 22. 833 32. 119 62. 603 B 0 0 38 120 147 190 286 238 420 415 3. 013 3. 197 3*634 5. 800 7. 599 14. 548 18. 988 18. 816 14. 769 32. 000 61. 601 44 513 281 4 3 49 41 0 0 59 274 134 248 122 877 767 438 468 83 0 0 0 8 1 0 2 0 0 9 0 0 36 44 473 1. 076 329 672 9 2 11 11 24 107 OJ 58 22 9 245 4. 158 2. 585 1. 944 203. 789 185. 819 AGG OCH FJÄDERFAKÖTT FISK OCH FISKPRODUKTER SÄRSKILD KATASTROFHJÄLP FAR- OCH GETKÖTT EJ SPECIFICERADE OMRÅDEN GRISKÖTT SOCKER OCH ISOGLUKOS LIVSMEDELSHJÄLP PROTEINGRÖDOR PRODUKTER UTANFÖR BILAGA H ANDRA ÅTGÄRDER - EUGFJ-GARANT1 VINODUNGSPRODUKTER FRUKT OCH GRÖNSAKER TOBAK NOTKÖTT MJÖLK OCH MJÖLKPRODUKTER OLJOR OCH FETTER SPANNMÅL OCH RIS TOTALT 1 1 3 1 5 7 1 2 22 IT MONETÄRA UTJAMNINGSBELOPP SPANADSVAXTER OCH SILKESMASKA R ÖVRIGA JORDBRUKSOMRÅDEN AGG OCH FJÄDERFAKÖTT FISK OCH FISKPRODUKTER SÄRSKILD KATASTROFHJÄLP FAR-OCH GETKÖTT EJ SPECIFICERADE OMRÅDEN GRISKÖTT SOCKER OCH ISOGLUKOS LIVSMEDELSHJÄLP PROTEINGRÖDOR PRODUKTER UTANFÖR BILAGA II ANDRA ÅTGÄRDER - EUGFJ-GARANT1 VINODUNGSPRODUKTER FRUKT OCH GRÖNSAKER TOBAK NOTKÖTT MJÖLK OCH MJÖLKPRODUKTER OUOR OCH FETTER SPANNMÅL OCH RIS TOTALT 4 230 33 10 89 1 8 85 15 476 TABELL 8 EUGFJ - GARANTI GEN avs TTLIGH ETE R $95/91 mmM/M. Anmälda totalt Återvunna tota» Bärs* av EUGFJ-garantl Bärs" av medlemsstaten BELGIQUE DANMARK DEUTSCHLAND ELLAS ESPANA FRANCE IRELAND ITALIA NEDERLAND PORTUGAL UNITED KINGDOM TOTALT 155 409 1,753 92 204 884 149 1. 145 662 80 1. 345 6. 878 100% 116 300 1. 434 54 141 765 114 271 624 66 1. 158 5. 043 7 89 94 40 1 2 66 299 2 2 1 17 28 Annu ej återvunna s»r M-M > 32 19 220 38 63 77 32 874 35 14 104 1. 508 22% 100% På medlemsstatens Prövas RÄTTSLIGT begäran: bärs av EUGFJ-gannti 2 7 92 23 18 15 237 1 1 4 6 9 52 0 0 11 14 0 9 5 87 400 193 27% 13% Anmälda totalt Återvunna totalt Bärs* av EUGFJ-garanti Bärs* av medlemsstaten Ännu ej återvunna På medlemsstatens Prövas begäran: bärs av RÄTTSLIGT EUGFJ-garantl B E L O PP X 1 0 00 eCU {december 199$} BELGIQUE DANMARK DEUTSCHLAND ELLAS ESPANA FRANCE IRELAND ITALIA NEDERLAND PORTUGAL UNITED KINGDOM TOTALT 6. 300 1. 347 53. 295 3. 720 8. 600 39. 245 1. 078 1. 625 19. 643 5. 195 21. 709 18. 208 15. 462 22. 053 151. 260 1. 849 5. 437 33. 699 13. 590 462. 689 31. 940 4. 856 742 34. 432 14. 125 777. 268 133. 892 64. 910 1. 109 17 2. 806 36 100% 17% 8% S'(1-2-3^) 5. 442 12. 104 30. 513 771 3. 812 12. 934 8. 355 440. 980 13. 472 4. 114 16. 042 548. 539 2 28. 207 13 23 224 1. 459 29. 928 4% 2. 071 10. 711 12. 937 999 1. 281 10. 368 706 7. 176 2. 727 225. 841 1. 295 184 23 263. 671 Oindrivbart: formellt beslut inom ramen för bokslutet: förordning (EEG) nr 729/70 100% 48% 5% 55 TABELL 9 STRUKTURINGREPP 1994-1996 FÖRORDNING (EEG) NR 1681/94 Tredje och fjärde B E L O PP i e cu kvartalet 1994 Antti fall Anmälda totat Återvunna totalt Saldo Belgique/Beigië Danmark Deutschiand Eilas Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Portugal United Kingdom • •sLAaiiiiiiaf'i! 1 6 41 10 2 10 0 0 8 1 79 8. 717 157. 949 2. 909. 579 389. 284 82. 798 1. 454. 432 0 0 429. 782 81. 884 0 16. 164 844. 441 12. 137 72. 148 0 0 0 8. 717 141. 785 2. 065. 138 377. 147 10. 650 1. 454. 432 0 0 237. 548 192. 234 ISiÄi 0 i i5l l ! ? y ! l! 81. 884 wm%*;M7 Ar 1995 Belgique/België Danmark Deutschiand Elias Espana France Ireland itaiia Luxembourg Nederland Portugal United Kingdom Totalt 1995 Ar 1996 Autriche Belgique/België Danmark Deutschiand Elias Espana Finlande France Ireland Italia Luxembourg Nederland Portugal Suède United Kingdom Totalt 1996 ùokument totalt Antal fall AhmWda totalt Återvunna totalt Saldo 0 21 58 46 0 0 5 0 13 44 7 194 0 0 0 12. 438. 851 242. 872 12. 195. 979 2. 517. 817 1. 495. 098 1. 022. 719 19. 700. 341 7. 931. 171 11. 769. 170 0 0 4. 583. 426 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4. 583. 426 0 0 2. 573. 264 279. 364 2. 293. 900 1. 759. 366 43. 573. 065 561. 822 10,610. 327 1. 197. 544 33. 062. 738 Antal fall Anmälda totalt Återvunna totalt Saldo 0 6 1 52 23 34 0 30 9 42 0 0 87 7 6 297 Antal fall $70 0 264. 580 104. 936 14. 935. 572 1. 701. 942 3. 182. 165 0 1. 271. 486 97. 921 0 59. 715 0 921. 992 529. 944 767. 561 0 226. 806 93. 971 0 204. 865 104. 936 14. 013. 580 1. 171. 998 2. 414. 604 0 1. 044. 680 3. 950 24. 405. 863 6. 525. 728 17. 880. 135 0 0 0 0 0 0 10. 779. 078 20. 869 925. 102 20. 869 9. 853. 976 0 7. 112. 658 63. 877. 070 1. 334. 152 11. 405. 840 5. 778. 506 52. 471. 230 Anmälda latalt Återvunna totalt wzm. m 3&. m,m Saldo $$M$M$ (Utom fall i Italien och Nederländerna under fjärde kvartalet 1996) (-) Anmälan saknas. (0) Enligt anmälan förekommer inga fall eller har beloppet ej fastställts. 56 FÖRKORTNINGAR APS: Allmänna preferenssystemet COCOLAF: Rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen EEG: EFS: EG: Europeiska ekonomiska gemenskapen Europeiska socialfonden Europeiska gemenskapen (den benämning som används efter att Fördraget om Europeiska unionen trätt i kraft) EGSR: Gemenskapens stödramar EGT: Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT serie L, EGT serie C) EKSG: Europeiska kol- och stålgemenskapen ERUF: Europeiska regionala utvecklingsfonden EUF: Europeiska utvecklingsfonden EUGFJ: Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (Garantisektionen: EUGFJ- garanti, Utvecklingssektionen: EUFGJ-utveckling) Early Warning System (systemet med information i förväg) Finansiellt instrument för utveckling av fisket EWS: FIUF: FoTU: Forskning och teknisk utveckling GJP: NGO: PHARE: SCAF: SCENT: SEM2000: Gemensamma jordbrukspolitiken Icke-statlig organisation Gemenskapsprogram för stöd till ekonomisk strukturomvandling i länderna i Central- och Östeuropa Utskott (under COCOLAF) för bedrägeribekämpning (på den indirekta beskattningens område) System for a Customs Enforcement NeTwork Kommissionens kampanj för att med sikte på år 2000 förbättra förvaltningen av gemenskapens anslag (Sound and Efficient Management - Sund och effektiv förvaltning) TACIS: Gemenskapsprogram för bistånd till ekonomiska reformer och ekonomisk T1R: TIS: UCLAF: återuppbyggnad i de nya oberoende staterna och Mongoliet Transports Internationaux Routiers (internationella vägtransporter) Tullinformationssystemet Enheten för samordning av bedrägeribekämpningen (direktorat i organisationsplanen för kommissionens generalsekretariat) 57 ISSN 1024-4506 KOM(97) 200 slutlig DOKUMENT SV 09 08 10 Katalognummer : CB-CO-97-207-SV-C ISBN 92-78-19636-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 5?