title: Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 02. 05. 1997 KOM(97) 159 lopull. 97/0121 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUKSEKSI NEUVOSTON SUOSITUS EUROOPPALAISESTA YHTEISTYÖSTÄ KORKEAKOULUOPETUKSEN LAADUN ARVIOINNISSA (komission esittämä) I. JOHDANTO PERUSTELUT 1. Korkeakouluopetuksen laatu on osoittautunut erittäin tärkeäksi asiaksi niin jäsenvaltioille kuin korkeakouluille itselleenkin. Euroopan yhteisön kannustus, tuki ja kansallisten toimenpiteiden täydentäminen voivat edistää tehokkaasti koulutuksen laadun kehittämistä tällä alalla. on ensiarvoisen 2. Komission annettua korkeakouluopetusta koskevan muistion1 ja jäsenvaltioiden esitettyä sitä koskevat huomautuksensa asiasta käytiin laajaa keskustelua2, jolloin kävi ilmi, että laadulla monipuolistuvassa tärkeä merkitys korkeakouluopetuksessa. Kävi myös selvästi ilmi, että pelkästään tutkimuksen tieteellisen laadun ja opetushenkilökunnan arvioiminen ei enää takaa opetuksen laatua, vaan että olisi yhtä opetusmenetelmien, hallintomenetelmien, rakenteiden ja viestinnän laadun arvioimiseen. Myös arvioinnin merkitystä strategisessa johtamisessa ja arvioinnin kulttuurista ulottuvuutta korostettiin. Tehokkaiden ja sopivien eurooppalaiseen yhteistyöhön ja kansainväliseen kokemusten vaihtoon an/soinnin asiantuntijoiden verkoston luomiseen suhtauduttiin myönteisesti. perustuvien menetelmien koulutusohjelmien käyttöönottoon kuten myös rakenteen, ryhdyttävä jatkuvasti lailla 3. Muistion tulosten ja ERASMUS-ohjelman puitteissa tehdyn monivuotisen yhteistyön perusteella neuvosto3 ja siinä kokoontuneet opetusministerit totesivat marraskuussa 1991, että olisi kehitettävä yhteisön toimia korkeakouluopetuksen laadun arvioinnin alalla. Opetusministerit olivat sitä mieltä, että moninaisia kansallisia arviointimenetelmiä voitaisiin kehittää käyttämällä hyväksi eurooppalaisia kokemuksia laadun arvioinnista asettamatta kuitenkaan kyseenalaisiksi jäsenvaltioiden toimivaltaa ja velvollisuuksia ja korkeakoulujen tuolloin laadun arviointimenetelmiä, esitettiin yleiskatsaus arvioinnin jäsenvaltioissa käytettyjä "perinteisistä menetelmistä" ja "uusista menetelmistä". Koska tämä tutkimus osoitti, että kiinnostus korkeakouluopetuksen laatua kohtaan oli kasvamassa ja että jo käytössä olevissa "uusissa menetelmissä" oli yhtäläisyyksiä, komissio toteutti yhteistyössä jäsenvaltioiden teknisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa kaksi yhteisön pilottihanketta, toisen tieteiden alalla ja toisen viestinnän/tiedotusopin ja taiteen/teollisen muotoilun alalla. Näihin hankkeisiin osallistui (sekä neljä oppilaitosta islannista ja Norjasta). itsenäisyyttä. Eräässä komission jäsenvaltioista 42 oppilaitosta tutkimuksessa4, joka koski 4. Kun komissio 1990-Iuvun alkupuolella aloitti edellä mainitut hankkeet, vain muutamassa Euroopan maassa harjoitettiin järjestelmällistä korkeakoulujärjestelmän arviointia. Näiden hankkeiden tavoitteena olikin lisätä tietoisuutta tarpeesta arvioida korkeakouluopstusta tuoda Euroopassa, kehittää arviointimenetelmiin mukaan eurooppalainen ulottuvuus, tukea kokemusten vaihtoa ja edistää tutkintotodistusten ja opiskelukausien vastavuoroista tunnustamista edistämällä oppilaitosten välistä yhteistyötä ja vahvistamalla keskinäistä luottamusta siten, että ymmärretään paremmin muissa kulttuuriympäristöissä opetettavia koulutusohjelmia. jo olemassa olevia kansallisia arviointimenetelmiä, 1 KOM(91) 349 lopullinen 2 Mikä on korkeakouluopetuksen tulevaisuus Euroopan yhteisössä? Muistion perusteella laaditut vastaukset. Inhimillisiä voimavaroja, koulutusta ja nuorisoa koskevan Task force -työryhmän tutkimus N:o 2, Luxemburg 1993 3 liYVLN:oC 321, 12. 12. 1991, s. 2 4 Laadunhallinta ja laadunvarmistus eurooppalaisessa korkeakouluopetuksessa. Menetelmät ja mekanismit. Inhimillisiä voimavaroja, koulutusta, ammatillista koulutusta ja nuorisoa koskevan Task force -työryhmän tutkimus N:o 1, Luxemburg 1993 L laadun arviointiin tietyssä oppiaineessa 5. Pilottihankkeet korkeakouluopetuksen laadun arvioimiseksi toteutettiin vuosina 1994 ja 1995 yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Hankkeissa la oppilaitoksessa keskityttiin opetuksen unohtamatta mahdollista vuorovaikutusta ja korkeakoulujen hallinnon välillä. Menetelmä perustui neljään periaatteeseen, jotka olivat yhteisiä Euroopassa (Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) hankkeen suunnitteluhetkellä käytössä olleille arviointimenetelmille. Hankkeiden tavoitteet, menetelmät ja organisointi kirjattiin oppaaseen "Suuntaviivat hankkeisiin osallistuvia oppilaitoksia varten", joka käännettiin kaikille yhteisön kielille ja toimitettiin kaikille pilottihankkeeseen osallistujille. tutkimustoiminnan 6. Korkeakoulujen, asiantuntijoiden, viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen välillä käytiin pilottihankkeiden toteuttamisaikana Euroopan laajuista keskustelua, jonka tulokset tiedotteeseen5. sisältyivät Edith Cressonin yhteisön avustaneen Tiedotteeseen hallintoryhmän ja toteuttamiseen oltiin laajalti tyytyväisiä. Osanottajat ilmaisivat vakaan aikomuksensa jatkaa yhteistyötä soveltaa kaikkien maiden pilottihankkeissa käyttöön ottamia rakenteita riippumatta siitä, oliko niillä jo omia laadunvarmistamiskäytäntöjä. liittyi komissiota pilottihankkeiden laatima kertomus. Yhteisön pilottihankkeiden aloittamiseen toimielimille osoittamaan ja kokemusten vaihtoa toteuttamisessa sekä 7. Koulutusneuvosto ilmaisi komissiolle tyytyväisyytensä sen saavuttamasta edistyksestä 6 päivänä toukokuuta 1996 pitämässään kokouksessa, jossa tiedote pilottihankkeiden tuloksista esitettiin, ja totesi komission aikovan esittää ehdotuksen suositukseksi, joka olisi samansuuntainen kuin esitetty tiedote6. II. TAUSTAA 8. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VIII osaston uudessa 3 luvussa määritellään yhteisön tärkeä rooli korkealaatuisen koulutuksen kehittämisessä, johon ei sisälly jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista, ja vahvistetaan jäsenvaltioiden vastuu opetuksen sisällöstä ja omien koulutusjärjestelmiänsä järjestämisestä. Vapaan liikkuvuuden takaamiseksi yhtenäismarkkinoilla on oltava avoin koulutusalue, jolla tutkinnot tunnustetaan vastavuoroisesti. Kansainvälinen liikkuvuus ja yhteistyö ovat edellytyksiä korkealaatuiselle koulutukselle, jonka puitteissa yksilö pystyy vastaamaan ja voi käyttää hyväkseen eurooppalaisiin mahdollisuutta liikkua vapaasti koko yhteisössä. Yhteisön vuodesta 1986 lähtien toteutetut liikkuvuusohjelmat koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla ovat yhä selvemmin osoittaneet, että liikkuvuus ja yhteistyö Euroopan eri osien välillä ovat osaltaan syventäneet erilaisia kansallisia koulutusjärjestelmiä koskevaa tietämystä ja ymmärrystä, lisänneet avoimuutta ja vahvistaneet keskinäistä luottamusta, ja auttaneet siten poistamaan tutkintojen ja kelpoisuusvaatimusten tunnustamisen tiellä olevia esteitä. Komission äskettäin julkaisemassa vihreässä kirjassa7, jonka nimi on Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet, myönnetään, että liikkuvuudelle on vielä lukuisia esteitä. ja maailmanlaajuisiin vaatimuksiin 5 " SEC(96) 800 Euroopan unionin neuvoston 1920. istunnon pöytäkirja "Koulutus" [SI (96) 428] 7 KOM(96) 462 lopullinen 9. Korkeakouluopetuksen laadun arviointi ja varmistus sekä laatua koskeva kansainvälinen yhteistyö kuuluvat tähän perinteeseen. Ne edistävät jatkuvasti vuorovaikutusta vapaan liikkuvuuden, korkealaatuisen koulutuksen ja keskinäisen ymmärryksen parantamisen välillä. avoimuuden sekä ja laadunarviointi- laadunvarmistusmekanismien Pysyvien käyttöönottaminen jäsenvaltioissa ja eurooppalaisen yhteistyön vakiinnuttaminen tuottavat laadullista lisäarvoa: jäsenvaltioiden korkeakoulut voivat valtiosta riippumattomien järjestöjen ja ryhmien tukemina arvioida, mitä vahvuuksia ja heikkouksia niillä on eri oppiaineillensa tavoitteissa ja imagossaan sekä eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten koulutusta koskevien erilaisten saavutettava korkeakouluopetusjärjestelmien liikkuvuutta. tutkintotodistusten ja eurooppalaisen yhteistyön vakiinnuttaminen Toisaalta kokemusten vaihdon laadunarvioinnissa tuo uuden ulottuvuuden eri oppiaineissa vallitsevan tilanteen tuntemiseen, Euroopan maissa opetettavien koulutusohjelmien ymmärtämiseen ja korkeakoulujen Iaadunvarmistusmekanismeihin. joustavuus ja parantuminen helpottaisi vapaata korkealaatuisuus. Näin ja -varmistuksessa vaatimusten varmistaa voitaisiin suhteen. tulosten Siten Laadunarvioinnin ja -varmistuksen alalla toteutettavan yhteistyön vakiintuessa voitaisiin ajan myötä yhdistää vapaaehtoisuuden periaatteen ja keskinäisen luottamuksen ja yhteisten tietämyksen metodologisten tekijöiden järkevä hyväksikäyttö. Sellainen yhteistyö olisi suuri edistysaskel liikkuvuuden esteiden poistamisessa. kulttuurinäkemysten kehitettyjen perusteella eri ja 10. Yhteisten metodologisten tekijöiden käyttö ei myöskään johda hierarkkiseen luokitteluun tai yhteiseen eurooppalaiseen normiin. Laadunarviointimenetelmät ovat käytäntöä, eivät sisältöä koskevia sääntöjä. Toisin sanoen niillä määritellään, kuinka laatua arvioidaan (osallistujat, mitä asiaa tutkitaan jne. ), muttei sitä, minkä perusteella laadun arvosteluperusteet määräytyvät. Menetelmät auttavat toimijoita arvioimaan omat vahvuutensa ja heikkoutensa tutkimalla oppiaineittensa tai korkeakoulujensa tuloksia tulokset vastaukseksi korkeakoulun kohtaamiin taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja kulttuuriin liittyviin ongelmiin. Toimijat ja heidän tukijansa muodostavat itse arvionsa oppilaitosten antaman vastauksen laadusta. ja pohtimalla, riittävätkö kyseiset tavoitteisiin, ja kulttuurisiin taloudellisiin, yhteiskunnallisiin 11. Talouden kasvava yleismaailmallistuminen, mikä on aiheuttanut kilpailun kiristymisen maailmanlaajuisten markkinoiden yhdentyessä yhä enemmän, on tuonut uuden jotka ulottuvuuden ilmenevät Euroopan yhteisön kehitystyössä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa vain erilaisten rakenteellisten, yhteisön kilpailukykyä parantavien muutosten kautta. Tässä yhteydessä yksi yritysten toimintasuunnitelmien ja julkisen sektorin politiikan tärkeä tavoite on käyttää hyväksi niitä kilpailuetuja, jotka liittyvät asteittaiseen siirtymiseen tietoon pohjautuvaan talouteen. Niinpä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen laadulla on erittäin tärkeä merkitys Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklassa määriteltyjen yhteisön tavoitteiden toteuttamisessa. Valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä8 kehotetaan kaikkia jäsenvaltioita ottamaan huomioon tekijät, jotka niiden oman käsityksen mukaan voivat hyödyttää niiden omaa toimintaa, ja ehdotetaan yhteisön toimia uuden sysäyksen antamiseksi Euroopan kilpailukyvyn parantumiselle. Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys. Suunnat ja haasteet asetuttaessa 2000-luvulle. Valkoinen kirja, Bryssel, Luxemburg 1994 12. Tämän mukaisesti uudessa koulutusta koskevassa valkoisessa kirjassa9 painotetaan, että parhaillaan käynnissä olevat muutokset ovat parantaneet kaikkien kansalaisten tiedonsaantimahdollisuuksia. Samalla ne ovat kuitenkin muuttaneet työskentelytapoja ja työn asettamia vaatimuksia niin, että tarvitaan merkittävää koulutusresurssien uudelleenjärjestelyä, jotta vältyttäisiin epävarmuuden ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen lisääntymiseltä tietoyhteiskunnassa, jossa jokaisen aseman määrää yhä suuremmissa määrin hänen hankkimansa tieto. 13. Julkisen vallan soveltamien entisten ohjausmekanismien suuntaa on näin ollen muutettava, jotta mukauttaminen olisi tarpeeksi joustavaa. Korkeakoulujen itsenäisyyttä tulkitaan nyt uudelleen. Tarkoitus on, että ne voivat entistä vapaammin määritellä omat taloudellisten voimavarojen jakaminen, mutta ovat myös enemmän vastuussa tarjoamansa opetuksen laadusta. toteuttamiseksi, mukaan ja keinot niiden tehtävänsä lukien 14. Jäsenvaltioiden kokemusten ja yhteisön pilottihankkeista saatujen yhteistyökokemusten seurauksena laadunarviointi- ja laadunvarmistusmenetelmät antavat korkeakouluille myös viitteitä siitä, miten ne suoriutuvat tehtävästään sekä edistävät toimintansa sisäistä seurantaa ja parantavat kykyään järjestää uudelleen tuotteensa vastaamaan paremmin taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen ympäristön vaatimuksia. Tätä kehitystä voidaan yhtenäisten pitää ensimmäisenä jatkuvan ja laadunarvioinnin innovaatiokyvyn laajempaa kehitystä. vaiheena -varmistuksen strategioita osana korkeakoulujen korkeakouluopetuksen kehitettäessä Eräät jäsenvaltiot ja/tai korkeakoulut etsivät järjestelmällisesti menetelmiä, joilla tätä kehitystä voitaisiin edistää osana yleisempää strategiaa, jossa määritellään uudelleen korkeakoulujen, valtion ja yhteiskunnan välinen suhde. On mahdollista vahvistaa ja järkevästi ympäristönsä monimutkaisiin korkeakoulujen kykyä vastata nopeasti muutoksiin ottamalla koulujen sisäisiin ja korjaavia itsearvioivia mekanismeja. Laadunarviointi- ja laadunvarmistusmenetelmillä voitaisiin siten paitsi edistää sitä, että Euroopan akateemiset perinteet vastaavat tarpeeseen vahvistaa kilpailukykyä, myös luoda kokonaisvaltainen korkea-asteen koulutus, joka täyttää sekä taloudelliset että yhteiskunnalliset ja kulttuuriset vaatimukset. rakennelmiin 15. Euroopan kansalaisia kiinnostaa sijoitettujen varojen käytön oikeutus ei vain veronmaksajina ja valtion rahoittaman korkea-asteen koulutuksen päärahoittajina, vaan joidenkin kohdalla myös korkeakoulujen lukukausimaksujen maksajina. Nuorilla on oikeus tietää, minkä laatuisia tarjottavat kurssit ovat, jotta he voisivat valita omia tarpeitaan vastaavat kurssit ja saada vaaditun pätevyyden. III. SUOSITUKSEN OIKEUDELLINEN PERUSTA 16. Euroopan yhteisön keinot yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi ovat tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaata liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä rajoittavien esteiden poistaminen (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan c kohta) ja myötävaikuttaminen korkealaatuisen koulutuksen edistämiseen sekä jäsenvaltioiden kulttuurien kukoistamiseen (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan p kohta). Perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitetyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan yhteisö toimii yksinomaiseen toimivaltaansa kuulumattomilla aloilla vain siinä tapauksessa " Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa, valkoinen kirja, Bryssel, Luxemburg 1995 5 ja siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia voidaan tämän vuoksi toteuttaa yhteisön tasolla. Koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen osalta 126 ja 127 artiklassa täsmennetään, että yhteisön tehtävänä on rohkaista jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukea ja täydentää niiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä jäsenvaltioiden ja koulutusjärjestelmän sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta. järjestämisestä sekä kunnioittaen ja mukauttamiseen. Yhteisön 17. Suosituksessa kunnioitetaan eurooppalaisten koulutusjärjestelmien monimuotoisuutta ja tukeudutaan vapaaehtoiseen yhteistyöhön tällä alalla toteuttamalla toiminnalla voisi olla lisäarvoa, sillä jäsenvaltiot tai jäsenvaltioiden ryhmät eivät voi yksinään toteutettavan, erityisesti laadunarviointia ja laadunvarmistusta koskevan yhteistyön tuloksista luomatta yhteyksiä kaikkiin muihin tason ylläpitäminen edellyttää välttämättä jäsenvaltioiden kaikkia kehitysvaiheita koskevien kokemusten ja tietojen vaihtoa. Koska kyseinen vaihto perustuisi koko Euroopan ongelmanratkaisukapasiteettiin, sillä pyritään vahvistamaan kehityksen dynamiikkaa sekä olennaisesti ja tehokkaasti parantamaan korkeakouluopetuksen laatua Euroopassa. jäsenvaltioihin. Koulutusalan kehitys on niin nopeaa, että täysin hyötyä Euroopan tasolla IV. SUOSITUKSESSA EHDOTETUT TAVOITTEET JA KEINOT SEKÄ NIIDEN YHTEISVAIKUTUS 18. Tässä kehotetaan suosituksessa ja jäsenvaltioita laadunvarmistusmekanismeja korkeakouluopetusjärjestelmiinsä sekä korostetaan näiden mekanismien hyödyllisyyttä ja niiden tiettyjä toimintaperiaatteita esittämättä kuitenkaan ehdotusta menetelmistä, rakenteista tai rahoitussäännöistä, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. laadunarviointi- liittämään voisi alalla laadunvarmistuksen 19. Suosituksessa korostetaan erityisesti sitä, että eurooppalainen yhteistyö laadunarvioinnin niiden ja koulutusjärjestelmille asetettuihin uusiin laatuvaatimuksiin. Jäsenvaltioissa toteutettavien laadunarviointimenettelyjen epätoivottavien vaikutusten välttämiseksi ja menettelyjen takaamiseksi on jatkuvasti tarkkailtava ja verrattava todellisen tehokkuusvaikutuksen tuloksiin. ja valitun oikeudellisen perustan Yhteistyö helpottaa myös innovaatiostrategioiden kehittämistä. toimielinperustan vaikutuksia saatuihin korkeakouluopetusjärjestelmien jäsenvaltioita vastaamaan auttaa 20. Korkeakouluopetuksen luominen edistää jäsenvaltioiden ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ja rohkaisee tietojen ja kokemusten vaihtoa Euroopan tasolla. laadunarvioinnin eurooppalaisen verkoston 2 1. On odotettavissa, että koulutusalan yhteistyön edistämiseksi luodut nykyiset yhteisön ohjelmat ja jäsenvaltioiden arviointijärjestelmät sekä kaavailtu korkeakouluopetuksen laadunarviointiverkosto vaikuttavat toisiinsa katalyyttisen vastavuoroisesti. Tältä osin mainittakoon muutamia vaikuttavimpia esimerkkejä: Yliopistot voisivat SOKRATES- ja ERASMUS-ohjelmien mukaisten oppilaitoskohtaisten sopimusten nojalla toteuttamissaan toimissa tai noudattaessaan eurooppalaista arvosanojen ja opintosuoritusten siirtojärjestelmää (ECTS)] saada arvokasta lisätietoa kansallisilta arviointijärjestelmistä toteutetuista arviointihankkeista. Myös temaattiset verkostot, joissa päätettäisiin arvioida kunkin alan opetuksen laatua Euroopassa aikaisempien kokemusten perusteella, voisivat suoraan toimia hyötyä verkostosta. Lisäksi molemmat edellä esitetyt yhteydet voisivat tai laadunarviointiverkoston perusteella kehittäessään ohjelmia [esimerkiksi tietolähteenä ja olla perustana laadunarvioinnin kansainvälisten kumppanuussuhtelden muodostamiselle. Pitkällä aikavälillä yhteydet muihin toimintoihin, kuten avoimeen opetukseen ja etäopetukseen, sekä yliopistojen ja työelämän välinen yhteistyö edistävät vastavalmistuneiden siirtymistä työmarkkinoille. taulukko systemaattinen 22. Korkeakoulualalla aktiivisesti toimivat eurooppalaiset ja kansainväliset järjestöt ja yhteisöt osallistuivat pilottihankkeiden valmisteluun. Eräässä komission teettämässä tutkimuksessa10 esitettiin käynnistämistä laadunarviointi- ja laadunvarmistustoimista ja jo toteutetuista hankkeista. Yleisesti ottaen tutkimuksesta ilmeni, että kansainvälisten järjestöjen toteuttamat lukuisat hankkeet ovat äärimmäisen mielenkiintoisia ja täsmällisesti toteutettuja. Sen lisäksi, että järjestöjen välinen yhteistyö ja niiden osallistuminen laadunarviointiverkostoon sovittaisi yhteen järjestöjen etuja ja tuottaisi kerrannaisvaikutuksia, se mahdollistaisi erityisesti avoimuuden säilymisen alalla, työskentelevät rinta rinnan eri lukuisat erilliset verkostot mittakaavoissa ja eri näkökulmista, mikä on omiaan aiheuttamaan sekaannuksia. kansainvälisten järjestöjen jolla ' " "Korkeakouluopetuksen laadunvarmistus- ja laadunarviointialoitteet" - Komission asiakirja 7 EHDOTUS: NEUVOSTON SUOSITUS EUROOPPALAISESTA YHTEISTYÖSTÄ KORKEAKOULUOPETUKSEN LAADUN ARVIOINNISSA (Komission esittämä) -^o. EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka Ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan, Ottaa huomioon komission ehdotuksen", Ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon12, Ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon13, Noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä14, Sekä katsoo, että Kaikki jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan koulutuksen laadun kaikilla tasoilla, ja yhteisöä kehotetaan edistämään näitä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tarvittaessa niiden toimintaa tukien ja täydentäen; yhteisö pitää samalla täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä sekä jäsenvaltioiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta, jatkuvia pyrkimyksiä tukemalla Neuvosto on 25 päivänä marraskuuta 19911S esittämissään päätelmissä todennut, että korkeakouluopetuksen ja Euroopan yhteisön korkeakoulujen yhteinen tehtävä; kansallisten menetelmien moninaisuus huomioon ottaen kansallisella täydentää eurooppalaisilla kokemuksilla, joita on saatu pilottihankkeista, joilla pyritään luomaan alan yhteistyötä ja vahvistamaan olemassa olevaa yhteistyötä, tasolla saatuja kokemuksia voitaisiin laadun parantaminen on kaikkien jäsenvaltioiden jäsenvaltioissa tapahtunut kehitys ja niissä toteutetut toiminnot sekä kansainvälinen yhteistyö ja opiskelijoiden ja opetushenkilöstön liikkuvuus (erityisesti yhteisön ohjelmien, esimerkiksi SOKRATES-ohjelman ja sen ERASMUS-osion, yhteydessä) ovat laajalti kiinnittäneet eurooppalaisten korkeakoulujen huomion ongelmaan, joka koskee ulkomailla suoritettavien opintojen laadun arviointia sekä niiden laadun vertaamista vastaaviin kotimaisiin opintoihin, Yhdessä korkea-asteen koulutusta koskevan komission muistion johdosta annettujen vastausten16 tärkeimmistä näkökannoista korostetaan muun muassa sitä, että aikaisempi käsitys, jonka mukaan laatuluokitus on laadittava niistä oppilaitoksista, joissa suoritettuja tutkintoja on perinteisesti pidetty yhteiskunnallisen menestyksen takeina, on käymässä yhä vanhanaikaisemmaksi; vastedes pyritään pikemminkin painottamaan laadun tärkeyttä kaikilla koulutusjärjestelmän tasoilla ja kaikissa oppilaitoksissa; laatu olisi taattava kaikilla tasoilla ja kaikissa oppilaitoksissa siten, että erot rajoittuisivat tavoitteisiin, menetelmiin ja kysyntään; 11 EYVLN:o. 12 EYVLN:o. 13 EYVL N:o 14 15 EYVL N. oC 321, 12. 12. 1991, s. 1 16 Mikä on korkeakouluopetuksen tulevaisuus Euroopan yhteisössä? Muistion perusteella laaditut vastaukset, Inhimillisiä voimavaroja, koulutusta ja nuorisoa koskevan Task force -työryhmän tutkimus N:o 2, Luxemburg 1993 8 nykyisin suhtaudutaan suotuisasti sellaisten eurooppalaiseen yhteistyöhön ja kansainväliseen kokemusten hyväksyttävien laadunarviointimenetelmien käyttöön ottamiseen, joissa korostetaan arvioinnin roolia strategisessa johtamisessa sekä arvioinnin kulttuurista ulottuvuutta, tehokkaiden perustuvien vaihtoon ja Eräästä komission tutkimuksesta17, joka koski laadunarviointia jäsenvaltioissa, ilmeni, että uudet laadunarviointijärjestelmät sisältävät tiettyjä yhteisiä tekijöitä ja että alalla sen jälkeen järjestelmien toteutetut kaksi pilottihanketta perustuivat olemassa olevien kansallisten lisäksi ne yhteisiin tekijöihin; niissä kokeiltiin tätä menetelmää menestyksellisesti, ja osoittivat, että kaikki alalla toimivat tahot olivat erittäin halukkaita jatkamaan kokemusten vaihtoa kehitettäessä uudistettaessa laadunarviointia ja -varmistusta18, korkeakouluopetusta erityisesti yleensä ja lisäksi, että korkeakoulujen on kyettävä tyydyttämään maailmanlaajuisen Sen tietoyhteiskunnan koulutukselliset ja ammatilliset tarpeet, niiden on myös kyettävä vastaamaan kansallisen tason sosiaalisiin ongelmiin; tämän vuoksi ne pyrkivät täyttämään (joko laatuvaatimukset tarjoamilleen palveluille asetetut itsenäisesti tai yhteistyössä korkeakoulujärjestöjen kanssa) taatakseen opetuksen laadun, ja kehittävät uusia aloitteita Maailmanlaajuisen kanssakäymisen lisääntyminen ja kansalaisten kouluttamiseen liittyvät yhä rajoittavammat vaatimukset asettavat jäsenvaltioiden hallintoviranomaisille uuden haasteen, johon vastaamiseksi on muutettava korkea-asteen koulutusjärjestelmiä sekä niiden suhteita valtioon ja vallitsevia akateemisia arvoja ja vahvistaen oppilaitosten itsenäisyyttä ja vastuuta, ja yhteiskuntaan noudattaen samalla voimassa olevia normeja Erään 13 päivänä helmikuuta 1994 päivätyn komission tiedoksiannon19 pohjalta käydystä keskustelusta on ilmennyt, että jäsenvaltioiden nykyisenä pyrkimyksenä on luoda uusia akateemisten ja ammatillisten tutkintotodistusten vastavuoroista tunnustamista edistäviä laadun järjestelmiä tai uudistaa jo olemassa olevia järjestelmiä; korkeakouluopetuksen varmistaminen voi antaa oppilaitoksille niiden tarvitsemaa joustavuutta ja myötävaikuttaa niiden uudistumiseen, Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa20 pidetään Euroopan tasolla vaikuttavana puutteena sitä, että yhteisöstä ei ole tutkintojärjestelmän vähäisen läpinäkyvyyden vuoksi muodostunut koulutusalan avointa aluetta; valkoisessa kirjassa katsotaan, että kansakuntien rikkaus perustuu yhä enenevässä määrin tiedon luomiseen ja käyttämiseen ja että kilpailukyvyn avaintekijöinä ovat erityisesti koulutuksen laatu sekä se, miten yhteiskunnan muutoksiin yhteiskunnan strategioittensa avulla, vastaamaan järjestelmät pystyvät '' Laadunhallinta ja laadunvarmistus eurooppalaisessa korkeakouluopetuksessa. Menetelmät ja mekanismit. Inhimillisiä voimavaroja, koulutusta, ammatillista koulutusta ja nuorisoa koskevan Task force -työryhmän tutkimus N. o 1, Luxemburg 1993 8 Tiedote korkeakouluopetuksen laadun arviointia koskevien Euroopassa toteutettujen pilottihankkeiden tuloksista (SEC(96) 800), jonka komissio esitti neuvostolle 6. 5. 1996 19 KOM(94) 596 lopullinen 2() Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys. Suunnat ja haasteet asetuttaessa 2000-luvullc. Valkoinen kirja, Bryssel, Luxemburg 1994, s. 80 Valkoisessa kirjassa "Opettaminen ja oppiminen"21, ja sen perustana olevassa käsitteessä "kognitiivinen yhteiskunta" korostetaan koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen roolia "sosiaalisen tunnistamisen, yhteiskuntaan kuuluvuuden, sosiaalisen nousun ja yksilöllisen kypsymisen olennaisena välineenä" sekä sitä, että "yksilöiden sijoittuminen sosiaalisessa ja perustietojen hallinnan arvoasteikossa määräytyy yhä useammin oppimiskyvyn perusteella"; koulutuksen yhteiskunnalliset ja kulttuuriset sekä niiden taloudelliset tehtävät ovat erottamattomassa yhteydessä toisiinsa, minkä vuoksi myös koulutusta koskevat laatuvaatimukset ovat moniulotteiset ja äärimmäisen tärkeät Euroopan kansalaisten kannalta, Kansainvälistä liikkuvuutta koskevassa komission vihreässä kirjassa22 havainnollistetaan niiden opiskelijoiden vaikeuksia, jotka haluavat jatkaa opintojaan ulkomailla, ja siinä painotetaan, että laadukkaan koulutuksen, joka antaa ihmisille mahdollisuuden täyttää eurooppalaiset ja maailmanlaajuiset normit ja hyötyä vapaasta liikkuvuudesta yhteisössä, on perustuttava kansainväliseen liikkuvuuteen, I. SUOSITTELEE, ETTÄ JÄSENVALTIOT: A. luovat, vastuunsa järjestämisessä, avoimia arviointi- ja laadunvarmistusjärjestelmiä tavoitteenaan: korkeakoulujärjestelmiensä huomioon ottaen omien - taata korkeakouluopetuksen kulttuurisin edellytyksin eurooppalainen ulottuvuus vaatimukset huomioon ottaen; laatu kunkin maan taloudellisin, sosiaalisin ja ja maailmanlaajuiset - auttaa korkeakouluja laadunvarmistustekniikoita pääasiallisina järjestelminä, jotka takaavat organisatorisen joustavuuden jatkuvan edistymisen aikaansaamiseksi nopeasti kehittyvässä ympäristössä; käyttämään - edistää eurooppalaista voidaan kokemuksia toteuttamisessa; ja maailmanlaajuista yhteistyötä siten, että yhteisiä tehtävän hyödyntää edellä mainittujen kahden B. toteuttavat periaatteisiin: arviointi- ja laadunvarmistusjärjestelmät nojautuen seuraaviin Laadun arvioinnista riippumattomuus ja varmistuksesta vastaavien viranomaisten itsenäisyys ja Kyseisten viranomaisten on oltava menettelyissään ja menetelmissään itsenäisiä ja riippumattomia suhteessa poliittiseen valtaan ja korkeakouluihin. Arviointimenettelyjen yhteys oppilaitosten itsenäisyyteen ja profiiliin Kaikkiin arviointi- ja laadunvarmistusmenettelyihin on sisällyttävä kysymyksiä käsityksestä, joka oppilaitoksella on omasta itsestään, esimerkiksi tehtävästään sekä kaikkien oppilaitosten tasolla että laitoksittain tai oppialoittain, jotta koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen avulla voitaisiin vastata monipuolisesti työmarkkinoiden ja yleensäkin yhteiskunnan erilaisiin vaatimuksiin. 2* Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa, Valkoinen kirja, Bryssel, Luxemburg 1995 22 Vihreä kirja "Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet", KOM(96) 462 lopullinen 10 Arvioinnin sisäiset ja ulkoiset tekijät Kaikkiin laadunarviointi- ja -varmistusmenettelyihin on sisällyttävä sisäistä pohdintaa sekä ulkopuolisten asiantuntijoiden mielipiteen huomioon ottamista. Kaikkien asianomaisten tahojen osallistuminen Kaikkien oppilaitoksessa toimivien tahojen olisi otettava osaa sisäiseen pohdintaan; tämä koskee erityisesti opetushenkilöstöä, akateemisesta ja ammatillisesta ohjauksesta vastaavia henkilöitä sekä opiskelijoita. Oppilaitoksen ulkopuolisen arvioinnin on oltava ulkopuolisten riippumattomien asiantuntijoiden ja oppilaitoksen edustajien välistä keskinäiseen kuulemiseen ja neuvontaan pohjautuvaan yhteistyötä. Asiantuntijaryhmissä on oltava entisiä opiskelijoita, työmarkkinajärjestöjen sekä ammatillisten yhdistysten ja muiden asiaan liittyvien yhteiskunnallisten ryhmien edustajia, jotta arviointimenettelyssä kiinnitettäisiin huomiota aiheellisiin yhteiskunnallisiin ja ammatillisiin seikkoihin. Toisten jäsenvaltioiden asiantuntijoita olisi rohkaistava osallistumaan muiden korkeakoulujen asiantuntijoiden tehtäväksi annettuun arviointiin ja siten myötävaikuttamaan arviointiin ottamalla huomioon muiden maiden kokemukset, vertailemalla tutkittavia menetelmiä ulkomaisiin normeihin ja edistämällä kulttuurista ymmärtämystä. Arviointikertomusten julkaiseminen Laadunarviointia koskevat kertomukset on julkaistava kullekin jäsenvaltiolle soveltuvassa muodossa, ja yhteistyökumppanien ja kansalaisten on voitava käyttää niitä tarpeitaan vastaavana viiteaineistona ja yleisenä tiedonlähteenä. C. huolehtivat siitä, että kansallisella, alueellisella tai muulla tasolla toteutetaan seurantatoimenpiteitä, jotta korkeakoulut voisivat toteuttaa suunnitelmansa laadun parantamisesta ja vastavalmistuneiden sopeuttamisesta paremmin työmarkkinoille. D. huolehtivat siitä, että hallintoviranomaiset ja oppilaitosten hallinnosta vastaavat ja korkeakoulualan jatkuvalle kokemusten vaihdolle sekä tahot antavat etusijan laadunvarmistusyhteistyöile muiden kansainvälisten järjestöjen ja yhteisöjen kanssa. jäsenvaltioiden ja arviointi- II. JA KEHOTTAA KOMISSIOTA: 1. tukemaan sellaisen "eurooppalaisen joka muodostuisi jäsenvaltioiden nimittämistä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnista ja vastaavista viranomaisista sekä korkeakouluopetuksen laadunvarmistuksen alalla kokemusta omaavista Euroopan yhteisössä toimivista järjestöistä ja yhteisöistä. laadunarviointiverkoston" laadunarvioinnin luomista, n Verkostolla voisi olla erityisesti seuraavat tehtävät: a) tietojen ja kokemusten vaihto eurooppalaisissa konferensseissa ja seminaareissa sekä uusien teknologioiden avulla; b) teknisen avun antaminen jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille sellaisten konkreettisten hankkeiden tai parantamaan laadunvarmistuksessa noudatettavia menettelyjä ja järjestelmiä; toteuttamiseksi, ja laadunarvioinnissa joilla pyritään laatimaan c) sellaisten eri maiden korkeakouluryhmien tukeminen, jotka haluavat tehdä tai -varmistuksessa erityisesti SOKRATES- yhteistyötä ohjelman ERASMUS -osion temaattisten verkostojen välityksellä; laadunarvioinnissa d) korkeakoulujen muu auttaminen erityisesti antamalla tietoja menetelmien ja edistäminen, kehittymisestä sekä esimerkkejä hyväksi kansainvälisten muodostamalla yhteenliittymiä tai kokoamalla metodologisista välineistöä; toimintatavoista asiantuntijoiden yhteyksien todetuista välisten e) laadunarvioinnin yhdistäminen muihin erityisesti SOKRATES- ja LEONARDO DA VINCI -ohjelmien yhteydessä kehitettyihin yhteisön toimintoihin sekä tutkintotodistusten tunnustamiseen yhteisön tasolla; f) menetelmien laatiminen tehokkaammin Euroopan työmarkkinoille; vastavalmistuneiden integroimiseksi entistä Yhteisön laadunvarmistusverkostoon voidaan saada SOKRATES- ja LEONARDO DA VINCI -ohjelmien mukaista yhteisön tukea kyseisissä ohjelmissa määriteltyjen tavanomaisten tavoitteiden ja menettelyjen mukaan. LEONARDO DA VINCI - ohjelman osalta edellytetään, että yritykset ovat tosiasiallisesti ja aktiivisesti mukana korkeakouluopetuksen laadun varmistuksessa, mutta tämä olisi toivottavaa myös SOKRATES-ohjelman osalta. esittämään joka toinen vuosi neuvostolle, Euroopan parlamentille ja toimivaltaisille elimille kertomuksia laadunarviointi- ja laadunvarmistusjärjestelmien kehittämisestä eri jäsenvaltioissa ja alaa koskevasta eurooppalaisesta yhteistyöstä, esittämään kertomuksissa esitettyjen päätelmien perusteella aiheellisia ehdotuksia korkeakouluopetuksen laadunvarmistuksen vahvistamiseksi. 12 ISSN 1024-4492 KOM(97) 159 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 Luettelonumero : CB-CO-97-147-FI-C ISBN 92-78-18324-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg *3


title: Forslag til Rådets Forordning (EF) om ændring af Rådets Forordning (EØF) nr. 54/93 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af syntetiske fibre af polyestere med oprindelse i Indien og Republikken Korea

eurovoc_concepts:
India
South Korea
anti-dumping duty
import
man-made fibre

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 02. 05. 1997 KOM(97) 186 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af syntetiske fibre af polyestere med oprindelse i Indien og Republikken Korea (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. Rådet indførte ved forordning (EØF) nr. 54/93 en endelig antidumpingtold på importen af syntetiske fibre af polyester med oprindelse i bl. a. Indien. Ved forordningen indførtes en resttold på 7,2 % for indiske eksportører, som undlod at samarbejde eller som Kommissir nen ikke havde kendskab til på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse. 2. I overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96, grundforordningen vedrørende antidumping, har enhver ny eksportør ret til at anmode om at fa beregnet en individuel dumpingmargen. Den indiske producent Viral Filaments Limited, Indien (i det følgende benævnt "Viral" eller "selskabet") indgav en sådan anmodning til Kommissionen og hævdede, at selskabet ikke eksisterede på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse. 3. Da de bevisligheder, som Viral fremlagde, blev anset for at være tilstrækkelige, indledte Kommissionen efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg vedrørende antidumping og efter at erhvervsgrenen i Fællesskabet havde fået lejlighed til at fremsætte bemærkninger, ved forordning (EF) nr. 1285/96 en fornyet undersøgelse "ny eksportør", ophævede den antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EØF) nr. 54/93 med hensyn til importen af den pågældende vare, fremstillet og eksporteret af Viral, og pålagde toldmyndighederne i henhold til artikel 14, stk. 5, i grundforordningen at tage de nødvendige skridt til at registrere sådan import. Den fornyede undersøgelse blev begrænset til spørgsmålet om dumpingens omfang, da der ikke blev modtaget nogen anmodning om fornyet undersøgelse af resultaterne vedrørende skade. 4. Undersøgelsen resulterede i, at det blev fastslået, at der ikke fandt dumping sted. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning med tilpasning af den gældende foranstaltning for den pågældende eksportør i overensstemmelse hermed. A RÅDETS FORORDNING (EF) nr /97 af. 1997 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af syntetiske fibre af polyestere med oprindelse i Indien og Republikken Korea RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2331/962, særlig artikel 11, stk. 4 under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. TIDLIGERE PROCEDURE (1) Rådet indførte ved forordning (EØF) nr. 54/933 bl. a. en endelig antidumpingtold på 7,2 % på importen af korte syntetiske fibre af polyestere, ikke kartede, kæmmede eller på anden måde beredt til spinding (syntetiske polyesterfibre) (i det følgende benævnt "den pågældende vare" eller "syntetiske fibre"), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 5503 20 00, med oprindelse i Indien, bortset fra importen fra fem indiske eksportører, som specielt blev nævnt, og som er omfattet af en lavere toldsats eller ingen told. 1 EFT nr. L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. 2 EFT nr. L 317 af 6. 12. 1996, s. 1. 3 EFT nr. L 9 af 15. 1. 1993, s. 2. 3 B. NÆRVÆRENDE PROCEDURE (2) Kommissionen modtog i januar 1996 en anmodning om en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger, dvs. en anmodning vedrørende en fornyet undersøgelse ("ny eksportør") af Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 i henhold til artikel II, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen") fra den indiske producent Viral Filaments Limited (i det følgende benævnt "Viral" eller "selskabet"). Viral hævdede, at selskabet ikke var forbundet med nogen af de ekspo+ører eller producenter i Indien, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger med hensyn til den pågældende vare. Endvidere hævdede selskabet, at det ikke eksporterede den pågældende vare i den undersøgelsesperiode, der var lagt til grund for de gældende foranstaltninger med hensyn til fastsættelsen af dumpingens omfang, dvs. perioden fra 1. januar til 31 august 1990 (i det følgende benævnt "den oprindelige undersøgelsesperiode"). Endelig hævdede Viral også, at det faktisk havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet, og at det havde indgået uopsigelige kontraktlige forpligtelser til at eksportere betydelige mængder syntetiske fibre til Fællesskabet (3) Efter at have kontrolleret de beviser, som den pågældende indiske eksportør fremlagde, og som blev anset for tilstrækkelige til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk 4, i grundforordningen, efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg og efter at have givet den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet lejlighed til at fremsætte bemærkninger, indledte Kommissionen ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1285/964 en fornyet procedure vedrørende Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 med hensyn til Viral og iværksatte sin undersøgelse. I forordningen om indledning af den fornyede undersøgelse ophævede Kommissionen også den antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 med hensyn til importen af den pågældende vare, fremstillet og eksporteret til Fællesskabet af Viral, og pålagde toldmyndighederne i henhold til artikel 14, stk. 5, i grundforordningen at tage de nødvendige skridt til at registrere sådan import. 4 EFT nr. L 165 af 4. 7. 1996, s. 21. (4) Den vare, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er samme vare som den, der er omhandlet i Rådets forordning (EØF) nr. 54/93. (5) Kommissionen underrettede officielt Viral og repræsentanterne for eksportlandet. Endvidere gav den andre direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. Kommissionen modtog imidlertid ikke sådanne anmodninger. Kommissionen sendte et spørgeskema til Viral og modtog en passende og rettidig besvarelse. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på undersøgelsen. (6) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 1995 til 30. juni 1996. (7) Der anvendtes samme metode i denne fornyede undersøgelse som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, da omstændighederne ikke havde ændret sig. C. OMFANGET AF DEN FORNYEDE UNDERSØGELSE (8) Da der ikke blev anmodet om fornyet undersøgelse af resultaterne vedrørende skade i forbindelse med denne undersøgelse, er denne fornyede undersøgelse begrænset til spørgsmålet om dumpingens omfang. D. RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN 1. Status som ny eksportør (9) Undersøgelsen bekræftede, at Viral ikke havde eksporteret den pågældende vare i den oprindelige undersøgelsesperiode. Virais produktion af syntetiske fibre og selskabets eksport til Fællesskabet startede faktisk først i løbet af anden halvdel af 1995. £" Endvidere påviste Viral ifølge de fremlagte beviser på tilfredsstillende måde, at selskabet ikke havde nogen forbindelse, hverken direkte eller indirekte, med nogen af de indiske eksportører, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger med hensyn til den pågældende vare. Det bekræftes derfor, at Viral bør anset for at være "ny eksportør" i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, i grundforordningen, og at der således bør fastsættes en individuel dumpingmargen for selskabet. 2. A. Dumping Normal værdi (10) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om Virais samlede salg af syntetiske fibre på det indiske hjemmemarked mindst udgjorde 5% af den indiske eksportmængde af den pågældende vare til Fællesskabet. Det blev på grundlag af de forelagte beviser i selskabets besvarelse af spørgeskemaet fastslået, at salget på hjemmemarkedet af samme vare nåede et niveau langt over den førnævnte tærskel på 5%. For hver type syntetiske fibre, der solgtes på hjemmemarkedet, og som det konstateredes var identisk eller direkte sammenlignelig med de typer, der solgtes til eksport til Fællesskabet, fastslog Kommissionen, at salget på hjemmemarkedet af hver type omfattede tilstrækkeligt store mængder. Salget på hjemmemarkedet af hver type blev anset for at have fundet sted i tilstrækkeligt store mængder som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, da mængden af hver type syntetiske fibre, der solgtes i Indien i undersøgelsesperioden, udgjorde 5% eller derover af mængden af den sammenlignelige type syntetiske fibre, der solgtes til eksport til Fællesskabet. Kommissionen undersøgte så. om salget på hjemmemarkedet af hver type syntetiske fibre, der eksporteredes til Fællesskabet, kunne anses for at have fundet sted i normal handel. C Det blev i henhold til artikel 2, stk. 4, i grundforordningen fastslået, om salget på hjemmemarkedet fandt sted i normal handel. Da den vejede gennemsnitlige salgspris for hver varetype var den samme eller højere end den vejede gennemsnitlige enhedsomkostning, og da salget af varer til priser under enhedsomkostningerne udgjorde mindre end 20% af det salg, der anvendtes i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi, blev hele salget på hjemmemarkedet anset for at have fundet sted i normal handel. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen blev den normale værdi derfor beregnet på grundlag af de vejede gennemsnitlige priser for alt salg på hjemmemarkedet af de tilsvarende varetyper, der eksporteredes til Fællesskabet. B. Eksportpris (11) Eksportpriserne blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen fastlagt på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet. C. Sammenligning (12) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris i samme handelsled. Til sammenligningen anvendtes priser ab fabrik. Med henblik på en rimelig sammenligning blev der foretaget justeringer for forskelle, som det hævdedes og påvistes berørte prisernes sammenlignelighed. Disse justeringer blev foretaget i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen for provisioner, transport-, forsikrings-, håndtering- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, kreditomkostninger, rabatter og afslag. D. Dumpingmargen (13) Det fremgik af ovennævnte sammenligning, at der ikke fandt dumping sted i forbindelse med Virais eksport til Fællesskabet af den pågældende vare i undersøgelsesperioden. 1- E. ÆNDRING AF DE FORANSTALTNINGER, DER INDGÅR I DEN FORNYEDE UNDERSØGELSE (14) På grundlag af undersøgelsens resultater om, at der ikke fandt dumping sted, blev det fastslået, at der ikke bør indføres antidumpingforanstaltninger på importen til Fællesskabet af syntetiske fibre, fremstillet og eksporteret af Viral. Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. F. UNDERRETNING OM FORANSTALTNINGERNE OG DERES VARIGHED (15) Viral blev underrettet om de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen har til hensigt at foreslå en ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger. (16) Denne fornyede undersøgelse berører ikke den dato, hvor Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 udløber i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EØF) nr. 54/93 tilføjes følgende: "samt Viral Filaments Limited, Indien (Taric-tillægskode 8642)". Artikel 2 Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med registrering i henhold til artikel 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1285/96. P Artikel 3 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den. 1997 På Rådets vegne Formand 9 ISSN 0254-1459 KOM(97) 186 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 il Katalognummer : CB-CO-97-178-DA-C ISBN 92-78-19055-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg /o


title: VERORDENING (EG) Nr. 809/97 VAN DE COMMISSIE van 2 mei 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit


title: Décision du Comité mixte de l'EEE nº 21/97 du 2 mai 1997 modifiant l'annexe II (Réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
waste

text: L_1997242FR. 01006701. xml 4. 9. 1997    FR Journal officiel de l'Union européenne L 242/67 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE NO 21/97 du 2 mai 1997 modifiant l'annexe II (Réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE, vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98, considérant que l'annexe II de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE no 68/95 (1); considérant que le règlement (CE) no 1441/95 de la Commission, du 26 juin 1995, modifiant les annexes I, II et III du règlement (CEE) no 2377/90 du Conseil établissant une procédure communautaire pour la fixation des limites maximales de résidus de médicaments vétérinaires dans les aliments d'origine animale (2), doit être incorporé dans l'accord; considérant que le règlement (CE) no 1442/95 de la Commission, du 26 juin 1995, modifiant les annexes I, II, III et IV du règlement (CEE) no 2377/90 du Conseil établissant une procédure communautaire pour la fixation des limites maximales de résidus de médicaments vétérinaires dans les aliments d'origine animale (3), doit être incorporé dans l'accord; considérant que le règlement (CE) no 1798/95 de la Commission, du 25 juillet 1995, modifiant l'annexe IV du règlement (CEE) no 2377/90 du Conseil établissant une procédure communautaire pour la fixation des limites maximales de résidus de médicaments vétérinaires dans les aliments d'origine animale (4), doit être incorporé dans l'accord, DÉCIDE: Article premier Les tirets suivants sont ajoutés au point 14 [règlement (CEE) no 2377/90 du Conseil] du chapitre XIII de l'annexe II de l'accord: «— 395 R 1441: règlement (CE) no 1441/95 de la Commission, du 26 juin 1995 (JO L 143, 27. 6. 1995, p. 22). — 395 R 1442: règlement (CE) no 1442/95 de la Commission, du 26 juin 1995 (JO L 143, 27. 6. 1995, p. 26). — 395 R 1798: règlement (CE) no 1798/95 de la Commission, du 25 juillet 1995 (JO L 174, 26. 7. 1995, p. 20). » Article 2 Les textes des règlements (CE) no 1441/95, (CE) no 1442/95 et (CE) no 1798/95 en langues islandaise et norvégienne, qui sont annexés aux versions linguistiques respectives de la présente décision, font foi. Article 3 La présente décision entre en vigueur le 5 mai 1997, à condition que toutes les notifications prévues à l'article 103 paragraphe 1 de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE. Article 4 La présente décision est publiée dans la section EEE et au supplément EEE du Journal officiel des Communautés européennes. Fait à Bruxelles, le 2 mai 1997. Par le Comité mixte de l'EEE Le président C. DAY (1)  JO L 57 du 7. 3. 1996, p. 33. (2)  JO L 143 du 27. 6. 1995, p. 22. (3)  JO L 143 du 27. 6. 1995, p. 26. (4)  JO L 174 du 26. 7. 1995, p. 20


title: Forslag til Rådets henstilling om europæisk samarbejde til sikring af kvaliteten af de videregående uddannelser

eurovoc_concepts:
EU programme
European cooperation
education
higher education
teaching curriculum

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 02. 05. 1997 KOM(97) 159 endelig udg. 97/0121 (SYN) Forslag til RÅDETS HENSTILLING OM EUROPÆISK SAMARBEJDE TIL SIKRING AF KVALITETEN AF DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER (forelagt af Kommissionen) ti*. o/w; u • I. INDLEDNING BEGRUNDELSE 1. Kvaliteten af de videregående uddannelser har vist sig at være et presserende anliggende for både medlemsstaterne og de højere uddannelsesinstitutioner selv. Ved at fremme, støtte og supplere de nationale foranstaltninger kan Den Europæiske Union bidrage effektivt til at styrke kvaliteten af uddannelsen på dette område. 2. Det fremgik af Kommissionens memorandum om den højere uddannelse1 og medlemsstaternes respons efter en større debat om dette emne2, at kvaliteten er et overordentlig vigtigt aspekt i det stadig mere diversificerede udbud af videregående uddannelser. Det fremgik også klart, at det ikke længere giver tilstrækkelig sikkerhed for undervisningens kvalitet blot at evaluere forskningens videnskabelige kvalitet og de videnskabelige medarbejdere, men at det er lige så vigtigt at vurdere kvaliteten af uddannelsernes tilrettelæggelse, undervisningsmetoderne, de administrative metoder, strukturerne og kommunikationen. Man lagde vægt på evalueringens betydning for den strategiske styring og på evalueringens kulturelle dimension. Der var i udgangssituationen en positiv indstilling til at indføre effektive og acceptable metoder baseret på europæisk samarbejde og tværnational udveksling af erfaringer og til at etablere et net af evalueringseksperter. 3. På grundlag af resultaterne af memorandummet og efter flere års tæt samarbejde inden for rammerne af ERASMUS-programmet besluttede Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet3, i november 1991 at iværksætte en fællesskabsaktion med henblik på evaluering af kvaliteten af de videregående uddannelser. Undervisningsministrene mente, at de mange metoder til kvalitetsevaluering, der anvendes på nationalt plan, kunne suppleres med de europæiske erfaringer med kvalitetsevaluering uden derved at røre ved medlemsstaternes nuværende ansvar og beføjelser og de højere uddannelsesinstitutioners autonomi. hvilke kvalitetsevalueringsmetoder der anvendtes I medlemsstaterne på det pågældende tidspunkt, gav et overblik over de "traditionelle metoder" og de "nye metoder" til kvalitetsevaluering i medlemsstaterne. Da denne undersøgelse ligeledes viste, at der var stigende interesse for kvaliteten inden for den videregående uddannelse, samt at der var fælles træk i de allerede eksisterende "nye metoder", iværksatte Kommissionen i samarbejde med medlemsstaternes kompetente myndigheder to europæiske pilotprojekter - et inden for Ingeniørvidenskab og et inden for kommunikation/information eller kunst/design - hvori der deltog 42 institutioner fra medlemsstaterne (samt 4 fra Island og Norge). undersøgelse4 Kommissionen iværksat En af, af 4. 1 2 3 4 I første halvdel af 1990'erne, da Kommissionen iværksatte projekterne, var der kun ganske få europæiske lande, der havde indført en systematisk evaluering af deres højere uddannelsessystemer. Projekterne havde derfor til formål at skabe større forståelse for, at det er nødvendigt at evaluere de videregående uddannelser i Europa, at videreudbygge de eksisterende nationale evalueringsprocedurer, at bibringe kvalitetsuddannelserne en europæisk dimension, at støtte overførslen af erfaringer og at bidrage til en forbedring af den gensidige anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder ved at fremme samarbejdet mellem institutionerne og ved at styrke programmer, der tager sigte på at skabe gensidig tillid gennem forståelse, i forskellige kulturelle sammenhænge. K O M ( 9 1 ) 3 49 endelig udg. "The outlook for Higher Education in the European Community; Responses to the Memorandum" - Nr. 2 i rækken af undersøgelser foretaget af Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender, Luxembourg 1993. EFTnr. C 321 af 1 2. 1 2. 1 9 9 1, s. 2. Kvalitetsstyring og kvalitetssikring inden for den højere uddannelse i Europa: Metoder og mekanismer", Nr. 1 i rækken af undersøgelser udgivet af Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender, Luxembourg 1993. 5. Pilotprojekterne til evaluering af kvaliteten af den videregående uddannelse blev iværksat i 1994 og 1995 i samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og var hovedsagelig tilrettelagt med henblik på evaluering af undervisningens kvalitet på et givet fag på en given institution, men så ikke bort fra den eventuelle interaktion med forskningsaktiviteter og administrationen af de højere uddannelsesinstitutioner. Metoden var baseret på de fire principper, som var fælles for de evalueringssystemer, der fandtes i Europa, da man påbegyndte forberedelsen af projektet (Danmark, Frankrig, Holland og Det Forenede Kongerige). Målene, metoderne og tilrettelæggelsen af projekterne var beskrevet i retningslinjerne for de deltagende institutioner, der blev oversat til alle fællesskabssprogene og udsendt til samtlige projektdeltagere. 6. Resultaterne af den dialog, der blev bragt i stand på europæisk plan i løbet af den fase, hvor de involverede højere uddannelsesinstitutioner, eksperter, offentlige myndigheder og ikke-statslige organisationer gennemførte pilotprojekterne, blev fremlagt af Edith Cresson i en orienterende note5 til Fællesskabets institutioner, ledsaget af en rapport, som den styringsgruppe, der bistod Kommissionen ved gennemførelsen af pilotprojekterne, havde udarbejdet. Der var blandt de involverede almindelig tilfredshed med iværksættelsen og gennemførelsen af de europæiske pilotprojekter og en konstant stigende bevidsthed om, at det er nødvendigt at evaluere kvaliteten af den videregående uddannelse. Deltagerne stod fast på både at fortsætte samarbejdet og udvekslingen af erfaringer og gøre brug af de strukturer, som alle tilrettelægge pilotprojekterne, hvad enten de havde en kvalitetssikringspolitik i forvejen eller ej. landene havde udarbejdet med henblik på at 7. Undervisningsministrene udtalte på mødet i Rådet den 6. maj 1996, hvor den orienterende note om resultaterne af pilotprojekterne blev fremlagt, deres tilfredshed med de fremskridt, Kommissionen havde gjort i sagen, og tog til efterretning, at den har til hensigt at forelægge et forslag til Rådets6 henstilling i samme retning som den forelagte orienterende note. II. BAGGRUNDEN 8. 5 6 7 form for harmonisering af medlemsstaternes I det nye kapitel 3 i Afsnit VIII i traktaten fastslås den vigtige rolle, som Fællesskabet skal spille i forbindelse med udviklingen af et højt uddannelsesniveau, men uden at der er tale love og administrative om nogen bestemmelser, og det fastslås, at det er medlemsstaterne, der har ansvaret for undervisningsindholdet og opbygningen af deres respektive uddannelsessystemer. Fri bevægelighed inden for et indre marked forudsætter et åbent uddannelsesområde med gensidig anerkendelse af eksamensbeviser. En kvalitetsbetonet uddannelse, der giver den enkelte mulighed for at stifte bekendtskab med europæiske og internationale standarder og drage fordel af den frie bevægelighed inden for Fællesskabet, forudsætter tværnational mobilitet og tværnationalt samarbejde. Fællesskabets mobilitetsprogrammer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse har, siden starten i 1986, med stadig større tydelighed vist, at mobiliteten og samarbejdet på europæisk plan bidrager til at styrke kendskabet til og forskellige nationale uddannelsessystemer, skaber større gennemsigtighed og gensidig tillid og bidrager hermed til at fjerne hindringerne for den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser og kvalifikationer, imidlertid erkendes det i den nyligt offentliggjorte grønbog7 fra Kommissionen om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og i Det Europæiske Fællesskab", at der stadig er mange hindringer for mobiliteten. forskning, "Hindringer for mobiliteten forståelsen for de SEK(96) 800. Referat af det 1920ende møde i Rådet for Den Europæiske Union (undervisningsministrene) (Sl(96) 428). KOM(96)462 endelig udg. 9. Kvalitetsevaluering og kvalitetssikring inden for de videregående uddannelser og det tværnationale samarbejde om kvalitetsspørgsmål er i tråd med denne tradition og forbedrer hele tiden interaktionen mellem fri bevægelighed, kvalitetsbetonet uddannelse og større gennemsigtighed og forståelse. til evaluering og sikring af kvaliteten Indførelsen af permanente mekanismer i medlemsstaterne og institutionaliseringen af det europæiske samarbejde vil medføre en yderligere højnelse af kvaliteten: de højere uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne kan på den ene side, med bistand fra ikke-statslige grupper eller organer, sammenholde deres stærke og svage sider med de mål, som er fastlagt for de forskellige fagområder, med deres institutionelle profiler og med de europæiske og internationale kvalifikationskrav, og dermed opretholde forskelligartede højere af uddannelsessystemer. Den fleksibilitet og de forbedrede kvalifikationer, dette vil føre til, vil virke befordrende på den frie bevægelighed. På den anden side vil en institutionaliseret udveksling af erfaringer og et europæisk samarbejde om kvalitetsevaluering og kvalitetssikring tilføre en ny dimension til det gensidige kendskab til, hvad der foregår inden for de forskellige fagområder, til forståelsen for de uddannelser, der tilbydes i de europæiske lande, samt mekanismer til sikring af kvaliteten på de højere uddannelsesinstitutioner. arbejdet på resultaterne kvaliteten af Et institutionaliseret samarbejde om kvalitetsevaluering og kvalitetssikring vil med tidens løb kunne kombinere en behændig udnyttelse af forskellige kulturers måder at gribe tingene an på med fælles metodiske elementer, der udvikles på frivillig basis og baseres på gensidig tillid og forståelse. Dette ville være et stort skridt i retning af at fjerne hindringerne for mobiliteten. 10. Endvidere fører det ikke frem til "rangordnet klassificering" eller en fælles europæisk standard at anvende fælles metodemæssige elementer. De metoder, der anvendes i forbindelse med kvalitetsevalueringen, er procedureregler, og ikke regler angående indholdet. De definerer med andre ord proceduren for, hvordan man skal evaluere kvaliteten (hvem der skal inddrages, og hvad der skal tages i betragtning osv. ) men ikke, hvad der er bestemmende for kvalitetskriterierne. Metoderne hjælper aktørerne til at afdække deres egne stærke og svage sider ved at undersøge resultaterne af arbejdet inden for deres fagområder eller inden for deres højere uddannelsesinstitutioner og tage stilling til, om de udgør en passende respons på de specifikke problemer, der trænger sig på i den specifikke økonomiske, sociale og kulturelle virkelighed på lige netop deres højere uddannelsesinstitutioner. Vurderingen af kvaliteten af institutionernes måde at reagere på foretages af aktørerne selv og deres rådgivere. 11. Globaliseringen af økonomierne, der øger den internationale konkurrence ved at indføre et stadig mere integreret verdensmarked, har tilført en ny dimension til de økonomiske, sociale og kulturelle mål, som er omfattet af Det Europæiske Fællesskabs udviklingsopgaver: Det er en forudsætning for at nå dette mål, at der foretages en lang række strukturelle ændringer, således at Fællesskabet bliver i stand til at forbedre sin konkurrenceevne. En af de overordnede målsætninger for de fælles strategler og offentlige politikker i denne kontekst er at udnytte de konkurrencemæssige fordele, der knytter sig til den gradvise overgang til en videnbaseret økonomi. Dermed får uddannelsens og erhvervsuddannelsens kvalitet en ny og større betydning for udviklingen af Fællesskabets mål, som de er defineret i EF-traktatens artikel 3. I hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse8, opfordredes medlemsstaterne til at gøre brug af de punkter i dokumentet, som de mener vil kunne yde et positivt bidrag til deres egen indsats, og hvori der foreslås fællesskabsinitiativer, der kan give nye impulser til at forbedre Europas konkurrenceevne. 8 Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse: Udfordringer og veje ind i det 2 1. århundrede, hvidbog, Bruxelles, Luxembourg 1994. 12. I tråd hermed understreges det i den nyligt udsendte hvidbog "Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund"9, at de igangværende forandringer nok har forbedret alles adgang til information og viden, men at de samtidig har ændret arbejdssystemerne og kvalifikationskravene på en sådan måde, at det er nødvendigt med en betydelig omorganisering af uddannelsesressourcerne, hvis man på længere sigt skal undgå usikkerhed og social udstødelse i et videnbaseret samfund, hvor den enkeltes vilkår i stadig stigende grad vil afhænge af den viden, han eller hun har erhvervet. 13. I den forbindelse må de offentlige myndigheders traditionelle styringsmekanismer ændres for at give plads til den nødvendige fleksibilitet i tilpasningsprocessen. Der er ved at tegne sig en ny fortolkning af de højere uddannelsesinstitutioners autonomi, som giver dem bedre muligheder for selv at definere og gennemføre deres arbejdsopgaver, herunder bevillingernes anvendelse, men som også pålægger dem et større ansvar for kvaliteten af den undervisning, de tilbyder. 14. Erfaringerne med arbejdet i medlemsstaterne og med samarbejdet inden for rammerne af de europæiske pilotprojekter har vist, at kvalitetsevalueringen og kvalitetssikringen, foruden at orientere de højere uddannelsesinstitutioner om deres egne præstationer, kan forbedre de højere uddannelsesinstitutioners evne til selvevaluering og til at omlægge resultaterne af deres arbejde, så de bedre kan opfylde de behov, der opstår i deres økonomiske, sociale og kulturelle miljø. Dette kan betragtes som et første skridt på vejen mod udvikling af sammenhængende strategier for kvalitetsevaluering og kvalitetssikring på de højere højere uddannelsesinstitutioner uddannelsesinstitutioners evne til hele tiden at forny sig som "learning organizations". en bredere udvikling som led de af i Nogle medlemsstater og/eller højere uddannelsesinstitutioner arbejder systematisk på at finde metoder, der kan fremme denne udvikling som led i en overordnet strategi for en ofiideffnering af forholdet mellem de højere uddannelsesinstitutioner, staten og samfundet. De højere uddannelsesinstitutioners evne til at reagere hensigtsmæssigt og hurtigt på de komplekse forandringer, der sker i deres miljø, kan forbedres ved at tilføje selvkritiske og selvkorrigerende mekanismer til deres interne kompleksitet. Herved kan procedurerne for evaluering og sikring af kvaliteten medvirke til, ikke alene at de europæiske, akademiske traditioner bringes i overensstemmelse med kravet om at øge konkurrenceevnen, men også at der skabes en "holistisk" præget højere uddannelsessektor, der ikke alene tager hensyn til økonomiske, men også til sociale og kulturelle dimensioner. 15. Ønsket om at kontrollere udgifterne er af særlig stor betydning for den europæiske borger, i betragtning af at denne i sin egenskab af skatteyder er den væsentligste bidragyder til det offentliges finansiering af den videregående uddannelse, og selv direkte betaler de studieafgifter, der måtte blive opkrævet på de videregående uddannelser. Desuden har de unge krav på at kende kvaliteten af de tilbudte uddannelser, så de kan vælge de uddannelser, der svarer til deres ønsker, og giver dem de krævede kvalifikationer III. HENSTILLINGS RETSGRUNDLAG 16. Et af de retsmidler, som Det Europæiske Fællesskab råder over, når det skal opfylde de generelle mål, er fjernelse af hindringerne for den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital til kvalitetsuddannelser og udfoldelsesmuligheder for medlemsstaternes kulturer (artikel 3, litra p), i EF-traktaten). i EF-traktaten) og bidrag (artikel 3, litra c), 9 "Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund", hvidbog, Bruxelles, Luxembourg 1995. Ifølge subsidiaritetsprincippet, der er defineret i traktatens artikel 3 B, handler Fællesskabet kun, hvis og i det omfang målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger, bedre kan gennemføres på fællesskabsplan. For så vidt angår uddannelsesområdet, beskrives det vigtige bidrag, som Fællesskabet skal yde, mere præcist i artikel 126 og 127, hvor det hedder, at Fællesskabet skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte og supplere disses indsats, med samtidig respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed. 17. Henstillingen forskellige europæiske uddannelses- respekterer de mange og erhvervsuddannelsessystemer og er baseret på samarbejde og tilpasning ad frivillighedens vej. Fællesskabets indsats på området vil kunne tilføre en merværdi, fordi fordelene ved samarbejde på europæisk plan, specielt inden for kvalitetsevaluering og kvalitetssikring, ikke vil kunne opnås af en enkelt medlemsstat eller en gruppe af medlemsstater, uden at der etableres en forbindelse til alle de øvrige. For at kunne holde trit med den hastige udvikling på området er det nødvendigt med en permanent udveksling af erfaringer og fuldt dækkende information om alle udviklinger i medlemsstaterne. Hvis denne udveksling baseres på det samlede problemløsningspotentiale i Europa, vil den sætte gang i udviklingsprocessen og forbedre den europæiske uddannelses kvalitet ganske væsentligt på en effektiv måde. IV. HENSTILLINGENS FORESLÅEDE MÅL OG MIDLER OG SYNERGISKE VIRKNINGER 18. Med denne henstilling anmodes medlemsstaterne om at overveje at indføre mekanismer for kvalitetsevaluering og kvalitetssikring af deres højere uddannelsessystemer og det påpeges, at denne type systemer og visse af de principper, som de fungerer efter, er nyttige, men henstillingen anviser ikke metoder, strukturer eller finansieringsformer, idet disse udelukkende henhører under medlemsstaternes ansvar. 19. Henstillingen lægger særlig vægt på fordelene ved et europæisk samarbejde om kvalitetsevaluering og kvalitetssikring for at give alle medlemsstaterne mulighed for at leve op til alle de nye krav til uddannelsessystemernes kvalitet. En permanent overvågning og sammenligning af, hvilke konsekvenser de juridiske og institutionelle rammer har, vil hjælpe med til at undgå eventuelle uønskede bivirkninger af kvalitetsevalueringsprocedurerne i de forskellige medlemsstater og bidrage til at øge effektiviteten. Det vil også blive lettere at udvikle strategier for innovation i de højere uddannelsessystemer. 20. Nettet for evaluering af kvaliteten af den videregående uddannelse skal styrke medlemsstaternes og de højere uddannelsesinstitutioners samarbejde ved at fremme udvekslingen af informationer og erfaringer på europæisk plan. eksisterende fællesskabsprogrammer 21. Der kan forventes en lang række indbyrdes forstærkende påvirkninger mellem på den ene side de samarbejde på uddannelsesområdet og på den anden side medlemsstaternes evalueringskontorer og det foreslåede net for evaluering af kvaliteten af den videregående uddannelse. For blot at nævne nogle få af de mest oplagte eksempler: Universiteternes aktiviteter i henhold til deres institutionskontrakter under SOCRATES/ERASMUS, som f. eks. udvikling af læseplaner eller ECTS-aktiviteter, kunne indhente værdifulde supplerende oplysninger fra de af Kvalitetsevalueringsnettet. "Tematiske net", der beslutter at indføre kvalitetsevaluering inden for deres fagområde(r) i hele Europa på grundlag af deres hidtidige arbejde, vil evalueringsprojekter, evalueringskontorer nationale fremme støttes eller der til af kunne opnå direkte samarbejdsstøtte fra dette net. Omvendt vil begge forbindelserne kunne blive en kilde til informationer og til udarbejdelse af en liste over internationale kvaiitetsevalueringseksperter. I det lange løb er der også mulighed for at etablere forbindelser til andre aktiviteter som åben undervisning og fjernundervisning og samarbejde mellem universiteter og erhvervslivet med henblik på en bedre integrering af kandidaterne på arbejdsmarkedet. 22. Europæiske og internationale organisationer og sammenslutninger, der har kompetence inden for, og som arbejder med videregående uddannelse, blev inddraget i arbejdet med at forberede pilotprojekterne. En undersøgelse10, som Kommissionen lod foretage, gav et systematisk overblik over de kvalitetssikrings- og evalueringsaktiviteter, som internationale organisationer og de forskellige projekter havde iværksat. Alt i alt viste undersøgelsen, hvor forskelligartede og overordentlig interessante, men samtidig hvor punktuelle de relevante internationale organisationers initiativer til forbedring af kvaliteten på de højere uddannelsesinstitutioner er. Hvis samarbejdet mellem disse organisationer blev videreudbygget, og de kom med i Kvalitetsevalueringsnettet, ville man ikke alene opnå at skabe fælles først og fremmest skabe gennemsigtighed i samarbejdet på et område, hvor man let kunne miste overblikket, hvis alt for mange net opererede sideløbende med forskellige dimensioner og på forskellige niveauer. interesser og multiplikatorvirkninger, men 1 ° Initiatives of Quality Assessment and Assessment of Higher Education in Europe" - kommissionsdokument. FORSLAG TIL RÅDETS HENSTILLING OM EUROPÆISK SAMARBEJDE TIL SIKRING AF KVALITETEN AF DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER (forelagt af Kommissionen) S RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126 og 127, som henviser til forslag fra Kommissionen1 ], som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg12, som henviser til udtalelse fra Regionsudvalget13, i henhold til fremgangsmåden I traktatens artikel 189 C14, og som tager følgende i betragtning: Alle medlemsstaterne bestræber sig på at sikre en kvalitetsuddannelse på alle niveauer, og Fællesskabet skal bidrage til denne løbende proces ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, i givet fald ved at støtte og supplere deres indsats, med fuld for undervisningsindholdet og opbygningen af respekt uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed; for medlemsstaternes ansvar Rådet udtalte i sine konklusioner af 25. november 19911 5, at interessen for en højnelse af kvaliteten inden for de videregående uddannelser deles af samtlige medlemsstater og alle højere uddannelsesinstitutioner i De Europæiske Fællesskaber; på grund af de forskelligartede metoder, der anvendes på nationalt plan, kunne de nationale erfaringer suppleres med erfaringerne på EF- plan fra et begrænset antal pilotprojekter med henblik på at etablere og styrke samarbejdet på dette område; udviklingen og aktiviteterne i medlemsstaterne samt det tværnationale samarbejde og de studerendes og lærernes mobilitet (navnlig inden for rammerne af fællesskabsprogrammer som SOCRATES, herunder særlig dets afsnit om ERASMUS) har gjort de europæiske højere uddannelsesinstitutioner mere opmærksomme på behovet for at kunne vurdere kvaliteten af studier i udiandet og sammenligne dem med studier inden for landets eget uddannelsessystem; i et af hovedpunkterne i svarene16 på Kommissionens memorandum om den højere uddannelse understreges det bl. a. , at den hidtidige opfattelse af et vertikalt differentieret kvalitetshierarki af uddannelsesinstitutioner, som den sociale praksis har gjort adgangsgivende til samfundet, dog er ved at blive mere og mere uaktuel; der er i vore dage en tendens til at insistere mere på behovet for kvalitet i hele uddannelsessystemet og på den enkelte institution; kvaliteten skal sikres på alle niveauer og inden for alle sektorer, idet forskellene ligger i deres mål, metoder og krav; der er en positiv holdning og acceptable kvalitetsevalueringsmetoder, baseret på europæisk samarbejde og tværnational udveksling af erfaringer, hvori der lægges vægt på evalueringens betydning for den strategiske styring og på evalueringens kulturelle dimension; indføre effektive til at 11 12 13 EFT. EFT. EFT. 14 15 EFT C 321 af 12. december 1991, s. 2 16 "The Outlook for Higher Education in the European Community; Responses to the Memorandum" - Nr. 2 i rækken af undersøgelser foretaget af Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender, Luxembourg 1993 9 en undersøgelse I7, som Kommissionen lod foretage af, hvor langt man var nået med kvalitetsevaluering i medlemsstaterne, viste, at de nye kvalitetsevalueringssystemer har en række fælles elementer, og de to pilotprojekter, der blev gennemført derefter, var baseret på de fælles, centrale elementer i de eksisterende nationale systemer; metoden blev afprøvet med gode resultater til følge, og det fremgik, at alle dem, der beskæftiger sig med dette område, lægger afgørende vægt på at sikre en løbende udveksling af erfaringer under hele processen med at reorganisere den videregående uddannelse i almindelighed og udvikle kvalitetsevalueringen og -sikringen i særdeleshed^ de højere uddannelsesinstitutioner skal ikke blot imødekomme de uddannelsesmæssige og faglige krav, som stilles af et verdensomspændende "videnbaseret samfund", men også tage højde for de nationale samfundsinteresser, og de tilstræber følgelig at sikre kvaliteten i deres ydelser ved at udvikle nye initiativer (individuelt eller kollektivt via sammenslutninger af højere uddannelsesinstitutioner) med henblik på at sikre en kvalitetsbetonet undervisning; med de øgede krav, som åbningen til verdenssamfundet og masseuddannelsen medfører, står medlemsstaternes regeringer over for en ny udfordring, nemlig at tilpasse de højere uddannelsessystemer og deres forhold til staten og til samfundet på måder, der respekterer de nuværende akademiske normer og værdier, og som styrker institutionernes autonomi og ansvar; det står efter debatten omkring Kommissionens meddelelse af 13. Februar 199419 klart, at samtlige medlemsstater i øjeblikket overvejer at indføre eller forny systemer til forbedring af den gensidige faglige kvalifikationsbeviser; kvalitetssikring inden for den videregående uddannelse kan skabe fleksibilitet og fremme moderniseringen af de højere uddannelsesinstitutioner; af akademiske eksamensbeviser anerkendelse eller hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse^ fremhæver som en svaghed på europæisk plan, at der ikke findes et åbent uddannelsesområde i Fællesskabet, fordi kvalifikationssystemet ikke er tilstrækkelig gennemsigtigt; det hedder videre, at nationernes velstand i stadig stigende grad er baseret på frembringelse og udnyttelse af viden, og at nøglen til konkurrenceevne navnlig ligger i uddannelsens og erhvervsuddannelsens kvalitet og i, hvordan de forskellige organisationer med deres strategier er i stand til at tage højde for konsekvenserne af den udvikling, der sker i samfundet; hvidbogen "Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund"21 fremhæver i beskrivelsen af "vidensamfundet", at den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen vil blive "de væsentlige bærende kræfter for identifikation, tilhørsforhold, fremgang i indlæringsevne og tilegnelse af samfundet og personlig udvikling", at "det bliver grundlæggende viden, der i stadig stigende grad vil placere de enkelte individer i forhold til 17 Kvalitetsstyring og kvalitetssikring inden for den højere uddannelse i Europa: Metoder og mekanismer", Nr. 1 i rækken af undersøgelser udgivet af Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender, Luxembourg 1993 18 Notat om resultaterne af de europæiske pilotprojekter omkring evaluering af kvaliteten i de højere uddannelser (SEK(96) 8 0 0, endelig udg. ), forelagt af Kommissionen på Ministerrådets samling den 6. maj 1996. 19 K O M ( 9 4) 5 96 endelig udg. 20 Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse: Udfordringer og veje Luxembourg 1994, s. 80 ind i det 2 1. århundrede, hvidbog, Bruxelles, 21 Undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund, hvidbog, Bruxelles, Luxembourg 1995 10 hinanden i de sociale sammenhænge"; den almene uddannelses og erhvervsuddannelsens sociale og kulturelle funktioner er uløseligt bundet til de økonomiske funktioner, så de kvalitetskrav, der stilles til den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen, er lige så flerdimensionale og afgørende vigtige for alle europæiske borgere; i Kommissionens grønbog^2 0m tværnational mobilitet fremhæves de vanskeligheder, som gør sig gældende for studerende, der ønsker at gennemføre deres studier på et tværnationalt grundlag, og det understreges, at en uddannelse af høj kvalitet, som giver de studerende mulighed for dels at leve op til de givne normer på europæisk plan og på verdensplan, dels at udnytte den frie bevægelighed Inden for Fællesskabet, bør tage udgangspunkt i tværnational mobilitet, I. HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE: A. at de som led i deres ansvar for opbygningen af deres højere uddannelsessystemer indfører gennemsigtige kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringssystemer med henblik på: - at værne om kvaliteten af deres videregående uddannelser i deres landes respektive økonomiske, sociale og kulturelle kontekst under hensyn til den europæiske dimension og de krav, der stilles på verdensplan; - at hjælpe de højere uddannelsesinstitutioner med at anvende kvalitetssikrings- teknikker som styremekanismer med henblik på at sikre organisatorisk fleksibilitet og således konstant forbedring i en verden i hastig udvikling; at fungere som udgangspunkt for det europæiske og verdensomspændende sam arbejde for at lære af hinandens erfaringer i forbindelse med de to ovennævnte opgaver; B. at de baserer kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringssystemerne på følgende principper: Autonomi og uafhængighed for de organer, der er ansvarlige for kvalitets evalueringen og -sikringen Disse organer bør have autonomi og selvstændighed til at fastlægge procedurer og metoder, både i forhold til de politiske myndigheder og i forhold til de højere uddannelsesinstitutioner selv. Evalueringsprocedurerne skal tage hensyn til institutionernes autonomi og profil Enhver form for kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringsprocedure skal omfatte spørgsmål angående institutionens selvforståelse, dvs. definere institutionens mål, det være sig for hele den pågældende institution, for det enkelte institut eller for et givet fagområde, så der bliver plads til, at der kan gives forskellige uddannelsesløsninger på de forskellige krav, der stilles af arbejdsmarkedet og af samfundet som helhed. 22 Grønbog - Almen Uddannelse - Erhvervsuddannelse - Forskning - Hindringer for Mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab. KOM(96) 462, endelig udg. 11 Interne og eksterne procedureelementer Enhver form for kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringsprocedure skal omfatte en intern selvkritisk del og en ekstern ekspertbaseret del. Deltagelse af alle de relevante aktører Den interne evaluering skal inddrage alle aktører på institutionen i selvkritik-processen, herunder navnlig studerende, lærere, administratorer og studie- og erhvervsvejlederne. Den eksterne evaluering skal være en samarbejdsproces med samråd og rådgivning mellem eksterne, uafhængige eksperter og aktører fra den pågældende institution. Færdiguddannede kandidater, arbejdsmarkedsparterne, erhvervssammenslutninger og andre berørte samfundsgrupper bør indgå i ekspertgrupper med henblik på at inddrage relevante sociale og faglige kriterier i evalueringsproceduren. Man bør søge at sikre, at udenlandske eksperter fra en anden medlemsstat deltager i de evalueringer, der overdrages til eksperter fra andre højere uddannelsesinstitutioner, som kan bidrage til evalueringen ved at inddrage erfaringer fra andre lande, sammenholde de observerede processer med udenlandske standarder og fremme den kulturelle forståelse. Offentliggørelse af evalueringsrapporterne Kvalitetsevalueringsrapporterne skal offentliggøres på den måde, der er mest hensigtsmæssig i den enkelte medlemsstat, så de bliver nyttige referencepunkter for samarbejdspartnerne og borgerne i almindelighed. C. at de påser, at der træffes opfølgende foranstaltninger på bl. a. nationalt eller regionalt plan, så de højere uddannelsesinstitutioner får mulighed for at gennemføre de planlagte forbedringer af uddannelsernes kvalitet og for at forbedre kandidaternes indslusning på arbejdsmarkedet. D. at de påser, at såvel de statslige myndigheder som institutionerne opprioriterer den løbende udveksling af erfaringer og samarbejde om kvalitetsevaluering og kvalitetssikring med andre medlemsstater og med internationale organisationer og sammenslutninger, der beskæftiger sig med videregående uddannelse; II. OG ANMODER MED HENBLIK PÀ DETTE KOMMISSIONEN OM: 1. at støtte oprettelsen af et "europæisk kvalitetssikringsnet" bestående dels af organer, der er ansvarlige for kvalitetsevaluering inden for videregående uddannelser, og dels af organisationer og sammenslutninger i EU, der har relevante erfaringer med hensyn til kvalitetsevaluering og kvalitetssikring inden for videregående uddannelser. "Nettet" varetager bl. a. følgende opgaver: a) udveksling af information og erfaringer via europæiske konferencer og workshops og ved anvendelse af ny teknologi; b) teknisk bistand til medlemsstaters kompetente myndigheder til iværksættelse af konkrete projekter om indførelse eller forbedring af kvalitetsevaluerings- og kvalitetssikringsprocedurer og -mekanismer; 12 c) anden bistand til grupper af højere uddannelsesinstitutioner fra forskellige medlemsstater, der ønsker at samarbejde om kvalitetsevaluerings- eller kvalitets sikringsprocessen, navnlig inden for rammerne af de "tematiske net" under ERASMUS-afsnittet i SOCRATES-programmet. d) bistand til højere uddannelsesinstitutioner, navnlig i form af information om udvikling af nye metoder og eksempler på god praksis, tilrådighedsstillelse af internationale eksperter eller ekspertgrupper fra en fælles "pulje", samt udarbejdelse af "pakker af arbejdsredskaber"; e) sammenkobling af kvalitetsevalueringen med andre fællesskabsinitiativer, særlig under SOCRATES-programmet og LEONARDO DA VINCI-programmet, samt med anerkendelse af eksamensbeviser på fællesskabsplan; f) udarbejdelse af metoder til forbedring af kandidaternes integrering på det europæiske arbejdsmarked; "Det Europæiske Kvalitetssikringsnet" kan modtage fællesskabsstøtte under SOCRATES- og LEONARDO DA VINCl-programmerne i henhold til disse I forbindelse med sidstnævnte er det programmers normale procedurer. nødvendigt, at virksomhederne rent faktisk inddrages aktivt i sikringen af de videregående uddannelsers kvalitet, men det er også ønskeligt, for så vidt angår SOCRATES. 2. hvert andet år at forelægge Rådet, Europa-Parlamentet og andre relevante institutioner en rapport om udviklingen af kvalitetsevaluerings- og kvalitets- styringssystemerne i de forskellige medlemsstater og om samarbejdet på europæisk plan. på baggrund af konklusionerne i de pågældende rapporter at forelægge hensigts mæssige forslag med det formål i højere grad at sikre de videregående uddannelsers kvalitet. 13 ISSN 0254-1459 KOM(97) 159 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 Katalognummer : CB-CO-97-147-DA-C ISBN 92-78-18316-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Ay


title: REGULAMENTO (CE) Nº 803/97 DA COMISSÃO de 2 de Maio de 1997 que altera os direitos de importação no sector dos cereais

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: REGOLAMENTO (CE) N. 808/97 DELLA COMMISSIONE del 2 maggio 1997 che modifica i prezzi rappresentativi e i dazi addizionali all'importazione per taluni prodotti del settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: REGULAMENTO (CE) Nº 804/97 DA COMISSÃO de 2 de Maio de 1997 relativo ao fornecimento de açúcar branco a título de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
Angola
EU aid
award of contract
food aid
terms for aid
white sugar


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 809/97, annettu 2 päivänä toukokuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi