title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive on health protection of individuals against the dangers of ionizing radiation in relation to medical exposures, replacing the Directive 84/ 466/Euratom (COM(96)0465 C4-0548/96 96/0230(CNS))

eurovoc_concepts:
ionising radiation
medical examination
public health
radiation protection
radioactivity

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1626/97 do Deputado Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP à Comissão. Aumento das dotações para novos acordos de pesca

eurovoc_concepts:
Community budget
agreement (EU)
fishing agreement
third country

formats: html pdf print

text: C 45/64 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 98 Contudo, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o e· contra·ria a encetar uma reflexa(cid:152)o sobre a possibilidade de maior abertura nesta mate·ria, tendo especialmente presente a nova cla·usula antidiscriminato·ria introduzida no Tratado de Amsterda(cid:152)o. A Comissa(cid:152)o esta· assim disposta a iniciar um dia·logo a este respeito, designadamente com as outras institui(cid:231)o(cid:152)es, tendo sido ja· realizada uma troca de pontos de vista preliminar com as organiza(cid:231)o(cid:152)es sindicais da Comissa(cid:152)o. Num contexto de crescimento nulo dos efectivos da institui(cid:231)a(cid:152)o, importa, pore·m, continuar a recrutar jovens agentes com vista a evitar o envelhecimento do pessoal da institui(cid:231)a(cid:152)o. (98/C 45/77) PERGUNTA ESCRITA E-1626/97 apresentada por Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤ hrkop (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Maio de 1997) Objecto: Aumento das dota(cid:231)o(cid:152)es para novos acordos de pesca A UE devera· tomar medidas destinadas a compensar os sacrif(cid:14)·cios que as frotas comunita·rias tera(cid:152)o de efectuar a fim de se adaptar a‘s exige(cid:136)ncias de redu(cid:231)a(cid:152)o do programa de orienta(cid:231)a(cid:152)o da pesca (POP IV). Solicitou a Comissa(cid:152)o Europeia ao Conselho «Pescas», no passado dia 14 de Abril, o aumento de 30 milho(cid:152)es de ecus da dota(cid:231)a(cid:152)o or(cid:231)amental destinada a negociar novos acordos de pesca com pa(cid:14)·ses terceiros? Qual foi a decisa(cid:152)o do Conselho? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (3 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o formulou esse pedido no Conselho «Pescas» de Abril de 1997. O or(cid:231)amento deste ano preve(cid:136), para ale·m da dota(cid:231)a(cid:152)o inicial de 246 milho(cid:152)es de ecus, uma reserva de 30 milho(cid:152)es de ecus (nu·mero B0-40 do or(cid:231)amento) para acordos de pesca com pa(cid:14)·ses terceiros a renovar e renegociar em 1997, bem como para eventuais novos acordos. (98/C 45/78) PERGUNTA ESCRITA E-1630/97 apresentada por Jean-Antoine Giansily (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Maio de 1997) Objecto: O futuro das patentes na Europa A questa(cid:152)o da tradu(cid:231)a(cid:152)o de patentes europeias constitui um problema geral que se coloca ao n(cid:14)·vel do conjunto dos pa(cid:14)·ses da Unia(cid:152)o Europeia. Assim, o Instituto Europeu de Patentes defende a aboli(cid:231)a(cid:152)o da obrigatoriedade de tradu(cid:231)a(cid:152)o das patentes europeias a fim de reduzir o custo destas u·ltimas, na medida em que resultam demasiado caras (de 20 a 25% do custo total). Segundo o Instituto Europeu de Patentes, conviria desta forma procurar favorecer a protec(cid:231)a(cid:152)o das inova(cid:231)o(cid:152)es na Europa. Muito embora a questa(cid:152)o do custo seja importante, na(cid:152)o e· de forma alguma determinante e na(cid:152)o se afigura, a‘ primeira vista, anormal que o detentor de uma patente tenha de suportar um determinado custo como contrapartida ao monopo·lio que dete·m. Na(cid:152)o considera a Comissa(cid:152)o que uma forma de participar na tentativa de redu(cid:231)a(cid:152)o do custo das patentes, sem que a respectiva tradu(cid:231)a(cid:152)o seja totalmente suprimida, seria a preconiza(cid:231)a(cid:152)o de um mecanismo de redu(cid:231)a(cid:152)o do volume dos textos a traduzir, na medida em que esta solu(cid:231)a(cid:152)o, associada aos progressos te·cnicos em mate·ria de tradu(cid:231)a(cid:152)o assistida por computador, deveria resultar numa diminui(cid:231)a(cid:152)o substancial dos custos de tradu(cid:231)a(cid:152)o das patentes?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1621/97 του Eva KJER HANSEN προς το Συμβούλ ο. Δικαιώματα των εθνοτικών μειονοτήτων

eurovoc_concepts:
Roma
anti-discriminatory measure
fundamental rights
human rights
national minority
protection of minorities
racism
rights of minorities
schooling
xenophobia


title: REGLAMENTO (CE) N° 857/97 DE LA COMISIÓN de 14 de mayo de 1997 por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1628/97 του Barbara DUEHRKOP DUEHRKOP προς το Συμβούλ ο. Χρήση αλιευτικών αδειών

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Court of Justice of the European Union
EU policy
United Kingdom
catch quota
common fisheries policy
fishing licence
head of government
intergovernmental conference (EU)
political opposition

text: 11. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 76/41 (98/C 76/118) GRAPTH ERVTHSH E-1547/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow to Symboy·lio (5 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Dhlhthria·seiw apo· este·ra toy fvsforikoy· oje·ow meta· apo· xrh·sh toy paraskeya·smatow «Tiguvon» (Fenthion) thw etairi·aw Bayer Leverkusen To paraskeyazo·meno apo· thn etairi·a Bayer Leverkusen cyllokto·no «Tiguvon» diati·uetai ypo· diafo·royw ty·poyw. To «Tiguvon 10» xrhsimopoiei·tai gia ga·tew a·nv tvn 2 kg. Gia sky·loyw ba·royw metajy· 3 kai 10 kg synista·tai h xrh·sh toy cyllokto·noy «Tiguvon 20» env· gia sky·loyw ba· royw 10 kg kai a·nv h sxetikh· uerapei·a gi·netai me «Tiguvon 20 G». `toma ta opoi·a ype·balan epaneilhmme·nvw katoiki·dia zv· a se uerapei·a me to cyllokto·no «Tiguvon» (Fenthion) e·pauan sobare·w dhlhthria·seiw ofeilo·menew se este·ra toy fvsforikoy· oje·ow. Meta· thn adynami·a thw Epitroph·w na apanth·sei sth grapth· erv· thsh· moy E-1470/96 (1), thn parakalv· na dv· sei to taxy·tero dynato·n apanth·seiw sta ako·loyua ervth·mata: Giati· kata· thn empori·a tvn en lo·gv kai a·llvn paromoi·vn epikindy·nvn proi¤o·ntvn, h amfi·bolh xrhsimo·thta tvn opoi·vn den antistaumi·zei kata· kane·nan tro·po toyw kindy·noyw poy synepa· getai h xrh·sh toyw, den proble·petai, se paneyrvpai¤ko· epi·pedo, h antistrofh· toy ba· royw thw apo·deijhw se peri·ptvsh bla·bhw; (1) EE C 345 thw 15. 11. 1996, sel. 76. Koinh· apa· nthsh stiw grapte·w ervth· seiw E-1533/97, E-1535/97, E-1537/97, E-1539/97, E-1541/97, E-1543/97, E-1545/97 kai E-1547/97 (25 Septembri·oy 1997) To Symboy·lio den asxolh·uhke me ta pollapla· problh·mata poy epishmai·nei h ajio·timh ka boyleyth·w, giati· h Epitroph· den ane·labe prvtoboyli·a poy na ta afora· a·mesa. To Symboy·lio efista· vsto·so thn prosoxh· thw ajio·timhw kaw boyleytoy· sto gegono·w o·ti kata· to paro·n sta·dio den ypa·rxei ako·mh kami·a koinotikh· enarmo·nish gi(cid:146) ayta· ta proi¤o·nta. › to PENTHION perilamba·netai sto Para·rthma I thw odhgi·aw 67/548/EOK peri· proseggi·sevw tvn nomouetikv· n, kanonistikv· n kai dioikhtikv· n diata·jevn poy aforoy·n thn tajino·mhsh, syskeyasi·a kai epish·mansh tvn epiky·ndynvn oysiv· n meta· thn de·katah e·nath prosarmogh· thw sthn texnikh· kai episthmonikh· pro·odo (1), ston kata·logo ypo· ton ariumo· 015-048-00-8 (2). › o·ti proky·ptei apo· thn koinh· ue·sh poy kauo·rise to Symboy·lio en o·xei thw e·kdoshw mellontikh·w symfvni·aw gia th di·auesh biokto·nvn proi¤o·ntvn sthn agora· (3), to Para·rthma V thw opoi·aw perilamba·nei sygkekrime·na ta proi¤o·nta ele·gxoy tvn balberv· n organismv· n, o·ti ta en lo·gv proi¤o·nta ua mpore·soyn na apotele·soyn antikei·meno empori·aw mo·non afoy· perilhfuoy·n oi drastike·w oysi·ew se koinotiko· uetiko· kata· logo. (1) EE L 258 thw 11. 10. 1993, sel. 29 (2) EE L 258A thw 16. 10. 1993, sel. 212. (3) Koinh· ue·sh toy Symboyli·oy thw 20. 12. 1996, EE C 69 thw 5. 3. 1997, sel. 13. (98/C 76/119) GRAPTH ERVTHSH E-1628/97 ypobolh· : Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤hrkop (PSE) prow to Symboy· lio (14 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Xrh·sh alieytikv· n adeiv· n Pv· w kri·nei to Symboy·lio tiw antikoinotike·w dhlv· seiw toy synthrhtikoy· prvuypoyrgoy· thw Bretani·aw Tzvn Me·itzor, sthn Kornoya·lh sto plai·sio thw proeklogikh·w ekstratei·aw, me tiw opoi·ew apei·lhse me pa·gvma th Diakybernhtikh· Dia·skech ea·n ayth· den ue·sei te·low sthn agorapvlhsi·a alieytikv· n adeiv· n apo· thn poso·stvsh eno·w kra·toyw me·loyw ek me·royw etaireiv· n a·lloy kra·toyw me·loyw; Den pistey·ei to Symboy·lio (o·pvw e·xei epaneilhmme·na yposthri·jei, kata· to pareluo·n, sthn nomologi·a toy to Dikasth·rio tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn) o·ti oi arxe·w thw mh epibolh·w diakri·sevn kai thw eley·uerhw kyklofori·aw yphresiv· n, agauv· n kai kefalai·vn, ei·nai uemeliv· deiw arxe·w thw esvterikh·w agora·w kai thw koinh·w alieytikh·w politikh·w;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1622/97 af Eva KJER HANSEN til Kommissionen. Mindretals rettigheder

eurovoc_concepts:
legal basis
linguistic group
minority language
protection of minorities
regional language
rights of minorities


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1623/97 van Alex SMITH aan de Commissie. Leeftijdsgrenzen in aanwervingsprocedures

eurovoc_concepts:
European official
administrator
anti-discriminatory measure
competition (EU)
gender equality
job access
job mobility
older worker
recruitment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1783/97 του Konstantinos HATZIDAKIS προς την Επ τροπή. Μείωση του ύψους της κοινοτικής πριμοδότησης για τα αιγοπρόβατα στην Ελλάδα

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
agricultural guidance
goatmeat
market prices
price increase
production aid
sheepmeat

text: C 45/102 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 10. 2. 98 Apa· nthsh toy Sir Leon Birttan ej ono·matow thw Epitroph· w (18 Ioyni·oy 1997) H Epitroph· syna·nthse dyskoli·ew ston kauorismo· tvn eidikv· n periptv· sevn thw isxyrizo·menhw mh symfvni·aw me thn symfvni·a toy Gy·roy thw Oyroygoya·hw, sthn opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Ea·n, vsto·so, h erv· thsh afora· ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 824/97 thw 29hw Aprili·oy 1997 poy tropopoiei· ton kanonismo· (EOK) ariu. 3030/93 sxetika· me toyw koinoy·w kano·new gia eisagvge·w orisme·nvn klvstoy¤fantoyrgikv· n proi¤o·ntvn apo· tri·tew xv· rew (1), kai toyw lo·goyw poy odh·ghsan thn Epitroph· na protei·nei ton kanonismo· ayto·, h Epitroph· ua h·uele na parape·mcei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sthn apa·nthsh poy e·dvse sth grapth· erv· thsh ariu. 218/97 toy k. Novo (2). (1) EE L 119/97 thw 8. 5. 1997 (2) EE C 217 thw 17. 7. 1997 (98/C 45/126) GRAPTH ERVTHSH P-1783/97 ypobolh· : Konstantinos Xatzhda· khw (PPE) prow thn Epitroph· (14 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: Mei·vsh toy y·coyw thw koinotikh·w primodo·thshw gia ta aigopro·bata sthn Ella·da Shmantika· meiv· uhke fe·tow to y·cow thw koinotikh·w epido·thshw poy lamba·noyn oi paragvgoi· aigopro·beioy kre·atow sthn Ella·da gia thn ka·ue epile·jimh probati·na (mei·vsh pa·nv apo· 2. 000 drx. gia ta zv· a xamhloy· ba·royw. Ea·n, sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy di·nontai stoyw paragvgoy·w, h mei·vsh ayth· ofei·letai sthn ay·jhsh thw timh·w toy sfa·gioy aigopro·beioy kre·atow se eyrvpai¤ko· epi·pedo, mporei· h Epitroph· na plhroforh·sei me ba·sh poia· stoixei·a, poy syne·leje me poio tro·po kai apo· poiew phge·w, kate·lhje sth diapi·stvsh o·ti yph·rxe anti·stoixh ay·jhsh thw timh·w toy aigopro·beioy kre·atow kai sthn Ella·da kai ma·lista te·toia poy na dikaiologei· mia shmantikh· mei·vsh thw epido·thshw; Te·low me dedome·new tiw mega·lew dyskoli·ew poy dhmioyrgei· h jafnikh· ayth· apo·fash stoyw paragvgoy·w mporei· h Epitroph· na me plhroforh·sei ea·n ypa·rxei h dynato·thta ka·poiaw ejai·reshw gia perioxe·w poy apodedeigme·na den yph·rxe ana·logh ay·jhsh toy sfa·gioy aigopro·beioy kre·atow h· pa·ntvw gia perioxe·w poy ei·nai geniko·tera problhmatike·w, o·pvw p. x. oi nhsivtike·w, o·poy to ko·stow diaki·nhshw kai geniko·tera ekmeta·lleyshw thw paragvgh·w ei·nai shmantika· megaly·tero; Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (11 Ioyni·oy 1997) Ei·nai alhue·w o·ti to y·cow thw koinotikh·w primodo·thshw poy lamba·noyn oi paragvgoi· aigopro·beioy kre·atow, meiv· uhke kata· thn peri·odo empori·aw 1996. To en lo·gv y·cow thw primodo·thshw meiv· uhke pra·gmati kata· 32% se sxe·sh me thn prohgoy·menh peri·odo empori·aw. Entoy·toiw, kai anti·ueta me tiw plhrofori·ew poy diaue·tei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, h en lo·gv mei·vsh oydemi·a sxe·sh e·xei me thn endexo·menh ay·jhsh tvn ejo·dvn sfagh·w tvn aigoproba·tvn se eyrvpai¤kh· kli·maka. H mei·vsh ayth· ofei·letai oysiastika· sthn aisuhth· ay·jhsh thw timh·w sthn koinotikh· agora· kata· to 1996 se sxe·sh me thn prohgoy·menh peri·odo empori·aw, gegono·w poy odh·ghse ayto·mata sthn mei·vsh thw primodo·thshw, kat(cid:146) efarmogh· tvn isxyoysv· n koinotikv· n ryumi·sevn. Ba·sei tvn proanaferue·ntvn, ei·nai epome·nvw profane·w o·ti ta ervth·mata poy te·uhkan sxetika· me ta e·joda sfagh·w se orisme·new perife·reiew thw Koino·thtaw kai eidiko·tera sthn Ella·da, den e·xoyn kami·a sxe·sh me thn mei·vsh thw primodo·thshw. H Epitroph· den diaue·tei eja·lloy epi·shma stoixei·a sxetika· me ta e·joda sfagh·w tvn aigoproba·tvn sthn Koino·thta


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1623/97 do Deputado Alex SMITH à Comissão. Limite de idade em processos de recrutamento


title: WRITTEN QUESTION No. 1655/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Proposal within the framework of the MEDA programme for Turkey

eurovoc_concepts:
Community budget
EU programme
Mediterranean third countries
Türkiye
invitation to tender
recruitment
self-employed person
technical cooperation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1656/97 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Supresión de un arancel que grava los productos textiles turcos

eurovoc_concepts:
Türkiye
abolition of customs duties
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
customs regulations
customs union
free zone
import
textile product
third country


title: Règlement (CE) n° 909/97 du Conseil du 14 mai 1997 relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la compensation financière prévues par l'accord entre la Communauté économique européenne et le gouvernement de la République de Guinée concernant la pêche au large de la côte guinéenne, pour la période du 1er janvier 1996 au 31 décembre 1997

eurovoc_concepts:
EU Member State
Guinea
authorised catch
fishing agreement
fishing area
protocol to an agreement

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1632/97 von Johanna MAIJ-WEGGEN an die Kommission. US-Investitionsverbot in Myanmar

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
European Communities
United States
common foreign and security policy
economic sanctions
human rights
investment abroad
investment policy


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 863/97 af 14. maj 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 864/97, annettu 14 päivänä toukokuuta 1997, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice
third country


title: Rådets förordning (EG) nr 909/97 av den 14 maj 1997 om antagande av det protokoll vari de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Guineas kust fastställs för tiden från och med den 1 januari 1996 till och med den 31 december 1997


title: 97/568/EG: Kommissionens beslut av den 14 maj 1997 om beviljande av ytterligare tidsfrister för Luxemburg för genomförande av direktiv 90/388/EEG vad gäller full konkurrens på marknaderna för teletjänster (Endast den franska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Luxembourg
application of EU law
competition
liberalisation of the market
national implementing measure
telecommunications


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1643/97 von Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ an die Kommission. Umweltproben, Euratom-IAEA

eurovoc_concepts:
EAEC
International Atomic Energy Agency
confidentiality
environmental protection
nuclear non-proliferation
nuclear power station
nuclear safety
sampling

text: 10. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 45/69 (98/C 45/83) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1640/97 von Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) an die Kommission Betrifft: Euratom, Kontrolle von MOX-Brennelementen (14. Mai 1997) Der Einsatz von MOX-Brennelementen in Atomkraftwerken bringt diverse Probleme mit sich, u. a. weil es sich (nach Safeguards-Kategorien) um waffentaugliches Spaltmaterial handelt und weil sich die Brennsta¤be nicht von Uran-Brennstoff unterscheiden. 1. Wie beurteilt die Kommission die besonderen Safeguards-Probleme von MOX-Brennstoff? Auf welche Weise gewa¤hrleistet die Kommission die Kontrolle der MOX-Brennstoffe in den diversen 2. europa¤ischen Atomanlagen? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (2. Juli 1997) 1. Die Kommission mo¤chte darauf hinweisen, da(cid:223) bei Mischoxid-Brennstoffen (MOX) zwischen der Herstellung, Befo¤rderung und Lagerung von frischen Brennelementen einerseits und bestrahlten, abgebrannten Brennelementen nach der Verwendung in einem Reaktor andererseits zu unterscheiden ist. Abgebrannte Brennelemente enthalten unabha¤ngig davon, ob sie aus frischen Uran-Elementen oder MOX- Elementen stammen, immer Plutonium. Aus diesem Grund kommen bei beiden Kategorien dieselben Euratom-U¤ berwachungsma(cid:223)nahmen zur Anwendung. Fu¤r die Herstellung und Lagerung von frischen MOX-Brennelementen (die sich von den Brennelementen, die nur Uran enthalten, unterscheiden) mu(cid:223)ten besondere U¤ berwachungskonzepte aufgestellt werden, um die strengen Ziele der Sicherheitsu¤berwachung fu¤r Kernmaterial, das solches frisches Plutonium entha¤lt, umzuset- zen. Die immer komplexeren und in steigendem Ma(cid:223)e automatisierten Anlagen fu¤r die Herstellung von MOX- Brennstoffen erfordern zur Erreichung dieser Ziele einen hohen Inspektionsaufwand fu¤r kontinuierliche Kontrollen und den breiten Einsatz von bedienungsfreien Me(cid:223)instrumenten. Das auf den Zielen der Sicherheitsu¤berwachung basierende Euratom-Konzept fu¤r die U¤ berwachung von 2. Fabrikationsanlagen fu¤r MOX-Brennelemente in der Gemeinschaft ist speziell auf die Bauart und den Durchsatz der einzelnen Anlage zugeschnitten. Ha¤ufige oder kontinuierliche Inspektionen und ein umfassendes Me(cid:223)in- strumentesystem, das speziell fu¤r die anfallende Art von Messungen und das in derartigen Anlagen gehandhabte Material ausgelegt, kalibriert und optimiert ist, sind die grundlegenden Faktoren der Euratom-Sicherheitsu¤ber- wachung fu¤r diese Art von Anlagen. Die fertigen MOX-Brennelemente werden aufgrund der optimalen Me(cid:223)bedingungen, die man in der Fabrikationsanlage im Vergleich zu den Reaktoren vorfindet, routinema¤(cid:223)ig dort gemessen. Wa¤hrend der Verbringung zum Reaktor und der dortigen Lagerung wird die Kontinuita¤t der U¤ berwachung der MOX-Brennelementbu¤ndel durch Siegel und/oder Sicherheitsu¤berwachungssysteme gewa¤hrleistet. (98/C 45/84) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1643/97 von Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) an die Kommission (14. Mai 1997) Betrifft: Umweltproben, Euratom-IAEA Die IAEA versucht, das Ziehen von Umweltproben an EU-Atomanlagen zu einer Routineangelegenheit werden zu lassen. 1996 wurden in Rossendorf bereits Umweltproben genommen. Es hei(cid:223)t, Euratom verweigere der IAEA so lange a¤hnliche Proben in anderen europa¤ischen Atomanlagen, bis detaillierte Analyseergebnisse vorla¤gen. 1. Ist es richtig, da(cid:223) Euratom keine weiteren Probenahmen zula¤(cid:223)t, bis Analyseergebnisse vorgelegt sind? Wenn ja, mit welcher Begru¤ndung verweigert Euratom solche Proben?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1632/97 dell'on. Johanna MAIJ- WEGGEN alla Commissione. Divieto USA di investire in Birmania


title: JUST PUBLISHED. No. 02/1997.

eurovoc_concepts:
EU publication
Eurostat


title: Den Europæiske Union : Landbrug.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural situation
atlas


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1626/97 dell'on. Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP alla Commissione. Aumento dei fondi per nuovi accordi di pesca

eurovoc_concepts:
Community budget
agreement (EU)
fishing agreement
third country

text: C 45/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 10. 2. 98 La Commissione non e‘ contraria ad avviare una riflessione su una maggior apertura in materia, fra l(cid:146)altro alla luce della nuova clausola antidiscriminatoria introdotta nel Trattato di Amsterdam. E‘ quindi disposta al dialogo, in particolare con le altre istituzioni, posto che uno scambio di vedute preliminare ha gia‘ avuto luogo con le organizzazioni sindacali della Commissione. Tuttavia, in un contesto di crescita zero degli effettivi dell(cid:146)istituzione, e‘ necessario continuare ad assumere dei giovani onde evitare l(cid:146)invecchiamento del personale dell(cid:146)istituzione. (98/C 45/77) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1626/97 di Ba·rbara Du¤ hrkop Du¤ hrkop (PSE) alla Commissione (14 maggio 1997) Oggetto: Aumento dei fondi per nuovi accordi di pesca L(cid:146)Unione europea deve escogitare misure volte a compensare i sacrifici che le flotte comunitarie devono effettuare per adeguarsi alle esigenze di riduzione previste dal Quarto programma di orientamento della pesca (POP IV); Puo‘ la Commissione far sapere se ha esortato il Consiglio «Pesca», riunitosi il 14 aprile scorso, ad aumentare di 30 milioni di ecu la dotazione di bilancio al fine di negoziare nuovi accordi di pesca con paesi terzi? Qual e‘ stata la decisione del Consiglio? Risposta data dalla sig. ra Bonino a nome della Commissione (3 luglio 1997) In occasione del Consiglio Pesca dell(cid:146)aprile 1997 la Commissione non ha formulato alcuna domanda di questo tipo. Oltre alla dotazione iniziale di 246 Mecu, il bilancio di quest(cid:146)anno prevede, un importo di 30 Mecu a titolo di riserva (voce di bilancio B0-40) per accordi di pesca con paesi terzi, da rinnovare o rinegoziare nel 1997, nonche· per eventuali nuovi accordi. (98/C 45/78) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1630/97 di Jean-Antoine Giansily (UPE) alla Commissione (14 maggio 1997) Oggetto: Futuro dei brevetti in Europa La questione della traduzione dei brevetti europei appare come un problema generale che si presenta per tutti i paesi dell(cid:146)Unione europea; orbene, l(cid:146)Ufficio europeo dei brevetti raccomanda la soppressione dell(cid:146)obbligo di traduzione dei brevetti europei per ridurre il costo di questi ultimi, essendo le traduzioni troppo care (dal 20 al 25% del costo totale). Secondo l(cid:146)Ufficio, sarebbe opportuno cercare di favorire la protezione delle innovazioni in Europa. Benche· senz(cid:146)altro importante, la questione dei costi non e‘ assolutamente determinante, ne· sembra, di primo acchito, anormale che il detentore di un brevetto debba sopportare un certo costo come contropartita per il monopolio che gli viene concesso. Non ritiene la Commissione che un modo di contribuire alla riduzione del costo dei brevetti, senza per questo sopprimere totalmente le traduzioni, sarebbe di raccomandare un meccanismo di riduzione della lunghezza dei testi da tradurre, giacche· questa soluzione, associata ai progressi tecnici in materia di traduzione assistita da computer, dovrebbe comportare una diminuzione sostanziale dei costi per la traduzione dei brevetti?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1639/97 von Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ an die Kommission. "Continuous enrichment monitoring"

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
United Kingdom
fuel enrichment
nuclear fuel
nuclear safety
nuclear test
uranium

text: C 45/68 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (3. Juli 1997) Der am 17. Dezember 1994 in Lissabon unterzeichnete Vertrag u¤ber die Energiecharta wurde im Amtsblatt 1. vero¤ffentlicht (1). Die deutsche Sprachfassung wurde 1995 verbessert, um den sprachlichen Gepflogenheiten in den verschiedenen deutschsprachigen La¤ndern gerecht zu werden. Es handelte sich hierbei um rein stilistische A¤ nderungen, die den Inhalt des Vertrags nicht beru¤hren. Die endgu¤ltige deutsche Sprachfassung des Vertrags, die dem Ratifizierungsverfahren in Deutschland zugrunde lag, wurde 1996 in Deutschland vero¤ffentlicht. 2. Die verbesserte deutsche Sprachfassung wurde bisher nicht im Amtsblatt vero¤ffentlicht. 3. Der Abschlu(cid:223) des Vertrags u¤ber die Europa¤ische Energiecharta durch die Gemeinschaften basiert auf den derzeit rechtskra¤ftigen Sprachfassungen. Eine Neuvero¤ffentlichung des gesamten Wortlauts einschlie(cid:223)lich A¤ nderungen des Vertrags u¤ber die Energiecharta sowie der zugeho¤rigen Gesetze wird derzeit erwogen. 4. 5. Der Kommission sind keine derartigen Probleme mit anderen Amtssprachen der Gemeinschaft bekannt. Nach Ansicht der Kommission stimmen die derzeit rechtskra¤ftigen Sprachfassungen u¤berein. (1) ABl. L 380 vom 31. 12. 1994. (98/C 45/82) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1639/97 von Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) an die Kommission (14. Mai 1997) Betrifft: (cid:132)Continuous enrichment monitoring(cid:147) Eine der mo¤glichen Kontrollmo¤glichkeiten fu¤r Spaltmaterialien ist das (cid:132)continuous enrichment monitoring(cid:147). 1. Wie beurteilt die Kommission die Kontrollmo¤glichkeiten, die sich mittels dieser Methode bieten? 2. In welchen europa¤ischen Anlagen wird diese Methode angewandt? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (9. Juli 1997) 1. Mit der Sicherheitsu¤berwachung von Anreicherungsanlagen wird u. a. beabsichtigt, jegliche nicht deklarierte hohe Anreicherung von Uran aufzuspu¤ren. Dies la¤(cid:223)t sich mit der sta¤ndigen U¤ berwachung der Anreicherungsverfahren (CEMO (cid:132)continuous enrichment monitor(cid:147)) erreichen, die im Rahmen des gemeinsam vom UK und der Internationalen Atomenergie-Organisation (IAEO) getragenen Programms vom Vereinigten Ko¤nigreich entwickelt und in der Zentrifugen-Anreicherungsanlage in Capenhurst, UK, installiert wurde. Die von Euratom vertretene Auffassung zu dieser Methodik wurde in der Antwort auf die von Herrn Smith wa¤hrend der Plenarsitzung des Parlaments am 13. Mai 1997 vorgebrachte mu¤ndliche Anfrage H-370/97 dargelegt. Hierbei wurde auf einige Probleme hingewiesen, die noch nicht abschlie(cid:223)end beurteilt werden konnten. Daher legt Euratom Wert darauf, die Tests in Capenhurst fortzusetzen, um mehr Erfahrungen sammeln zu ko¤nnen. Parallel hierzu untersucht Euratom (zusammen mit der IAEO) andere Ansa¤tze (wie die Hochleistungs-Spurenanalyse oder die Probenahme zur Ermittlung von Umweltschadstoffen), um eine optimale Lo¤sung zu finden. 2. Aus den genannten Gru¤nden wird CEMO derzeit nur in der Anlage von Capenhurst getestet


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1771/97 van Arlene McCARTHY aan de Commissie. Voorwaarden van de Commissie betreffende het bewaren van documenten door recipiënten van Europese subsidies

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
administrative formalities
archives
document
information medium
support policy
use of aid


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 863/97, annettu 14 päivänä toukokuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1640/97 dell'on. Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ alla Commissione. Euratom - controllo degli elementi di combustibile a MOX

eurovoc_concepts:
nuclear fuel
nuclear safety
nuclear weapon
plutonium
uranium

text: 10. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 45/69 (98/C 45/83) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1640/97 di Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) alla Commissione (14 maggio 1997) Oggetto: Euratom › controllo degli elementi di combustibile a MOX L(cid:146)impiego di elementi di combustibile a ossidi misti (MOX) nelle centrali nucleari pone vari problemi, fra l(cid:146)altro perche· si tratta (secondo le categorie del controllo di sicurezza) di materiale fissile idoneo all(cid:146)uso militare, e inoltre perche· le barre di combustibile non si distinguono dal combustibile a uranio. Come valuta la Commissione i problemi specifici dei combustibili a ossidi misti sotto il profilo del 1. controllo di sicurezza? In che modo la Commissione garantisce il controllo dei combustibili a MOX nei diversi impianti nucleari 2. europei? Risposta data dal signor Papoutsis a nome della Commissione (2 luglio 1997) 1. Per quanto riguarda il combustibile ad ossidi misti (MOX), la Commissione richiama l(cid:146)attenzione sul fatto che e‘ necessario distinguere tra fabbricazione, trasporto e stoccaggio di elementi di combustibile nuovo e gli elementi irradiati di combustibile esauriti dopo l(cid:146)uso in un reattore. Gli elementi di combustibile esaurito, provengano essi da uranio nuovo o da elementi MOX, contengono sempre plutonio e quindi i controlli Euratom sono identici per ambedue le categorie. Per quanto riguarda la fabbricazione e lo stoccaggio di elementi freschi di combustibile MOX (che sono differenti da quelli a esclusivo contenuto di uranio) e‘ stato necessario mettere a punto criteri specifici di controllo per attuare i rigorosi obiettivi di salvaguardia definiti per il materiale nucleare contenente plutonio fresco. Gli impianti per la fabbricazione di combustibile MOX, sempre piu‘ complessi e automatizzati, richiedono una continua attivita‘ di ispezione e l(cid:146)impiego diffuso di strumenti di misurazione non assistiti per conseguire gli obiettivi prefissati. 2. Sulla base degli obiettivi di salvaguardia, in relazione agli impianti di fabbricazione MOX nella Comunita‘, l(cid:146)Euratom adotta un approccio che tiene conto delle caratteristiche e della capacita‘ dei singoli impianti. Le procedure di controllo Euratom si distinguono per le ispezioni frequenti o continue e per un sistema completo di strumenti di misurazione progettati, calibrati e adattati ai tipi di misurazione e ai materiali trattati negli impianti in questione. Di norma, gli elementi di combustibile MOX finiti sono misurati all(cid:146)impianto di fabbricazione, poiche· le condizioni di misurazione sono migliori rispetto a quelle al reattore. Durante il trasporto al reattore e lo stoccaggio nello stesso, la continuita‘ di controllo sull(cid:146)assemblaggio dei combustibili MOX e‘ garantita mediante sigilli e/o sistemi di controllo della sicurezza. (98/C 45/84) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1643/97 di Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) alla Commissione (14 maggio 1997) Oggetto: Campioni ambientali, Euratom-AIEA L(cid:146)AIEA sta cercando di far diventare una pratica di routine il prelievo di campioni ambientali presso gli impianti nucleari dell(cid:146)UE. Nel 1996 campioni del genere sono gia‘ stati prelevati a Rossendorf. Si dice che l(cid:146)Euratom non consentirebbe all(cid:146)AIEA di effettuare campionamenti analoghi presso altri impianti nucleari europei finche· non saranno disponibili i risultati dettagliati delle analisi. E(cid:146) vero che l(cid:146)Euratom non consentira‘ altri campionamenti finche· non saranno stati presentati i risultati 1. delle analisi? Se la risposta e‘ affermativa, qual e‘ la motivazione addotta dall(cid:146)Euratom al riguardo?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1658/97 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Bericht über die Drogen in Europa

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction


title: Relazione della Commissione al Consiglio presentata conformemente all'articolo 2 della decisione 92/544/CEE del Consiglio del 23 novembre 1992 (applicazione di misure di deroga all'articolo 17 e all'articolo 22, paragrafi 3, 4 e 5 della sesta direttiva 77/388/CEE in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari)

eurovoc_concepts:
France
VAT
basis of tax assessment
copyright
derogation from EU law

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 14. 05. 1997 COM(97) 215 def. RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO presentata conformemente all'articolo 2 della decisione 92/544/CEE del Consiglio del 23 novembre 1992 (applicazione di misure di deroga all'articolo 17 e all'articolo 22, paragrafi 3, 4 e 5 della sesta direttiva 77/388/CEE in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO che autorizza la Repubblica francese a prorogare l'applicazione di misure di deroga all'articolo 17 e all'articolo 22, paragrafi 3, 4 e 5 della sesta direttiva (77/388/CEE) del Consiglio del 17 maggio 1977 in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari (presentate dalla Commissione) RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO presentata conformemente all'articolo 2 della decisione 92/544/CEE del Consiglio del 23 novembre 1992 (applicazione di misure di deroga all'articolo 17 e all'articolo 22, paragrafi 3, 4 e 5 della sesta direttiva 77/388/CEE in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari) I. INTRODUZIONE Con la decisione 92/544/CEE del Consiglio, del 23 novembre 19921, la Repubblica francese è stata autorizzata, ai sensi dell'articolo 27 della sesta direttiva, ad introdurre misure particolari di deroga alle disposizioni dell'articolo 17 e dell'articolo 22, paragrafi 3, 4 e 5 di detta direttiva. Tale autorizzazione scadeva il 31 dicembre 1996. La deroga consentiva l'applicazione di un regime particolare inteso a ridurre gli obblighi degli autori di opere dell'ingegno per i diritti d'autore loro versati dagli editori, dalle società di riscossione e di ripartizione dei diritti e dai produttori. Le misure particolari consistono, da un lato, nell'applicazione di una ritenuta alla fonte dell'imposta dovuta dagli autori e, dall'altro, nella fissazione di un importo forfettario per i diritti a deduzione degli autori stessi. L'articolo 2 di detta decisione prevede che la Commissione presenti al Consiglio una relazione sulla sua applicazione, eventualmente corredata da una proposta di decisione che ne proponga la proroga. Scopo della presente relazione è di riferire sull'applicazione di tale deroga nonché di istruire la domanda di proroga di detta deroga presentata dalla Repubblica francese con lettera registrata presso il Segretariato generale della Commissione in data 14 febbraio 1997. n. APPLICAZIONE DELLA DEROGA 1. Iter della deroga Fino al 1° ottobre 1991, la Francia si è giovata della facoltà prevista dall'articolo 28, paragrafo 3, lettera b della sesta direttiva che consentiva di continuare ad esentare le prestazioni di servizi degli autori, artisti e interpreti artistici (allegato F, punto 2 di detta direttiva). Nell'intento di conformare la propria legislazione alle regole normali del sistema comune di IVA, a decorrere dal 1° ottobre 1991, la Francia ha assoggettato all'IVA le prestazioni degli autori di opere dell'ingegno, degli artisti interpreti e degli artisti dello spettacolo. L'applicazione delle disposizioni comunitarie relative alla riscossione dell'imposta si è dimostrata di difficile attuazione, soprattutto per quanto riguardava le prestazioni degli autori di opere dell'ingegno. Difatti, le categorie interessate hanno fatto notare che l'imposta applicata al loro livello non procurava al Tesoro alcuna entrata poiché essa restava deducibile per gli editori, i produttori, ecc. e che, in assenza di introito fiscale, la sola finalità dei nuovi obblighi amministrativi che sarebbero stati loro imposti sarebbe stata quella di una formale conformità giurìdica alla legislazione comunitaria. GU n. L351 del 2. 12. 1992, pag. 32. 3 Al fine di rendere più accettabile agli autori l'assoggettamento ali'IVA, la Repubblica francese ha introdotto il regime speciale in questione. 2. Caratteristiche essenziali del regime Da un lato, il regime consiste nella riscossione deil'IVA dovuta dagli autori dell'opera dell'ingegno mediante ritenuta alla fonte presso la parte che versa i diritti. Questo regime si applica quando i diritti sono versati dagli editori, dalle società di riscossione e di ripartizione dei diritti o dai produttori. In altri termini, il regime si applica soltanto se chi versa è un soggetto passivo, vale a dire dispone già di un numero di partita IVA. Dall'altro lato, ai diritti d'autore viene applicata un'aliquota dello 0,80 % a titolo dei diritti a deduzione che gli autori possono far valere. Questa deduzione forfettaria esclude ogni altra deduzione. Un'impresa che liquida ad un autore una determinata somma per i diritti d'autore, deve versare al Tesoro PIVA dovuta su tale importo, detratta la percentuale deducibile forfettariamente dall'importo stesso. Per le operazioni effettuate in un tale regime, gli autori di opere dell'ingegno sono dispensati dagli obblighi di rilascio di fatture, di presentazione di dichiarazioni e di pagamento di imposte. Infine, un autore può rinunciare a questo regime optando per l'applicazione deil'IVA secondo le regole normali del diritto comune. 3. Valutazione dell'amministrazione francese sull'applicazione del regime particolare Le autorità francesi ritengono che il regime fornisca le migliori garanzie di riscossione deil'IVA dovuta da persone a priori poco avvezze alle formalità relative alle imposte sulla cifra d'affari (musicisti, scrittori, compositori. ). D'altronde, il dispositivo è adottato dalla massa degli autori: di questi, infatti, solo il 5% ha manifestato la volontà di rinunciarvi esercitando l'opzione di essere sottoposti al regime normale. Infine, le autorità francesi osservano che nell'applicazione del dispositivo i servizi tributari non hanno rilevato alcuna anomalia. IIL PARERE DELLA COMMISSIONE L'articolo 27 della sesta direttiva consente l'introduzione di misure particolari di deroga alla direttiva stessa, allo scopo di semplificare la riscossione dell'imposta oppure di evitare talune frodi o evasioni fiscali. La Commissione ritiene che un tale regime consente di ridurre gli obblighi amministrativi in un settore di attività ben preciso e che queste misure rispondono, quindi, alla condizione posta dallo stesso articolo 27 riguardo alla semplificazione della riscossione dell'imposta. M Inoltre, la possibilità offerta agli autori di opere dell'ingegno di optare per la tassazione in regime normale consente loro di esercitare a pieno il diritto a deduzione nella misura in cui essi ritengano che la deduzione forfettaria prevista dal regime speciale non sia rispondente alla loro situazione specifica. Di conseguenza, la Commissione ritiene che una proroga delle misure particolari in questione sulla base dell'articolo 27 della sesta direttiva sia giustificata. Per quanto riguarda il termine di validità dell'autorizzazione, i servizi della Commissione osservano che la Commissione ha adottato in data 10 luglio 1996 un programma di lavoro per l'elaborazione di un sistema comune di IVA2 che prevede l'adozione del nuovo sistema per tappe successive. Poiché la presentazione dell'ultimo pacchetto di proposte è prevista per la metà del 1999, la Commissione non reputa proponibile la proroga di una misura di deroga oltre la data del 31 dicembre 1999. Appare, in effetti, opportuno procedere, a quella data, ad una valutazione circa la coerenza della misura di deroga con l'impostazione elaborata nel quadro del nuovo sistema comune di IVA. COM(96) 328 def. del 22. 07. 1996. r Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO che autorizza la Repubblica francese a prorogare l'applicazione di misure di deroga all'articolo 17 e all'articolo 22, paragrafi 3, 4 e 5 della sesta direttiva (77/388/CEE) del Consiglio del 17 maggio 1977 in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari C RELAZIONE Con lettera registrata presso il Segretariato generale della Commissione in data 14 febbraio 1997, il governo della Repubblica francese ha presentato domanda di proroga della deroga concessa in precedenza con decisione 92/544/CEE del Consiglio1 del 23 novembre 1992. L'articolo 2 di tale decisione specifica che, alla luce di una relazione della Commissione sull'applicazione della deroga da parte della Francia, il Consiglio può, dietro proposta della Commissione, autorizzare la proroga dell'applicazione della decisione stessa. La relazione presentata dalla Commissione in merito all'applicazione della decisione in questione conclude in favore di una proroga dell'applicazione delle disposizioni della decisione stessa fino al 31 dicembre 1999. La Commissione ha infatti adottato in data 10 luglio 1996 un programma di lavoro per l'elaborazione di un sistema comune di IVA2 che prevede l'adozione del nuovo sistema per tappe successive. Poiché la presentazione dell'ultimo pacchetto di proposte è prevista per la metà del 1999, sembra opportuno limitare il termine di validità al 31 dicembre 1999, il che permetterà di valutare a quella data la necessità e la coerenza della misura di deroga con l'impostazione complessiva elaborata nel quadro del nuovo sistema comune di IVA. Conformemente all'articolo 27, paragrafo 3 della sesta direttiva IVA, gli altri Stati membri sono stati informati della domanda francese di proroga con lettera del 13 marzo 1997. 1 GU n. L 351 del 2. 12. 1992, pag. 32 2 COM(96) 328 def. del 22. 07. 1996. a Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO che autorizza la Repubblica francese a prorogare l'applicazione di misure di deroga all'articolo 17 e all'articolo 22, paragrafi 3, 4 e 5 della sesta direttiva (77/388/CEE) del Consiglio del 17 maggio 1977 in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la sesta direttiva (77/388/CEE) del Consiglio, del 17 maggio 1977, in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari1 - Sistema comune di imposta sul valore aggiunto: base imponibile uniforme, in particolare l'articolo 27, vista la decisione del Consiglio 92/544/CEE2 del 23 novembre 1992, vista la relazione della Commissione sull'applicazione della decisione di cui sopra, vista la proposta della Commissione, considerando che in conformità dell'articolo 27, paragrafo 1 della sesta direttiva IVA, il Consiglio, deliberando all'unanimità su proposta della Commissione, può autorizzare ogni Stato membro a introdurre o prorogare misure particolari di deroga a detta direttiva, allo scopo di semplificare la riscossione dell'imposta o di evitare talune frodi o evasioni fiscali; considerando che il governo della Repubblica francese, con lettera registrata presso il Segretariato generale della Commissione in data 14 febbraio 1997, ha chiesto di essere autorizzato a prorogare l'applicazione della misura di deroga concessa in precedenza, per una durata limitata, con decisione 92/544/CEE del Consiglio; considerando che gli altri Stati membri sono stati informati in data 13 marzo 1997 della domanda di proroga presentata dal governo francese; 1 GU n. L 145 del 13. 06. 1977, pag. 1. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 96/95/CEE (GU n. L 338 del 28. 12. 1996, pag. 89). 2 GUn. L 351 del 2. 12. 1992, pag. 32. 5 considerando che la relazione della Commissione sull'applicazione di detta deroga ha mostrato che le misure particolari di deroga soddisfano le condizioni per l'applicazione dell'articolo 27 di detta direttiva; considerando che in data 10 luglio 1996 la Commissione ha adottato un programma di lavoro3 corredato da un calendario di proposte, che prevede un progresso graduale e per tappe verso un sistema comune di IVA per il mercato unico; considerando che, poiché l'ultimo pacchetto di proposte è previsto per la metà del 1999, l'autorizzazione è accordata fino al 31 dicembre 1999, il che permetterà di valutare a quella data le coerenza della misura di deroga con l'impostazione complessiva del nuovo sistema comune di IVA; considerando che tale deroga non avrà un'incidenza negativa sulle risorse proprie delle Comunità europee provenienti dall'IVA, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: COM(96) 328 def. del 22. 07. 1996. 3 Articolo 1 In deroga all'articolo 17 e all'articolo 22, paragrafi 3, 4 e 5 della direttiva 77/388/CEE, la Repubblica francese è autorizzata, fino al 31 dicembre 1999, a: - applicare una ritenuta alla fonte dell'imposta dovuta dagli autori di opere dell'ingegno, quando i diritti di autore che essi percepiscono sono versati dagli editori, dalle società di riscossione e ripartizione dei diritti oppure dai produttori; - applicare ai diritti d'autore un'aliqu ta forfettaria dello 0,8 % a titolo dei diritti a deduzione che gli autori stessi possono far valere. La deduzione così determinata esclude qualsiasi altra deduzione. La Repubblica francese è destinataria della presente decisione. Articolo 2 Fatto a Bruxelles, Per il Consiglio Il Presidente lo ISSN 0254-1505 COM(97)215def. DOCUMENTI IT 06 01 09 N. di catalogo : CB-CO-97-203-IT-C ISBN 92-78-195 88-X Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Klimatförändringens energidimension

eurovoc_concepts:
EU programme
climate change
energy policy
environmental protection
greenhouse gas

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 14. 05. 1997 KOM(97) 196 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN INNEHÅLL UTMANINGEN Åtagandet att minska utsläppen. Trender för CO2-utsläppen Behovet av politiska beslut MÖJLIGA ÅTGÄRDSOMRÅDEN INOM ENERGIPOLITIKEN Energieffektivitet och energisparande Ökat samarbete med näringslivet - miljöavtalens roll Ökning av de fömybara energikällomas marknadspenetration Förbättrad energihushållning i städer, regioner och på öar Främjande av kombinerad kraft- och värmeproduktion Elproduktion Integration i andra politiska verksamhetsområden Teknik och innovation. Begränsning av utsläppen av andra växthusgaser Fiskala instrument och resurser FRAMTIDENS POLITISKA VAL - KRAV OCH KONSEKVENSER BILAGA 1 1 2 3 4 4 5 5 6 7 7 9 9 10 10 11 15 ^ MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM KLIMATFÖRÄNDRINGENS ENERGIDIMENSION UTMANINGEN Åtagandet att minska utsläppen 1. Klimatförändringen är en fråga av stort allmänt intresse. I och med att allmänhetens förväntningar växer, ökar också trycket på politikerna att på bred front tackla dessa problem med sikte på en hållbar utveckling. Beslutsfattarna måste vidta erforderliga åtgärder för att minska utsläppen. Europeiska unionen står infor en verklig utmaning som består i att anta strategier som är effektiva, realistiska och genomforbara. For att kunna fullgöra våra politiska åtaganden krävs politisk handlingsvilja. 2. Den tredje konferensen för parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (COP-3) som hålls i Kyoto i december 1997 måste leda fram till beslut som partema och allmänheten kan stödja och genomföra. Inom ramen för det s. k. Berlinmandatet är konven tionens parter för närvarande inbegripna i förhandlingar som syftar till mer långtgående åtaganden från industriländernas sida genom antagandet av kvantitativa begränsnings- och minskningsmål som genom olika strategier och åtgärder skall uppnås inom en given tidsram, t. ex. år 20051, 2010 och 2020. Slutmålet för dessa förhandlingar är att anta ett juridiskt bindande protokoll under partemas tredje konferens. 3. Rådets slutsatser om klimatförändringen av den 3 mars 1997 visar att gemenskapen är fast besluten att agera. Rådet var enigt om att gemenskapen skall föreslå att OECD-ländema och länderna med övergångsekonomi (bilaga X till ramkonventionen) förbinder sig att minska sina utsläpp av de viktigaste växthusgaserna (CO2, CH4 och N20)2 med 15 % till år 2010 jämfört med referensåret 1990. Under förutsättning att planerade strategier och åtgärder genomförs, kan det antas att C Or utsläppen kommer att öka med omkring 8 % fram till år 2010 jämfört med 1990. Det skulle innebära att det foreligger en skillnad på over 20 procentenheter jämfört med den av rådet fastställda forhandlingspositionen. För att överbrygga detta gap krävs ambitiösa program och åtgärder, särskilt på energiområdet, vilka kan komma att ge samhällets mål en ny inriktning. Det kommer att behövas en sann politisk vilja för att genomföra erforderliga strategier. 4. De beslut som fattas vid partemas tredje konferens kommer således att fa långtgående konsekvenser om man uppnår de målsättningar som förhandlas fram. Rådet anser att det ankommer på de ministrar i rådet som ansvarar för gemenskapens olika politiska verksamhets områden att besluta vilka strategier och åtgärder som skall genomföras. Kommissionen ställer sig positiv till detta förhållningssätt som innebär att övrig politik med anknytning till miljöpolitiken beaktas vid beslutsfattandet. Senare i år kommer kommissionen att lägga fram ett övergripande meddelande om klimatförändringen, där man i stora drag redogör för politiska konsekvenser och erforderliga åtgärder inom olika politiska verksamhetsområden. Syftet med 1 Rådet har ännu inte fattat beslut om en förhandlingsposition inför ar 2005. 2 CO2 är den främsta växthusgasen av dessa tre. foreliggande meddelande, som behandlar klimatförändringens energidimension, är att väcka debatt infor Kyoto-konferensen. Meddelandet är främst inriktat på konsekvenserna for energiförsörjningen, men kommer att följas upp av ett mer övergripande meddelande under hösten, vilket omfattar alla berörda sektorer. Syftet är att ge en bild av den utmaning som de politiskt ansvariga står inför, att föreslå ett antal områden där insatser kan genomföras för att möta denna utmaning och slutligen att väcka debatt om hur vi på ett kostnadseffektivt sätt skall kunna fullgöra våra åtaganden att minska utsläppen. 5. Helt klart finns en politisk vilja inom gemenskapen att kraftigt minska utsläppen, men det är först när det av rådet förslagna minskningsmålet verkligen uppnås som vi ser hur långt denna beslutsamhet räcker. Mot bakgrund av sin ståndpunkt i Kyoto kommer unionen att uppmana andra parter i konventionen som är upptagna i bilaga I - d. v. s. industriländer och länder med övergångsekonomi - att göra motsvarande ansträngning. Unionen måste också själv visa sin politiska vilja att fatta nödvändiga och ofta svåra beslut för att uppnå sina mål. 6. Utgångspunkten är att såväl kommissionen som medlemsstaterna har behov av en gemensam och samordnad politik, vilket innebär att beslut om lämpliga åtgärder kan fattas vid de olika rådsmöten som behandlar insatser på områden som ekonomiska styrmedel, skatter, energi, FoTU, industri, transport och jordbruk. I detta meddelande tillhandahålls en första analys av hur energisektorn kan bidra till att nå det uppställda målet. Med tanke på de omfattande strukturella förändringar som kan bli följden av de beslut som måste fattas för att genomföra Kyoto-protokollet, är det viktigt att vara medveten om att det inte räcker med en stegvis anpass ning utan att det måste till genomgripande politiska förändringar om det skall vara möjligt att uppnå miljöskyddsmålen och målsättningen om en hållbar ekonomisk utveckling. Trender for C02-utsläppen 7. Som debattunderlag har kommissionen nyligen låtit genomföra en undersökning för att analysera hur energitrenderna kommer att utvecklas om den nuvarande situationen består. Detta scenario, kallat före Kyoto, har utformats för att undersöka vilken omfattning strategier och åtgärder måste ha för att det skall vara möjligt att begränsa och minska utsläppen av växt husgaser3. Scenariot före Kyoto visar utvecklingen vid oförändrade förhållanden ("business as usual") och omfattar inga nya strategier och åtgärder för att minska COrutsläppen4. En ekonomisk tillväxt på över 2 % per år efter 1990 leder i detta scenario till en fortsatt ökning av COrutsläppen, i storleksordningen 8 % mellan 1990 och år 2010 för Europeiska unionen som helhet. En uppdelning av COrutsläppen per sektor ger följande resultat (i miljoner ton CO2): Procentuell förändring jämfört med 1990 Industri Transport Hushåll/tjänster El-och värmeproduktion Energiindustri Totala utsläpp 1990 626 743 654 1036 141 1 3200 1995 -10% + 9% - 3% - 5% + 7% - 2% 2000 -14% +22% - 1% - 2% + 9% + 2% 2010 - 1 5% +39% + 4% + 2% +12% + 8% 3 Den 19 mars 1997 höll kommissionen ett möte om denna studie med medlemsstaternas energiexperter. 4 Det finns andra scenarion, t. ex. PRIME och BAT, som med andra förutsättningar och mycket specifika strategier och åtgärder tyder på att COrutsläppen skulle kunna minskas med 10 % fram till år 2010 jämfört med 1990. 8. Det skall också observeras att de globala COrutsläppen kommer att öka kraftigt under de två kommande årtiondena. Denna kraftiga ökning av COrutsläppen har sin grund i befolk ningstillväxten och industrialiseringen i Asien, Latinamerika och Afrika. Cirka tre fjärdedelar av den beräknade ökningen av COrutsläppen fram till år 2020 kommer från utvecklings länderna. Den del av de globala utsläppen som länderna i bilaga I står för, d. v. s cirka 70 % 1990, kommer förmodligen att minska kraftigt under de kommande årtionena. År 2020 kan utsläppen från de länder som anges i bilaga I ha sjunkit till något över 50 %. Unionen står för närvarande för uppskattningsvis 16 % av världens energirelaterade C02-utsläpp. Enligt den allmänt rådande synen på utvecklingen torde denna andel minska till cirka 12 %. Om omfattande politiska åtgärder vidtas skulle procentsatsen till och med kunna bli ännu lägre, eftersom de flesta åtgärder förmodligen skulle vidtas i de länder som omfattas av bilaga I och inom Europeiska gemenskapen. Den globala analysen visar att även omfattande åtgärder inom gemenskapen endast i viss utsträckning kan påverka utvecklingen i världen. Samarbete med utvecklingsländerna är nödvändigt, och det behövs omfattande gemenskapsåtgärder för att inleda och stödja globala ansträngningar. 9. Resultaten av analysen/öre Kyoto utgår från följande grundförutsättningar: - Bi ekonomisk tillväxt på 3 % per år under de kommande åren. Under hela perioden mellan 1990 och år 2020 ökar BNP med drygt 2 % per år. - De flesta tunga industrier fortsätter att öka sin produktion. - Det saknas nya strategier för att påverka energi- och transportefterfrågan. - Priserna på importerad energi stiger fram till år 2020. Oljepriset kommer upp i 32,95 US- dollar/fat år 2020. Priserna på naturgas stiger i samma takt som oljepriserna, medan kolpriserna stiger långsammare. - Investeringar i elproduktion fastställs på grundval av långsiktiga marginalkostnader. Kärn kraftverkens livstid beräknas till 40 år. Följaktligen • förväntas energiintensiteten sjunka med i genomsnitt 1,3 % per år mellan 1990 och år 2000 (energiintensiteten torde öka med 1,3 % per år mellan 1995 och år 2005, med 1,6 % per år under de kommande fem åren fram till år 2010 och med 1,4 % per år mellan år 2010 och 2020), • sker ingen betydande minskning av kolintensiteten. Ökningen av kolintensiten med 1,0 % per år under den första delen av 90-talet förväntas inte fortsätta. Kolintensiteten förväntas öka med endast 0,4 % per år mellan 1995 och år 2005 och med 0,3 % under de följande fem åren fram till år 2010, men trenderna kan svänga så att kolintensiteten ökar med 0,4 % per år mellan år 2010 och 2020 Behovet av politiska beslut 10. Den eftersträvade minskningen av COrutsläppen avgör omfattningen av de strategier och åtgärder som måste genomföras. För att minska utsläppen av växthusgaser i unionen med omkring 15 % fram till år 2010 krävs, med tanke på den trend som förutspås för åren efter år 2000 i scenariot före Kyoto, långtgående energipolitiska beslut som främst syftar till att minska energiintensiteten (särskilt genom energihushållning och energisparande) och kolintensiteten (särskilt genom att främja användning av fömybara energikällor) vid konstant BNP. 11. Det är möjligt att tillgripa en rad olika kombinationer av strategier och instrument för att minska utsläppen av växthusgaser. Det är nödvändigt att välja inriktning och bestämma vilket åtgärdspaket som gör det möjligt att uppnå miljömålen på mest kostnadseffektiva sätt. 12. För att kunna välja bästa tillgängliga alternativ är det nödvändigt att närmare besluta vilka lagstiftande och frivilliga åtgärder som kan erfordras, huruvida vi bör anta en särskild bränslestrategi, huruvida det är lämpligt att fastställa mål för energiintensitet och fömybara energikällors marknadspenetration och i vilken utsträckning åtgärderna kommer att genomföras gemensamt av regeringar, industri och andra ekonomiska sektorer. 13. Vi måste vara medvetna om det faktum att denna stora utmaning kräver en mobilisering av resurser. Det är nödvändigt att fråga sig vilka kostnader detta medför och vilka resurser unionen och enskilda medlemsstater är villiga att anslå. 14. Syftet med detta meddelande är att stimulera denna debatt både inom och utom gemenskapens institutioner, särskild vad beträffar energisektorn. Det finns inga enkla svar, men omfattningen av det klimatförändringsproblem som förorsakats av människan får inte hindra oss från att söka de mest effektiva och genomförbara lösningarna. MÖJLIGA ÅTGÄRDSOMRÅDEN INOM ENERGIPOLITIKEN Energieffektivitet och energisparande 15. Energisparande är ett mycket effektivt och "kostnadsfritt" sätt att minska utsläppen av växt husgaser. "Outnyttjade" energikällor är faktiskt de som bäst svarar mot begreppet hållbar utveckling. De gör det dessutom möjligt att minska energiimporten och öka försörjnings- tryggheten samtidigt som arbetstillfällen skapas. I undersökningen före Kyoto förutspås en fortsatt ökning av efterfrågan trots antagandet att energiintensiteten minskar med 1,3 % mellan 1995 och 2005 och med 1,6% mellan 2005 och 2010. For att tillvarata de många "kostnadsfria" möjligheterna och bromsa denna ökning av efterfrågan krävs en aktiv encrgilmshåUmngspolitik som främjar energisparande och energieffektivitet Denna politik måste kompletteras med prissättningsåtgärder. 16. Save-programmet utgör en viktig del av gemenskapens strategi för att minska COrutsläppen. Joule-Thermie stödjer också forsknings- och demonstrationsverksamhet om energisnål teknik. Det skall emellertid observeras att hindren för energieffektivitet och energisparande oftast inte är av teknisk natur. Därför har en rad lagförslag lagts fram inom ramen för Save I. Ett europeiskt energimärkningssystern för hushållsapparater har införts och effektivitetsstandarder har fastställts för värmepannor, kylskåp och frysar, men det finns fortfarande utrymme för ytterligare åtgärder som främjar energisparande. 17. Erfarenheter från Save visar att rådet inte alltid varit berett att anta viss lagstiftning om energieffektivitet eller att ställa finansiella resurser till förfogande som står i proportion till gemenskapens möjligheter till energisparande och till klimatförändringsproblemets omfattning. Nya åtaganden att minska utsläppen måste leda till närmare överväganden av hur man skall kunna gå vidare och uppnå mer än man gjort under de senaste åren när det gäller energisparande. 18. Kommissionen har försökt uppmuntra el- och gasdistributionsföretagen att inte betrakta sig själva som leverantörer utan som tjänsteföretag. Detta skulle kunna leda till en kraftigt minskad efterfrågan på energi, vilken skulle bli särskilt märkbar inom hushållssektom. Kommissionen har därför lagt fram ett förslag till direktiv som uppmuntrar användning av rationell planerings teknik inom utbud och efterfrågan. Detta förslag har ännu inte antagits av rådet. Energi företagen måste omvandlas till tjänsteföretag och erbjuda konsumenterna ett stort antal energirjänster som gör det möjligt för dem att spara energi samtidigt som de erhåller tjänster av högre kvalitet Kommissionen kommer att intensifiera dialogen med energi producenterna för att främja energisnåla tjänster och effektivare energiproduktion. Det är också viktigt att prioritera effektiva och ekonomiska energitjänster inom FoTU-verksamheten, särskilt på kort och medellång sikt. Ökat samarbete med näringslivet - miljöavtalens roll 19. Det skall visserligen erkännas att industrin gjort vissa framsteg på senare år för att spara energi och öka energieffektiviteten, men det krävs ytterligare åtgärder, bland annat när det gäller miljöavtal. Långsiktiga avtal är instrument som bör utvecklas där det är lämpligt. Om detta instrument tillämpades med framgång i hela unionen skulle det vara möjligt att förbättra energi effektiviteten och avsevärt minska C02. -utsläppen. Dessutom finns avsevärda möjligheter för att minska COrutsläppen från motorfordon, och stora firmor måste uppmuntras att på frivillig basis ta aktiv del i denna process5. Ökning av de fömybara energikällornas marknadspenetration 20. Även om man både inom och utanför Europa i mer än 20 år har strävat efter att främja användning av fömybara energikällor har man utnyttjat långt ifrån hela den tillgängliga ekonomiska potentialen. Kommissionen offentliggjorde i november 1996 en grönbok6 om en strategi för att öka de fömybara energikällomas marknadspenetration. Fömybara energikällor kan på lång sikt bidra till en hållbar utveckling eftersom de i allmänhet inte ger upphov till några CQr-utsläpp, inte är förknippade med några tekniska risker, eftersom de är inhemska och har många andra fördelar. 21. Kommissionen anser att det skulle vara ett ambitiöst men realistiskt mål att fram till år 2010 fördubbla de fömybara energikällornas andel av den totala energiproduktionen (från de 6 till 12 %). Konsekvenserna av att öka de fömybara energikällomas marknadsandel analyseras till exempel i undersökningen Teres II, särskilt avseende parametrar som CO2- utsläpp, försörjningstrygghet och sysselsättning. I fråga om COrutsläpp förutspås i scenariot "Bästa praxis", med 12,5 % fömybara energikällor, en minskning av COrutsläppen med 386 miljoner ton per år fram till år 2010 (vilket utgör 12 % av de totala C02-utsläppen), enligt beräkningar med hjälp av den s. k. Safire-modellen. 22. Det krävs politisk beslutsamhet för att vidta åtgärder som på ett tydligt sätt kan medverka till att öka de fömybara energikällomas marknadsandel. Dessa energikällor skulle inte bara bidra till en markant minskning av unionens egna utsläpp av växthusgaser, utan de skulle också, med tanke på de ännu större möjligheterna i utvecklingsländerna, kunna trygga en miljövänlig energiförsörjning i områden som ännu inte anslutits till energinät. Inom ramen för gemen skapsprogrammen, särskilt Joule-Thermie, har man utvecklat olika typer av ny och konkurrenskraftig teknik inom området fömybara energikällor (tex. för biomassa, vindkraft och solcellsenergi). En stor del av denna teknik används i decentraliserade system. För att öka deras marknadspenetration är det viktigt att de också far genomslag i centraliserade 5 Exempel : Fiats löfte till den italienska regeringen att minska CCVutsläppen med 20%. 6 KOM(96) 576 av den 20 november 1996. Ill system. Detta kan underlättas genom en intensifierad verksamhet inom områdena demonstration och spridning. 23. Kopplingarna mellan jord- och skogsbruk, miljö och energi måste uppmärksammas. Biomassa är en energikälla som väsentligt skulle kunna bidra till att motverka klimat förändringen. Jord- och skogsbruket skulle kunna bidra till att absorbera CO2 genom utveckling av kolsänkor som senare skulle kunna användas för energiändamål. För att detta skall vara ekonomiskt genomförbart måste verksamheten inom områdena forskning, teknisk utveckling, demonstration och spridning samt skatteåtgärderna förstärkas. Dessutom behövs social och ekonomisk forskning om fömybara energikällors integration på marknaden. 24. En av de målsättningar som anges i kommissionens nya förslag om Altener-programmet är att fortsätta undanröja de hinder som står i vägen för en ökad användning av fömybara energikällor, genom harmoni sering, standarder, finansiellt stöd till pilotprojekt och information. Rådet måste snarast anta detta program, och för att programmet skall kunna bidra till att främja fömybara energikällor måste erforderliga resurser anslås. 25. Det är viktigt att stimulera dialogen med elproducenterna för att uppnå att de förbinder sig att producera en inte försumbar energimängd från fömybara energikällor. Försök som pågår i vissa medlemsstater visar att en sådan skyldighet bidrar till att skapa ett klimat som gynnar de fömybara energikällornas marknadspenetration. Större uppmärksamhet måste också föstas vid olika åtgärder som främjar fömybara energikällor. Kommissionen överväger olika förslag i detta avseende, särskilt möjligheten att garantera ett minimipris för dessa energikällor. 26. Reaktionerna på grönboken har hittills varit positiva och de flesta berörda parter stödjer kommissionens uppfattning att det finns ett behov av att väsentligt öka de fömybara energi källomas andel av energiproduktionen. Kommissionen kommer att lägga fram konkreta förslag i den vitbok och den handlingsplan som är under utarbetande. De åtgärder som skall vidtas måste stå i rimlig proportion till de mål som man strävar efter att uppnå. Medlemsstaterna måste också utveckla sina egna nationella strategier för att främja fömybara energikällor. Förbättrad energihushållning i städer, regioner och på öar 27. En ökad decentralisering av energihushållningen och ett ökat engagemang från allmänhetens sida kan bidra till att kontrollen av de globala problemen och av den ökade efterfrågan på energi förbättras. Vid konferensen "Habitat IT' i Istanbul i juni 1996 framkom att den största befolkningsökningen kommer att äga rum i städerna, som idag svarar för 75 % av unionens befolkning och för 70 % av energiförbnikningen. Detta innebär att tätortemas energihushåll ningsproblem måste uppmärksammas mer än idag. Kommissionen och medlemsstaterna måste prioritera FoTU-verksamhet i städerna samtidigt som man tar vederbörlig hänsyn till energi- aspektema vid planering av Femte FoTU-ramprogrammets nyckelåtgärd "Morgondagens stad". 28. De lokala och regionala myndigheterna har ett stort antal befogenheter inom tjänste-, bostads- och transportsektorn. Inom ramen för sitt energihushållningsprogram på regional och lokal nivå, som numera ingår i Save-programmet, vill kommissionen genom att stödja inrättandet av energihushållningskontor i städer, regioner och på öar uppmuntra folkvalda politiker och andra berörda lokala parter att engagera sig. Kontorens främsta roll är att främja energisparande och fömybara energikällor. Dessutom kommer användbara nät att upprättas7 vilka bör ges en vidgad roll i syfte att främja gränsöverskridande åtgärder. 29. Den offentliga upphandling som sker via lokala och regionala myndigheter i unionen erbjuder stora möjligheter att spara energi. Det är därvid viktigt att beakta energi dimensionen och klimatförändringen. Myndigheterna skulle alltså kunna spela en viktig roll för att driva på utvecklingen av produkter med lägre energiförbrukning som medför minskade utsläpp av växthusgaser. Lokala och regionala myndigheter bör också rutinmässigt ta hänsyn till energmushållningsaspekterna när de planerar nybyggnationer. Undersökningar har visat att vissa offentliga byggnader på en och samma ort kan förbruka fyra gånger så mycket energi som andra. 30. Det finns stora möjligheter att minska C02-utsläppen på lokal och regional nivå, vilka måste tas tillvara. Regionkommittén kan vid sidan av andra relevanta beslutsnivåer spela en viktig roll, särskilt när det galler att främja energisparande och fömybara energikällor. Främjande av kombinerad kraft- och värmeproduktion 31. Tekniken för elproduktion och samproduktion av kraft och värme har utvecklats snabbt, vilket innebär att stora förbättringar av energieffektiviteten kan väntas genom användning av bästa tillgängliga teknik. I många fall kan sådan avancerad teknik också erbjuda fördelar i fråga om kostnadseffektivitet. Kommissionen förbereder för närvarande ett meddelande om sam produktion av kraft och värme. I vissa medlemsstater finns redan åtskilliga exempel som visar fördelarna med detta tekniskt fulländade alternativ. Dess marknadspenetration varierar emeller tid mycket mellan medlemsstaterna. 32. Synergistiska effekter mellan kombinerad kraft- och värmeproduktion och fjärrvärme- och fjärrkylnät måste utnyttjas bättre. Användning av biomassa vid samproduktion kan underlätta denna tekniks marknadspenetration. Finansiering av en tredje part skulle medge ett snabbare införande av samproduktion och finansinstituten bör därför uppmuntras att utnyttja denna möjlighet i större utsträckning. För att samproduktionen skall kunna utvecklas på lång sikt inom ramen för en marknadsekonomi behövs klara och rättvisa regler om den producerade elektricitetens kvantitet och pris, och det är också nödvändigt att den nya situationen beträffande gaskontrakt garanterar att konkurrenskraften upprätthålls. 33. Det är värt att notera att även en betydande marknadspenetration för samproduktion av kraft och värme inte skulle räcka för att undvika en total ökning av COrutsläppen. Kommissionen tror emellertid att samproduktion kan bidra till att minska utsläppen. Elproduktion 34. Utvecklingen inom sektorn för el- och värmeproduktion är avgörande för aDa trender i fråga om COr-utsläpp. Den här sektorn står för cirka en tredjedel av de totala utsläppen, men den har också möjlighet att begränsa C02-utsläppen trots en växande efterfrågan på elektricitet och värme. I scenariot före Kyoto förväntas COrutsläppen från kraftstationer fortsätta ligga i närheten av 1990 års nivå fram till år 2010. Den pågående utvecklingen av transeuropeiska nät måste dessutom möjliggöra ett optimalt utnyttjande av elproduktionskapaciteten i hela unionen och trygga tillgången på bränslen med låg kolhalt i europeiska regioner där dessa produkter tidigare inte varit tillgängliga. FED ARENE för regionerna, ENERGIE CITES för städerna och ISLENET för öarna. 35. Inom transportsektorn är möjligheterna små att övergå till andra bränslen. Inom elsektorn däremot kan man införa eller behålla kolfria bränslen eller öka användningen av bränslen med låg kolhalt. Det är viktigt att man vid utformning av strategier och åtgärder som rör CO2 tar hänsyn till den roll elektriciteten kan spela som en av de viktigaste faktorerna vid utveckling av nya metoder inom produktion, kommunikation och mobilitet, vilka skulle kunna leda till en reduktion av COrutsläppen genom minskad kol- och energiintensitet. Av nedanstående tabell framgår i detalj hur COrutsläppen utvecklas inom sektorn för el- och värmeproduktion liksom energi- och kolintensiteten inom denna sektor. COrutsläpp Energiintensitet Kolintensitet Genomsnittlig förändring ( % per år) I 1990-2000 - 0 , 2% - 0,5 % | -1,7 % 2000-2010 + 0 , 3% -1,5 % - 0,5 % (undersökningen/ore Kyoto) 1990-2010 + 0 , 1% -1,0 % -1,1 % Kommissionen och de europeiska elproducenterna håller tillsammans på att färdigställa en analys av hur elektriciteten kan bidra till en hållbar utveckling och särskilt till att möta den utmaning som klimatförändringen innebär. 36. Tack vare teknikens framsteg sedan den industriella revolutionen har kraftverkens verk ningsgrad hela tiden förbättrats. Denna förbättring måste fortsätta och till och med öka, ty det finns fortfarande en teoretisk potential som inte utnyttjas i tillräckligt hög grad. Till exempel, om ren och effektiv teknik för förbränning av naturgas, kol eller lignit slår igenom på marknaden kan elproduktionens verkningsgrad öka med 5-10 %, vilket innebär att bränsle kostnaden minskar och att utsläppen av växthusgaser reduceras med 15-30 %. Den totala effekten beror till stor del på denna tekniks marknadspenetration i unionen och i en stor del av världen vars användning av fasta bränslen kommer att öka (Kina, Indien, ASEAN-ländema mil. ) Det kan vara lämpligt att inrätta ett gemenskapsprogram som främjar ren och effektiv teknik för användning av fasta bränslen och andra tunga produkter. 37. Det förtjänar att nämnas att kärnkraften bidrar till att begränsa växthusgaserna. Enligt nuvarande planer kommer gemenskapens installerade kärnkraftskapacitet endast att öka marginellt under de närmaste åren. Fram till år 2010 väntas kärnkraften fortsätta bidra till att begränsa ökningen av växthusgaser, om än i mindre utsträckning. Efter år 2010 kommer ett antal kärnkraftverk att tas ur drift. I kommissionens vägledande kärnkraftsprogram behandlas kärnkraftsfrågan i ett mer långsiktigt perspektiv8. 38. Naturgasens marknadspenetration är för närvarande snabb inom elsektorn, men kommer förmodligen att ha nått sitt maximum år 2010. Därefter blir det nödvändigt att ta naturgasens marknadspenetration under noga övervägande, särskilt för att trygga energiförsörjningen. 39. Det är uppenbart att den nuvarande totala energiförbrukningen inte är förenlig med det lång siktiga målet om en hållbar utveckling. Användningen av fossila bränslen måste begränsas kraftigt for att gemenskapen skall kunna uppnå de minskningsmål som är aktuella i proto kollet till klimatförändringskonventionen. Denna uppfattning delas av större internationella KOM (96) 339 av den 25 september 1996 - Ett vägledande kärnkraftsprogram i enlighet med artikel 40 i Euratornfördraget. organisationer, nationella regeringar och, vilket kanske är viktigast, av stora delar av energi industrin. Integration i andra politiska verksamhetsområden 40. Eftersom efterfrågan på energi beror på annan ekonomisk verksamhet är det viktigt att vidta åtgärder för att begränsa efterfrågan, så att ökningen av efterfrågan blir så låg som möjligt och effektiviteten så hög som möjligt vid en given kvalitet på energitjänsten. Målsättningen att minska utsläppen av växthusgaser och utveckla kolsänkor måste i detta sammanhang successivt integreras i andra politiska verksamhetsområden, i synnerhet jord- och skogsbruk, miljöskydd och avfall, transporter, forskning och utveckling, skatter, markplanering samt regional och lokal utveckling. I ett meddelande senare under 1997 kommer kommissionen att presentera en helhetssyn vilken innebär att alla åtgärder i syfte att motverka klimatförändringen integreras i alla politiska verksamhetsområden. 41. Det är viktigt att överväga hur strukturfonderna och Sammanhållningsfonden kan utnyttjas i större utsträckning för att finansiera projekt som minskar utsläppen av växthusgaser, i synnerhet projekt om fömybara energikällor och kolsänkor. Utöver renodlade energiprojekt kan också infrastrukturprojekt bidra till att motverka klimatförändringen. I framtida strategier och åtgärder inom ramen för strukturfonderna är det nödvändigt att ta hänsyn till detta. 42. Åtgärder som motverkar klimatförändringen kommer också att leda till att nya arbets tillfällen skapas inom vissa sektorer. Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna göra en ingående undersökning av hur åtgärder som vidtas för att motverka klimatförändringen påverkar sysselsättningen. En större ansträngning måste också göra inom utbildningsområdet. Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (CEDEFOP) bör skapa utbildnings profiler med inriktning på energihushållning. 43. En annan möjlighet som praktiskt taget inte leder till några utsläpp av växthusgaser är att inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken producera energi utifrån biomassa. Med en lämplig utformning skulle denna lösning också kunna bidra till att uppnå jordbrukspolitikens mål. Andra hållbara lösningar som bör studeras närmare är att förbättra energieffektiviteten och utveckla jordbrukets biobränslen. COrsänkor måste också utvecklas i de länder där de behövs. Teknik och innovation 44. Kommissionens antagande nyligen av sitt förslag till ett Femte ramprogram om forskning och teknisk utveckling sammanfaller med mötet i Kyoto. Det är mycket viktigt med en nära och kontinuerlig samordning mellan FoTU- och energipolitiken. Ren teknik kan ge ett positivt bidrag med bestående resultat. Femte FoTU-ramprogrammet och särskilt nyckelåtgärden "system och avancerade energitjänster" och de nuvarande FoTU-programmen Joule-Thermie och "Miljö och klimat*' måste bereda större utrymme för verksamhet som främjar teknik vars energi- och koleffektivitet medför stora förbättringar jämfört med dagens teknik. 45. Effektiva och hållbara energitjänster måste utvecklas genom att utnyttja olika typer av energiteknik. Vad beträffar utbudet av energi kan följande områden nämnas: kombinerade arbetscykler, rent kol, bränsleceller, fömybara energikällor (vind, biomassa, solvärme, solcellsenergi), nya termodynamiska arbetscykler m fl. På efterfrågesidan krävs fortsatta ansträngningar vad gäller nya fordon och motorer, förbättrad energieffektivitet för hushålls apparater (särskilt kylutrustning), elektroteknisk utrustning, elektroniska anordningar för ökad energihushållning i bostäder, utveckling av den framtida staden m. m. Den sociala forskningen måste också intensifieras, eftersom man hittills inte tillräckligt studerat konsumenternas 10 beteende när de ställs inför valet mellan olika energislag och då särskilt allmänhetens reaktion i egenskap av energikonsumenter. Begränsning av utsläppen av andra växthusgaser 46. Förutom att kolgruvorna ger upphov till C02,-utsläpp är de också en viktig källa till metanntsläpp. Likaså vid distribution av naturgas är det svårt att undvika läckage av denna gas9. Vad beträffar kolgruvomas utsläpp används redan förebyggande teknik inom unionen. Det är viktigt att sprida denna teknik till de associerade länderna. Vad beträffar natur gas är det nödvändigt att skärpa kontrollen av distributionsnätens kvalitet för att förhindra läckor. Kommissionen kommer att uppmuntra frivilliga avtal med gasindustrin10 på detta område. Även här är det viktigt att i större utsträckning sprida know-how och god praxis till tredje land. Den tillämpade forskningen inom produktion och transport av gas måste också intensifieras för att det skall vara möjligt att uppnå förbättringar som är berättigade också ur ekonomisk synpunkt. 47. Trots att det saknas direkta kopplingar mellan avfallssektom och energisektorn förekommer det ibland synergistiska effekter. Med tanke på det stora utbudet av energikällor är energisektorn inte beroende av avfall för att kunna producera energi. Avfallshanteringen är emellertid ett stort problem för lokala myndigheter och även om man i första hand prioriterar återvinning återstår det ofta en slutfraktion som hamnar på soptippen där den ofrånkomligen ger upphov till metanutsläpp. Detta metan bör återvinnas och användas som energikälla eller i vart fall brännas. Kompostering av avfallets organiska del kan också vara intressant ur energisynpunkt. När det är ekonomiskt och miljömässigt försvarbart kan vissa typer av avfall brännas varvid det är möjligt att återvinna energi. Inom ramen för avfallsstrategin kommer kommissionen att presentera åtgärder av rättslig och teknisk karaktär som bidrar till att begränsa utsläppen av växthusgaser. 48. Slutligen, vad beträffar utsläppen av dikväveoxid (N20) ger förbränning i fluidiserad bädd, vilket är en mycket lovande teknik för ren förbränning av fasta bränslen, endast upphov till Små mängder av derma växthusgas. Inom forskningsprogrammen är det nödvändigt att i högre grad uppmärksamma de mekanismer som ger upphov till denna gas och utveckla metoder för att minska utsläppen. Flera forskningsprojekt inom programmet "Miljö och klimat" behandlar utsläpp, atmosfarisk balans och effekter på klimatet av andra växthusgaser än CO2. Fiskala instrument och resurser 49. Kommissionen antog den 12 mars 1997 ett direktivförslag som innebär att gemenskapssystemet med minsta skattesatser utvidgas till olika energiprodukter. Genom att skilja mellan fömybara energikällor, energieffektivitet och innovation stödjer direktivet det förhållningssätt som kommer till uttryck i detta meddelande. I direktivet behandlas förutom omstruktureringen av skatte systemet också den svåra frågan om internalisering av externa kostnader. Kommissionen förordade redan i sin vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" från 1993 tillämpning av denna princip. 9 I sin meddelande KOM(96) SS7 slutlig om metan av den 15 november 1996 föreslår kommissionen olika åtgärder som den avser främja för att begränsa dessa utsläpp. 10 Till exempel har den nederländska gasindustrin ingått ett frivilligt avtal med regeringen och förbundit sig an minska metanutsläppen med 10%. 11 50. För att utsläppen av växthusgaser i unionen skall kunna minskas med 20 % jämfört med scenariot före Kyoto krävs ett ambitiöst politiskt handlingsprogram. Vissa medlemsstaters erfarenheter kan tjäna som vägledning när riktningen stakas ut på detta område. Åtgärder som "gröna lån" i Nederländerna och "grön elektricitet" som används av vissa konsumenter i Tyskland förtjänar att undersökas närmare och eventuellt användas på gemenskapsnivå, liksom de franska pilotprojekten om biobränslen. En annan idé som presenterades i grönboken om en gemenskapsstrategi för fömybara energikällor är ett poängsystem som främjar dessa energiformer. 51. Om det erfordras en större politisk insats kan det vara nödvändigt att mycket noga undersöka fördelarna med att på lämplig nivå avsätta medel till fonder, öronmärkta för energihushållning och fömybara energikällor. Unionens energiutgifter uppgick 1995 till mer än 500 000 miljoner ecu, vilket visar att det skulle vara möjligt att avsätta medel för att på lämplig nivå finansiera bl. a. energihushållning och fömybara energikällors marknads penetration. En minimiavgift skulle göra det möjligt att samla in tillräckliga medel för att på ett effektiv sätt kunna genomfora de strategier och åtgärder som antas efter Kyoto- konferensen. De försök som pågår i Storbritannien {Non fossil fuel obligations) och andra försök som nämnts ovan gör att det, i det allmännas intresse, är motiverat att närmare under söka denna möjlighet. FRAMTIDENS POLITISKA VAL - KRAV OCH KONSEKVENSER 52. I nedanstående tabell anges den årliga förändringen av BNP, energiintensitet, kolintensitet och COr-utsläpp. Siffrorna illustrerar omfattningen av den utmaning vi står inför. Ökning av BNP Energiintensitet Kolintensitet COrirtsläpp I 1990-2000 + 2 , 1% - 1,0 % - 0 , 9% 1 + 0,2 % 2000-2010 + 2 , 4% -1,6 % - 0 , 2% + 0,6 % 1990-2010 + 2 , 2% - 1,3 % - 0 , 5% + 0,4 % (imderoökningen J5ri Kyoto) 53. Det har ännu inte gjorts någon fullständig bedömning av de konsekvenser och kostnader som är förknippade med ett åtagande i Kyoto att minska utsläppen av växthusgaser med 15 %. De kan emellertid bli betydande. Som bakgrund till debatten om konsekvenser av gjorda val är det värt att uppmärksamma att kommissionen genomfört flera undersökningar, där man utifrån olika förutsättningar analyserat scenarion som kan minska utsläppen av växthusgaser. En av dessa undersökningar är "Energin i Europa år 2020"11, där ^Forums-scenariot visar att det kommer att krävas omfattande förändringar av nuvarande strukturer för att uppnå en utsläpps- minskning i storleksordningen 6 % till år 2010. Detta scenario ger en tilltalande bild av vår energiframtid, särskilt vad beträffar miljön och försörjningstryggheten. 54. Det är också värt att notera att man för att uppnå en utsläppsminskning på 6 % i Forum scenariot antar att statens inkomstkällor förändras genom en gradvis övergång från beskattning av arbete till beskattning av naturresurser, som år 2005 uppgår till 1,5 % av BNP. Jämfört med scenariot före Kyoto som beskrivs i detta meddelande blir emellertid energikostnaden högre år 2010. ii SEK (95) 2283 av den 20 december 1995. 12 55. För att Forum-scenariot skall kunna förverkligas till år 2010 krävs • stora intensitets- och effektivitetsvinster inom alla slutanvändarsektorer och inom kraft produktionen, • att det inte finns någon tydlig koppling mellan C02-utsläppen och BNP-tillväxten, eftersom det då är möjligt att nå synergistiska effekter av energisparande och åtgärder för att främja tillgången på kolfria energikällor, • nya utbudsstrukturer inom kraftframställning, vilka gynnar decentraliserad produktion (värme, fömybara energikällor, biomassa, bränsleceller), inom produktion av biobränslen och väte, och vad gäller marknadspenetrationen för fordon som drivs med bränsleceller samt elektriska fordon, • en jordbrukspolitik som främjar användning av biomassa, • en kombination av skattepolitik och gynnsamma förhållanden på kapitalmarknaderna vilken resulterar i låga räntesatser, trots att det internationella klimatet karakteriseras av låga importpriser på bränslen. 56. En uppskattning av erforderliga investeringar tyder på att det i Forum-scenariot skulle krävas en investering på över 391 000 miljoner ecu i elproduktion och raffinaderier under perioden 1991 till 2010. 57. Forum-scenariot visar att det är möjligt att minska COrutsläppen med ca. 6 % till år 2010 genom att vidta tämligen radikala åtgärder. Detta scenario är bara ett av många möjliga scenarion som här nämns som exempel. Det innebär inte att kommissionen föredrar de specifika politiska förslagen i något visst scenario. Ett annat scenario som använder den s. k. PRIMES-modellen visar att det genom en kombination av åtgärder är möjligt att minska COrutsläppen med 10 % till år 2010 jämfört med 1990. Till dessa åtgärder hör främjande av energieffektivitet och energisparande, ökad marknadspenetration för samproduktion av kraft och värme, ändrade bränsleblandningar och minskning av bränsleförbrukningen inom transportsektorn. För att möjliggöra en utsläpps minskning på 10 % förutsätts i detta scenario att fömybara energikällor har en marknadsandel på 10 % år 2010. En annan pågående analys av de minskningsmål som diskuteras inför Kyoto- konferensen i vilken man också använder PRIMES-modellen, visar att det inte räcker att enbart tillämpa bästa tillgängliga teknik, men att det är en åtgärd som på ett påtagligt sätt kan bidra till att minska utsläppen. 58. Det är viktigt att vid utformning av de strategier och åtgärder som gemenskapen måste vidta för att överbrygga detta gap på 23 procentenheter mellan den förväntade ökningen av utsläppen med 8 % och den minskning på 15 % som man förbinder sig att uppnå, ta hänsyn till de gränser som sätts i unionens nya budgetplan. Kommissionen måste snarast göra en uppskattning av de kostnader - åtminstone för investeringar - som följer av EU. s förhandlings position. 59. De finansiella konsekvenserna måste också undersökas mot bakgrund av hur de påverkar ekonomin, både på mikro- och makroekonomisk nivå. De kommer säkerligen att analyseras av olika berörda ekonomiska aktörer. På grund av det stora antalet variabler är denna fråga mycket komplex och det krävs därför innovativa lösningar som måste analyseras i varje enskilt fall tillsammans med berörda parter. Det är nödvändigt att använda en metodik som tar hänsyn till detta flerdimensionella synsätt (t. ex. mål - tidsramar - styrmedel - kostnader) samt tillför litliga värderings- och analysinstrument. Vissa medlemsstater har redan antagit strategier för att 13 minska utsläppen av växthusgaser, vilka åtföljs av särskilda politiska åtgärdsprogram och av en kostnadsberäkning. Det är viktigt att alla medlemsstater och kommissionen drar nytta av dessa erfarenheter, särskilt när det. gäller att utvärdera de finansiella konsekvenserna och använd metodik. Ett gemensamt analysarbete kommer att erfordras för att bättre bedöma konse kvenserna av fattade beslut. 60. För att få en klarare bild av problem och problemlösningar i samband med klimatförändringen är det absolut nödvändigt att medlemsstaterna och kommissionen taiMimnam gör en grundlig analys av energisituationen inom ramen för den inre marknaden. För att möjliggöra en bättre utformning av strategier och åtgärder är det först och främst nödvändigt att få en bättre uppfattning om vilka sektorer och aktörer som förbrukar energi och ger upphov till utsläpp av växthusgaser. Genom sitt forskningsprogram utvecklar kommissionen förmågan att utvärdera strategier och åtgärder med hänsyn till klimatförändringens sociala, ekonomiska och vetenskapliga aspekter (programmen Joule och "Miljö och klimat"). 61. En kraftfull energipolitik måste, med tanke på vilken betydelse den har för klimat förändringen, kompletteras med en bättre samordning av alla åtgärder som direkt berör energiområdet, d. v. s. även åtgärder som vidtas inom andra politiska verksamhetsområden. Unionen måste visa sin förmåga att anta en bred strategi. Det är också nödvändigt att näringslivet medverkar. En viktig roll för Rådgivande energikommittén, vilken inrättats genom kommissionens beslut, blir att undersöka hur näringslivet kan bidra till att stärka energi dimensionen av gemenskapens klimatförändringsstrategi. 62. Klimatförändringen är ett internationellt problem. Betydande ansträngningar kommer att erfordras både från unionens och de associerade statemas sida för att energieffektiviteten i dessa länder skall nå en nivå som är jämförbar med den som noterats i unionen under de senaste åren. De beslut som fattas i Kyoto måste på sikt även gälla de associerade länderna som önskar bli medlemmar i unionen. En av målsättningarna för länderna i Central- och Östeuropa under den pågående omvandlingsprocesssen är att reformera sin energisektor. De ansvarar själva för dessa reformer. Olika former av samarbete har emellertid upprättats mellan unionen och dessa länder, t. ex. för att främja energisparande och energieffektivitet. De berörda ländemas ansträngningar är viktiga med tanke på deras efterlevnad av den s. k. acquis communautaire på detta område, d v s. minskade utsläpp av växthusgaser. 63. Inom ramen för den strukturerade dialogen av den 3 mars 1997 betonade rådet och miljö ministrarna i de associerade länderna i Central- och Östeuropa vikten av ett nära samarbete mellan unionen och dessa länder, i synnerhet vad gäller åtgärder som genomförs gemensamt, och behovet av att förstärka de mekanismer som stimulerar strategier i syfte att motverka klimatförändringen och främja energieffektiviteten. I detta sammanhang erkändes att man inom samarbetsprogram på teknikområdet såsom Inco-FoTU och Joule-Thermie bör fasta större vikt vid frågor som rör klimatförändringen och prioritera de energiåtgärder som planerats för att uppnå målet att minska utsläppen av växthusgaser. Man bör också eftersträva ett ökat stöd från EEB, EBRD och Världsbanken. Gemenskapen kommer att verka för att den strukturerade dialogen inriktas på att stärka ansträngningarna för att förbättra energieffektiviteten och anpassa energisystemet till utsläppsminskningar. 64. Unionen måste också bestämt yrka på att även andra industriländer förbinder sig att motverka utsläpp av växthusgaser genom att acceptera långtgående minskningsmål i det kommande Kyoto-protokollet. Unionens ekonomi kan inte ensam bära kostnaderna för en ensidig miljöskyddspolitik medan våra handelspartners undviker att vidta åtgärder som påverkar energipriserna och därmed industrins konkurrenskraft och sysselsättningen. 65. Med tanke på att handelspartners inom och utom OECD står inför en gemensam utmaning på energiområdet krävs inom ramen för det internationella samarbetet en lösning som tar 14 hänsyn till effekterna på energiförsörjningen. Energistadgefördraget och dess protokoll om energieffektivitet och därmed sammanhängande miljöaspekter skulle kunna utgöra en utgångspunkt för samarbetet. Genom att sluta partnerskaps- och samarbetsavtal med större delen av av de nya oberoende staterna och genomföra tekniska stödprogram kan man bidra till ökad energieffektivitet och ökat energisparande. Energisamarbetet med utvecklingsländerna bör också omfatta insatser för att motverka klimatförändringen. Av den anledningen erkändes vid rådets möte den 3 mars 1997 att de regler som gäller det gemensamma genomförandet bör utgöra en del av Kyoto-protokoUet, även om man först bör invänta resultaten av pågående pilotprojekt. 66. Initiativen till samarbete med länderna i Medelhavsomradet bör också snarast möjligt i stor utsträckning inriktas på energiprojekt och särskilt på projekt om fömybara energikällor och energieffektivitet. Detta kommer att leda till en hållbar situation genom att industrierna i dessa länder kan tillägna sig teknik och anpassa den till sina behov. Kommittén för samarbete mellan unionen och länderna i Gulfstaternas samarbetsråd betonade dessutom den 16 december 1996 båda partemas intresse av denna fråga. Möjligheten till en gemensam analys, samarbete och utbyte av vetenskaplig information och erfarenhet pekades ut som användbara instrument på detta område. Nu gäller det att tillämpa dessa instrument inom ramen för lämpliga program. 67. Den utmaning som är förknippad med klimatförändringen är av sådan omfattning att medlemsstaterna och gemenskapen tillsammans måste utveckla strategier och åtgärder, såväl på gemenskapsnivå som nationellt, regionalt och lokalt, för att det skall vara möjligt att uppnå fastställda minskningsmål och en fördelning av bördorna mellan medlems staterna i enlighet med fattade beslut Det finns behov av gemensamma eller på gemenskapsnivå samordnade strategier och åtgärder. Men för att utveckla denna samordning är det först nödvändigt att behandla de frågor som tas upp i första delen av detta dokument (punkt 10-14). 68. Kommissionen efterlyser tydliga politiska signaler från Europaparlamentet och rådet, med stöd av Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Kommissionen anser att gemenskapen bör göra allt som står i dess makt för att den konferens med partema i Förenta nationemas konvention om klimatförändringen, vilken hålls i Kyoto i december 1997, resulterar i att man antar ett protokoll som leder till väsentligt minskade utsläpp av växthusgaser genom strategier och åtgärder som vidtas av samtliga parter i bilaga X till konventionen. Men vi måste vara säkra på att vi kan fullgöra våra åtaganden - att det finns en politisk vilja och erforderliga resurser. 15 BILAGA Energirelaterade CO2 utsläpp (i miljoner ton CO2) före Kyoto Under fönitsättning att varken medlemsstaterna eller gemenskapen tar några nya politiska initiativ skulle COrutsläppen utvecklas på följande sätt12. CO2 (miljoner ton) procentuell förändring efter 1990 EU 1990 3200 1995 - 2% 2000 2005 2010 2020 + 2% + 6% + 8% + 16 % Energirelaterade CQj-utsläpp per sektor (i miljoner ton CO2) procentuell förändring sedan 1990 Ï99Ô 1995 20ÖÖ 2005 2010 2020 Industri Transport 626 -10 % -14 % -14 % -15 % -15 % 743 +9% +22% +31% +39% +49% HushållAjänster 654 - 3% - 1% + 2% +4% + 6% El-och värmeproduktion 1036 - 5% - 2% + 2% +2% +17% Energiindustri 141 +7% + 9% + 1 1% +12% +13% Totala utsläpp 3200 -2% + 2% + 6% +8% +16% 12 EU-analysen har genomförts av professor Capros vid Atens tekniska universitet och bygger på resultat som erhållits med den sk. MIDAS-modellen. Analysen har beställts av GD XVII och genomförts i april 1997. 16 /Text till diagrammet: EU. Utvecklingen före Kyoto. Utvecklingen för BNP, COr-utsläpp, totalförbrukning inom Europeiska unionen, energi- och kolintensitet GDP=BNP energy consumption= energiförbrukning CO 2 emissions= COr-utsläpp carbon mtenssty=kolintensitet energy iat&isAty=energiintensitet EU: pre-Kyoto scenario: development of GDP, C02 emissions, gross inland consumption, energy and carbon intensity 1990 = 100 GDP energy consumption C02 emissions carbon intensity -+ energy intensity 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 17 /Text till diagrammet: EU. Utvecklingen före Kyoto. Den totala energiförbrukningen 1990-2020 Grundläggande faktorer för förändringar i C02-utsläppen lower nuclear shaTQ=minskad andel kärnkraft GDP grovAh=BNP-ökning upward pressure=ö£«/«g av kolintensiteten energy intensity gains=ctai energiintensitet higher renewables share=ötaf andel fömybara energikällor less carbon in fossil fiieh=mindre kol i fossila bränslen CO 2 emission increase=/w/mÄ/i/>/g av CÖ2-utsläppen downward pressure/balance=/w/>is£/?/>ig av kolintensiteten/balans EU : pre-Kyoto scenario: total energy consumption 1990 - 2020 I l l u s t r a t i on of u n d er lying factors for C 02 e m i s s i on c h a n ge 2 5 00 2 2 50 2 0 00 -H 1 7 50 1 5 00 1 2 50 1 0 00 -H 7 50 5 00 -H 2 50 0 • n c r gy i n t e n s i ty g a i ns G D P g r o w th 888888» rsrz rsn&XTnrsrmt rs rmm nrïiar u p w a rd p r e s s u re d o w n w a rd p r e s s u re / b a l a n ce 18 /Text till diagrammet: EU. Utvecklingen före Kyoto. Den totala energiförbrukningen 1990-2020 Grundläggande faktorer för förändringar i COrutsläppen lower nuclear ûk2XQ=minskad andel kärnkraft GDP grovAh=BNP-ökning upward pressure=öÄw/«g av kolintensiteten better conversion efficiency=Ää//re omvandlingseffektivitet lower electricity/heat intensity=/ûfgre el/värmeintensitet less carbon in fossil fyie\s=mindre kol i fossila bränslen CO 2 emission mcre2Lse=minskning av C02-utsläppen downward pressure/balance=/w/>isr£///>/g av kolintensiteten/balans E U: p r e - K y o to scenario: power/heat production 1990 - 2020 Illustration of underlying factors for C 02 emission change 1000 800 better conversion efficiency O 600 -H lower eUctricity/heat intensity 1 400 -H GDP growth 200 upward pressure downward pressure / balance ISSN 1024-4506 KOM(97) 196 slutlig DOKUMENT SV 12 14 Katalognummer : CB-CO-97-223-SV-C ISBN 92-78-19784-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg h


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 856/97 av den 14 maj 1997 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: På rejse i Europa.

eurovoc_concepts:
EU Member State
abolition of customs duties
atlas
freedom of movement
single market
tourism
user guide