eurovoc_concepts:
communications policy
new technology
research and development
telecommunications
telephone

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 21. 05. 1997 KOM(97) 203 lopull. Komission tiedonanto Euroopan parlamentille j a neuvostolle lausunnoista, joita on annettu Euroopan telepalvelujen numerointipolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausunnoista, joita on annettu Euroopan telepalvelujen numerointipolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta Sisällysluettelo Tiivistelmä I II Johdanto Kuulemismenettely III Vihreän kirjan keskeisiä kohtia koskevat lausunnot 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Yleiset huomiot Operaattorin valinta / operaattorin ennaltavalinta Numeron siirrettävyys Kansallisten numerointisuunnitelmien muuttaminen Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruus Euroopan numeroavaruuden hallinnointi Pitkän aikavälin eurooppalainen numerointisuunnitelma Aakkosnumeerinen valinta Internet-osoitteet •. IV Arviointi 1. 2. Suuren enemmistön näkemykset Lisäkäsittelyä edellyttävät kysymykset tai yksimielisen kannatuksen saaneet V Toiminnan painopistealueet 1. 2. Numerointi ja tehokkaan kilpailun varmistaminen Numerointi ja yhtenäismarkkinat VI Aikataulu VII Päätelmät Sanasto Luettelo kirjallisista lausunnoista 2 5 6 7 7 11 14 15 16 16 17 18 18 20 21 24 26 28 28 32 TIIVISTELMÄ Johdanto Marraskuussa 1996 komissio julkaisi Euroopan telepalvelujen numerointipolitiikasta1 vihreän kirjansa, jossa esiteltiin eri vaihtoehtoja yhteiseksi, tiettyjä numerointiin liittyviä aiheita koskevaksi toimintatavaksi sovittujen, kilpailukykyisiä ja vapaita Näistä päämäärien televiestintämarkkinoita vaihtoehdoista haluttiin kuulla eri sellaista tahoja saamiseksi konkreettisempaa toimintasuunnitelmaa varten, joka vastaisi tarkasti yksityis- ja ja yritysasiakkaiden vaatimuksia, ja jossa otettaisiin huomioon nykyisten teletoiminnan rakenteiden asettamat rajoitukset. televiestintämarkkinoiden uusien saavuttamiseksi. tulokkaiden koskevien aineiston tarpeita ja Julkiseen kuulemistilaisuuteen osallistui yli sata kiinnostunutta, ja yksityis- ja yrityskäyttäjien ja tietoliikenteen palveluntarjoajilta, kansallisilta sääntelyviranomaisilta sekä näiden järjestöiltä saatiin noin 80 kirjallista lausuntoa. verkko-operaattoreilta ja järjestöiltä, laite- ohjelmistovalmistajilta ja Vihreä kirja on myös Euroopan parlamentin talous- ja rahakomitean, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean esityslistalla. Näillä foorumeilla on jo alustavasti vaihdettu mielipiteitä, mutta virallisia kantoja ei vielä ole muodostettu. sekakomitea, Televiestinnän tietoliikenteen verkko- operaattoreiden ja palveluntarjoajien johtoa ja ammattijärjestöjen edustajia, julkisti kantansa 28. helmikuuta. johon kuuluu unionin Lausuntokierroksen tulokset laajasti tuettu vihreän kirjan ehdotuksia ottaa käyttöön Lausunnoissa on puhelukohtainen operaattorin valinta, operaattorin ennaltavalinta ja operaattorin numeron siirrettävyys, joiden tarkoituksena on mahdollistaa asiakkaalle hyöty uusista kilpailutetuista markkinoista. Lausuntoja voidaan myös käyttää pohjana määriteltäessä niitä palveluita ja palveluntarjoajia, joille nämä numerointitoiminnot ovat pakollisia, sekä toimintojen käyttöönoton aikataulua. ilmi lisäksi tärkeää on, että kansalliset Lausunnoista kävi numerointisuunnitelmat antavat kaikille markkinoilla toimijoille on yhtäläiset määrälliset ja laadulliset mahdollisuudet käyttää numero varoja. Tätä pidettiin yleisesti keskeisenä vapautetuille televiestintämarkkinoille. edellytyksenä tasapuoliselle se, miten pääsylle KOM(96)590 lopull. , 20. 11. 1996 oltiin yhtä mieltä '388'-maatunnukseen Laajalti perustuvan Euroopan puhelinliikenteen numerointiavaruuden perustamisesta niin nopeasti kun se on mahdollista sen jälkeen, kun kansainvälinen teleliitto ITU on virallisesti varannut tämän tunnuksen yleiseurooppalaisille palveluille. Kyseisen tunnuksen olisi katettava suuri joukko erilaisia palvelutyyppejä, ja samalla eri palvelujen hintojen olisi oltava helposti käyttäjän saatavilla. Eurooppalaisen numerointiavaruuden hallinnointia koskevissa ehdotuksissa viitattiin CEPTin (Conférence Européenne des Postes et Telecommunications) tai ECTRAn (European Committee of Telecommunications Regulatory Affairs) alaisuudessa toteutettavaan malliin. Kannatusta sai myös kansallisten numerointisuunnitelmien keskipitkän aikavälin lähentäminen niin, että numerointisuunnitelmiin ei enää tarvitsisi tehdä suuria lisämuutoksia. Yhteistä ITU-T:n suosituksen E. 161 vaihtoehto A:han perustuvaa kantaa aakkosnumeeriseen valintaan pidettiin hyvänä ajatuksena. Yleisesti oltiin sitä mieltä, että ajatus pitkän aikavälin numerointisuunnitelmasta yhdenmukaiseksi erityisesti eurooppalaiseksi kustannushyödyn osalta, ja sitä pitäisi tarkastella 10-20 vuoden aikajänteellä. numerointiympäristöksi lisäselvityksiä vaatisi Internet-osoitteisiin liittyvien kysymysten analyysi hyväksyttiin, mutta useimmat olivat sitä mieltä, että mahdolliset ongelmat ratkaistaan itsesääntelyllä pikemminkin kuin lainsäädännöllisin keinoin. Eurooppalaisten etujen valvonnassa katsottiin kuitenkin olevan parantamisen varaa. Ehdotetut tavoitteet Kuulemistilaisuuden ja lausuntojen perusteella komissio pitää seuraavia tavoitteita sopivina operaattorin valinnan, operaattorin esivalinnan ja numeron siirrettävyyden käyttöönotolle ja Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden perustamiselle: 1. tammikuuta 1998 : • puhelukohtainen operaattorin valinta kaikilla paikallisliittymiä tarjoavilla, merkittävän markkinaosuuden omaavilla operaattoreilla kaikissa jäsenvaltioissa, joissa edellytetään markkinoiden täydellistä vapautta kyseiseen päivämäärään mennessä, ja jos pidemmistä siirtymäajoista on sovittu, tuon siirtymäajan loppuun mennessä. 1. tammikuuta 1999 : • 388-maatunnukseen perustuva Euroopan puhelinliikenteen numerointiavaruus käytössä 1. tammikuuta 2000: • operaattorin ennaltavalinta mahdollinen käyttäjälle kaikilla kiinteän verkon omaavilla merkittävän markkinaosuuden paikallisliittymiä operaattoreilla kaikissa jäsenvaltioissa tarjoavilla, operaattorin numeron siirrettävyys kaikilla kiinteän verkon paikallisliittymien tarjoajilla • numeron siirrettävyys kaikilla muin kuin maantieteellisin perustein numeroituja erityispalveluita (maksuton, yhteisesti kustannettava, lisämaksullinen palvelu) tarjoavilla operaattoreilla Toimintasuunnitelma Lausuntokierroksen perusteella komissio ehdottaa edellä olevien saavuttamiseksi toimenpiteille seuraavaa aikataulua: tavoitteiden 1997 v. puoliväliin mennessä ja Euroopan parlamentin päätöslauselmat, joissa Neuvoston vahvistetaan lausuntokierroksen perusteella laadittu tärkeysjärjestys ja aikataulu Komission kilpailudirektiivin säännöksiä silmällä pitäen numerointisuunnitelmiin kansallisiin katsaus v. loppuun mennessä 1997 Ehdotus aiheellisista lainsäädännöllisistä toimenpiteistä operaattorin saatavuuden ennaltavalinnan varmistamiseksi yhteismarkkinoilla 1. tammikuuta 2000 mennessä siirrettävyyden numeron ja ETOn kansallisista numerointisuunnitelmista kertomus, joka sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen Aakkosnumeerisia näppäimistöjä koskevan ETSIn standardin hyväksyminen jotka liittyvät standardointiedellytyksistä, Käynnistetään selvitykset 1) mahdollisista vähimmäisvaatimuksista ja numeron siirrettävyyden pitkän aikavälin ratkaisuun ja 2) vaihtoehtoisesti näytöllä näkyvästä tai palvelupuhelun yhteydessä ilmoitettavasta käyttäjälle suunnatusta hintatiedosta Tutkitaan mahdollisuuksia valinnasta ja numeron matkaviestinoperaattoreita Aiheelliset ennaltavalinnan varmistamiseksi yhteismarkkinoilla 1. tammikuuta 2000 mennessä operaattorin vaatimus siirrettävyydestä koskemaan myös lainsäädännölliset numeron toimenpiteet siirrettävyyden operaattorin saatavuuden laajentaa ja Jäsenvaltiot numeroavaruuden tunnuksen '388' ottavat käyttöön Euroopan puhelinliikenteen Komissio julkistaa yhteiset suuntaviivat oikeudenmukaisista ja siirrettävyyden kilpailua kustannusten jakamiseksi järjestelyistä edistävistä numeron suositukset kansallisten Komission kilpailuedellytysten lisämuutoksista numerointisuunnitelmien asteittaisen lähentämisen mukaisesti numerointisuunnitelmien kansallisten ja tarvetta liittyviä Tutkitaan vaatimuksia koskemaan myös sellaisia kiinteiden tilaajaliittymien tarjoajia, joilla ei ole merkittävää markkina-asemaa laajentaa operaattorin valintaan 1998 v. loppuun mennessä alkuvuoteen 1999 mennessä 1999 v. loppuun mennessä alkuvuoteen 2000 mennessä Vapaista televiestinnän yhtenäismarkkinoista ja ETNS:stä saadun kokemuksen perusteella tehtävät lisätutkimukset eurooppalaisen yhdenmukaisen ja numerointiympäristön kustannushyödyistä. tarpeesta I. JOHDANTO Euroopan unionin vapaiden televiestintämarkkinoiden synnyn myötä on numeroiden avoimuuteen saatavuudesta ja ja asianmukaisista oikeudenmukaisuuteen, syrjimättömyyteen perustuvista numerointimekanismeista tullut ehdoton edellytys tehokkaalle kilpailulle, innovaatioille ja asiakkaiden valinnanvapaudelle. Tämän lisäksi Euroopan numerointiympäristön peruspiirteet, jotka tällä hetkellä koostuvat maailmanlaajuisista numerointisuunnitelmista ja todennäköisesti merkittävästi mahdollisuuksiin numerointivaroista, vaikuttavat kehittää yleiseurooppalaisia palveluita yhtenäismarkkinoilla. kansallisista Euroopan numerointiympäristöön vaikuttavaa numerointipolitiikkaa kehitetään parhaillaan kansallisella, yhteisön, koko Euroopan ja maailmanlaajuisella tasolla ja monissa eri organisaatioissa. Tämä menettely noudattaa toissijaisuusperiaatetta, jonka mukaan toimenpiteet on suoritettava sopivimmalla tasolla. Euroopan unionissa nykyisiä ja tulevia numerointirakenteita on arvioitava suhteessa vapaiden ja kilpailutettujen telepalvelumarkkinoiden tavoitteeseen koko unionissa ja tehokkaiden yhtenäismarkkinoiden luomisen tavoitteeseen. syistä komissio julkaisi vihreän kirjansa Euroopan jossa esiteltiin eri vaihtoehtoja yhteiseksi, telepalvelujen Näistä numerointipolitiikasta2, tiettyjä numerointiin liittyviä aiheita koskevaksi toimintatavaksi sovittujen kilpailukykyisiä ja vapaita televiestintämarkkinoita koskevien päämäärien saavuttamiseksi. Näistä vaihtoehdoista pyydettiin lausuntoja eri tahoilta aineiston saamiseksi sellaista joka vastaisi tarkasti yritys- ja konkreettisempaa toimintasuunnitelmaa varten, yritysasiakkaiden ja televiestintämarkkinoiden uusien tulokkaiden tarpeisiin ja vaatimuksiin ja jossa otettaisiin huomioon nykyisten teletoiminnan rakenteiden asettamat rajoitukset. KOM(96)590 lopull. , 20. 11. 1996 II. KUULEMISMENETTELY Vihreässä kirjassa pyydettiin kaikkien asianosaisten tahojen lausuntoja ja mielipiteitä sellaisen numerointiympäristön suuntaviivoista ja piirteistä, joka voisi edistää todellista vaikuttaa yhtenäismarkkinoiden syntyyn käyttäjiä hyödyttävästi. televiestintämarkkinoilla kilpailua vapailla ja Vihreä kirja julkistettiin marraskuussa 1996 ja julkinen kuulemistilaisuus, johon osallistui yli sata kiinnostunutta, järjestettiin 5. helmikuuta 1997. Koti-ja yrityskäyttäjien järjestöiltä, verkko-operaattoreilta ja palveluntarjoajilta, laite- ja ohjelmistovalmistajilta ja kansallisilta sääntelyviranomaisilta sekä näiden järjestöiltä saatiin noin 80 kirjallista huomautusta. Vihreä kirja on myös Euroopan parlamentin talous- ja rahakomitean, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean esityslistalla. Näillä foorumeilla on jo alustavasti vaihdettu mielipiteitä, mutta virallisia kantoja ei vielä ole muodostettu. Televiestinnän sekakomitea, johon kuuluu unionin verkko-operaattoreiden palveluntarjoajien helmikuuta. ja johtoa ja ammattijärjestöjen edustajia, julkisti kantansa 28. Liitteessä on luettelo komissiolle lähetetyistä kirjallisista lausunnoista. III. VIHREÄN KIRJAN KESKEISIÄ KOHTIA KOSKEVAT LAUSUNNOT II1. 1 Yleiset huomiot — ——. Vihreä kirja numeroinnista toivotettiin laajalti tervetulleeksi ja siinä käsitellyt asiat tehokkaan kilpailun kannalta Euroopan tunnustettiin ensiarvoisen televiestinnän yhtenäismarkkinoilla. Vihreää kirjaa kiiteltiin pyrkimyksestä herättää henkiin keskustelua Euroopan tasoisesta numeroinnista ja yrityksestä luonnostella yhdenmukainen konkreettisiin numerointiasioista toimintaehdotuksiin. yhdistettynä näkemys tärkeiksi kaikissa numeroinnin muutoksissa ja Samalla kuitenkin huomautettiin, että tarpeissa. tulisi painopisteen numerointimekanismeissa Numerointisuunnitelmiin tehdyt muutokset aiheuttavat aina huomattavia haittoja niin yritys- kuin yksityiskäyttäjillekin, ja niihin olisikin ryhdyttävä vain, jos hyödyt ovat selkeästi kustannuksia suuremmat. käyttäjän olla Eräs kuluttajajärjestö tärkeänä puolueetonta ja useat palveluntarjoajat pitivät tiedotuskampanjaa uusien mahdollisuuksien, erityisesti numeron siirrettävyyden, operaattorin valinnan ja euroopanlaajuisten palvelunumeroiden, saattamiseksi ajoissa käyttäjien tietoon. Käyttäjien olisi saatava selkeitä ohjeita siitä, miten näistä uusista vaihtoehdoista voi hyötyä. Vakiintuneet operaattorit vaativat, että keskeiset numerointimekanismit olisi yhdenmukaistettava ja sovitettava ajallisesti yhteen koko Euroopan unionissa, jotta vältyttäisiin kilpailun vääristymiltä. Jotkut operaattorit pelkäsivät, että tällainen menettely johtaisi epätoivottuihin viiveisiin niissä maissa, jotka ovat valmiita sääntelyviranomaiset katsoivat, että eri etenemään nopeammin. Kansalliset jäsenvaltioissa tulisi olla eri määräajat toimeenpanolle sen mukaan, mikä on verkkojen kehitystaso ja millaiset siirtymäajat telepalvelujen vapauttamiselle on myönnetty. Lukuisista lausunnoissa epäiltiin, että vihreässä kirjassa annetaan liian optimistinen kuva numerointimuutosten ja uusien mekanismien hyödyistä ja aliarvioidaan niistä syntyvät kustannukset. III. 2 Operaattorin valinta / Operaattorin ennaltavalinta - Vihreän kirjan ehdotus - Operaattorin valinnan käyttöönotto kahdessa vaiheessa: puhelukohtaisen ja operaattorin operaattorin valinnan käyttöönotto 1. 1. 1998 mennessä ennaltavalinnan käyttöönotto 1. 1. 2000 mennessä. Lausunnot - Keskeiset kysymykset Koskeeko velvoite vain kiinteän verkon vai myös matkaviestinverkon operaattoreita? Koskeeko velvoite vain operaattoreita, joilla on merkittävä markkina-asema, vai myös uusia tulokkaita? Helppo valinta vai tasavertainen valinta? • • Muut kysymykset • Kustannusmekanismi • Laskutusjärjestelyt • Tekninen toteutettavuus • Tunnusten allokointi • Oletusarvoisen operaattorin määrittelemismenetelmä • Ajoitus Operaattorin valinnan mahdollinen kilpailua lisäävä vaikutus tunnustettiin laajalti sekä niiden keskuudessa, jotka juuri tästä syystä kannattavat nopeaa ja laajaa käyttöönottoa, että samasta syystä varovaisempaa ja rajoitetumpaa lähestymistapaa haluavien keskuudessa. Lausunnoissa keskityttiin sisällytettäviin palvelutyyppeihin (kiinteä ja matkaviestinverkko), operaattoriluokkiin, jotka velvoitetaan tarjoamaan operaattorin valintaa (vain operaattorit, joilla on merkittävä markkina-asema, vai kaikki), ja erilaisten operaattorin valintamekanismien etuihin. operaattorit Matkaviestinverkko vastaan kiinteä verkko Matkapuhelinverkon että olivat matkapuhelinalaan ei pitäisi soveltaa operaattorin valintaa, koska ala on jo tarpeeksi Jotkut huomauttivat myös operaattorin valinnan käyttöönotosta kilpailtu. matkapuhelinverkoissa aiheutuvista joihin olisi ensin kehitettävä standardoidut ratkaisut. Kaukopalvelujen tarjoajat vaativat puolestaan, että kaikki niin kiinteän kuin matkapuhelinverkonkin paikallisliittymien tarjoajat olisi velvoitettava tarjoamaan operaattorin valintaa. teknisistä ongelmista, sitä mieltä, tyypillisesti Vakiintuneet operaattorit vastaan uudet tulokkaat Jotkut kiinteän verkon paikallisliittymien tarjoajat olivat sitä mieltä, että väittely operaattorin valinnasta perustuu sille väärälle olettamukselle, että paikallisliittymä on julkinen hyödyke eikä kilpailutettu tuote. Ne pitivät operaattorin valintaa hyödyllisenä tilapäisenä keinona alentaa merkittävän markkina-aseman omaavien operaattoreiden ulkomaan- ja kaukopuheluista veloittamia hintoja. Yleinen paikallisliittymien tarjoajien velvoite tarjota operaattorin valintaa vähentäisi kuitenkin halukkuutta sijoittaa paikalliseen infrastruktuuriin. Erityisesti kauko- ja kansainvälisten palvelujen tarjoajat eivät hyväksyneet näitä näkökohtia vaan uskoivat, että sääntelyn ei pitäisi suosia yhtä tiettyä kilpailun (infrastruktuuria tai palveluita koskevan kilpailun) tuloksena syntynyttä rakennetta. Edelleen ne lisäsivät, että operaattorin valinta myös kannustaa sijoittamaan tilaajaliittymiin, kun otetaan huomioon asiakasomisteisuuden tärkeys. "Helppo valinta"3 vastaan "tasavertainen valinta"4 Mitä tulee operaattorin valintamekanismiin, pieni vähemmistö oli sitä mieltä, että helppo valinta on riittävä keino mahdollistaa kilpailu kauko- ja ulkomaanpuheluiden hintojen alentamiseksi. Lisäksi arveltiin, että silloin kun helppo valinta jo on olemassa, pakollisesta siirtymisestä tasavertaiseen valintaan aiheutuvat kustannukset eivät olisi suurempia kuin hyödyt. eikä lausuntoja, tapauksessa enemmistössä operaattoreiden ainoastaan kauko- vaan myös vakiintuneiden lausunnoissa kannatettiin siirtymistä myöhemmin Joka ja ulkomaanpuheluiden markkinoiden uusien tulokkaiden ja yritys- ja yksityiskäyttäjien kansallisten lausunnoissa, sääntelyviranomaisten täysin tasavertaiseen valintaan. Useat kansainvälisten palvelujen tarjoajat ilmaisivat huolensa siitä mahdollisuudesta, että helppo valinta on täysin riittämätön luomaan tehokasta kilpailua, koska se niin voimakkaasti suosii vakiintuneita operaattoreita. He sanoivat kokemuksen osoittavan, että asiakkaat kokevat hankalana ylimääräisten numeroiden valinnan, jota tarjoajan oletusarvoksi määrittelemän operaattorin valitsemiseen. Oletusarvoinen operaattori on useimmissa tapauksissa vakiintunut operaattori myös täysin vapailla markkinoilla. tarvitaan muun kuin paikallisliittymän ja Samassa yhteydessä vakiintuneet operaattorit painottivat, että kilpailua edistävät numerointimekanismit otetaan yhdenmukaisesti ja samanaikaisesti käyttöön koko EU:n alueella, jotta vältyttäisiin kilpailun vääristymiltä (ks. jäljempänä kohta "Ajoitus"). Kustannuslaskelmat Monissa lausunnoissa korostettiin, että on tärkeää saada oikeudenmukaisia ja rehellisiä laskelmia liityntämaksuista, joita paikallisliittymien tarjoajat voivat veloittaa valitulta operaattorilta, koska niillä on merkittävä vaikutus valitun operaattorin voittomarginaaliin. pieninä kokonaisuuksina, mikä on ehdoton edellytys sen varmistamiseksi, että valittu operaattori ja tämän asiakas maksavat ainoastaan paikallisoperaattorin verkon sen osan käytöstä, jota tarvitaan puhelun muodostamiseen. Tärkeä seikka on myös se, Paikallisliittymiä käsiteltävä tarpeeksi on 3 Helppo valinta tarkoittaa operaattorin valinnan yhteydessä tilannetta, jossa paikallisliikenteen operaattori on määritellyt oletusarvoisen kaukopuheluoperaattorin, mutta kuitenkin niin, että käyttäjä voi puhelukohtaisesti valita toisen operaattorin valitsemalla tämän (lyhyt-) tunnuksen. 4 Operaattorin valinnan yhteydessä tasavertaisella valinnalla tarkoitetaan tilannetta, jossa käyttäjä valitsee itse ennalta oletusarvoisen kaukopuhelujen operaattorin ja voi muuttaa operaattoria puhelukohtaisesti. IX) laskuttaako paikallisliittymän tarjoaja myös muodostumattomista puheluista (linja varattu, ei vastausta). Laskutusjärjestelyt Kustannuslaskelmiin liittyy kysymys laskutusjärjestelyistä. Lausunnoista ei käynyt ilmi muita suuntauksia kuin se, että laskutusjärjestelyitä pidetään tärkeänä asiana. Useissa lausunnoissa katsottiin, että asiakkaiden laskuttaminen suoraan on tärkeää palveluntarjoajille liikenimen vakiinnuttamisen ja asiakassuhteen rakentamisen kannalta. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että paikallisverkosta voidaan lähettää kutsuvan tilaajan tunnistustiedot kaukopuheluoperaattorille. Osan mielestä valitulla operaattorilla tulee olla valinnanmahdollisuus suoran laskutuksen ja alihankinnan välillä sen mukaan, mitä neuvotteluissa paikallisliittymän tarjoajan kanssa sovitaan. Eräs kuluttajajärjestö huomautti, että olisi käyttäjien etujen mukaista siirtää laskutus kolmannelle osapuolelle, jotta valinnanvapauden käyttäminen vaihtelemalla operaattoria ei johtaisi yhtä moneen laskuun kuin on käytettyjä operaattoreita. liitettyjen Tekninen toteutettavuus Operaattorin valinnan ja operaattorin ennaltavalinnan toteutettavuutta ehdotetussa aikataulussa ei asetettu kyseenalaiseksi, muiden kuin analogisiin keskuksiin tilaajan tunnistustietojen (CLI) puuttuminen tällaisilta liittymiltä nähdään ongelmana, koska nämä tiedot ovat välttämättömiä, jotta valittu operaattori voi identifioida asiakkaansa. tarpeellista pelkästään operaattorin ennaltavalinnan Katsottiin, että ei ole mahdollistamiseksi vaatia tällaisten analogisten keskusten korvaamista digitaalisilla, jos digitalisointi kuuluu jo investointisuunnitelmiin. tilaajaliittymien osalta. Erityisesti kutsuvan teknistä Operaattoritunnukset Operaattoritunnusten osalta monien mielestä oli liian myöhäistä yhdenmukaistaa tunnuksia Euroopan tasolla , koska eri jäsenvaltiot ovat jo varanneet erilaisia tunnussarjoja operaattorin valintaa varten. Näiden sarjojen yhdenmukaistaminen juuri, kun ne on otettu käyttöön, olisi kallista ja aiheuttaisi häiriöitä ja sekaannusta. Muissa tunnuksia koskevissa lausunnoissa painotettiin valintapariteetin tärkeyttä suhteessa vakiintuneeseen operaattoriin sekä lyhyitä tunnuksia, jotka on helppo muistaa ja joita soittaja ei jätä pituuden vuoksi käyttämättä siksi, että ei voi esiohjelmoida päätelaitteeseen. Toisaalta yksinumeroisia tunnuksia pidettiin riittämättöminä, koska sellaisia riittää vain kuudelle tai seitsemälle vaihtoehtoiselle operaattorille. Useat sääntelyviranomaiset totesivat, että operaattoritunnuksen myöntäminen riippuisi tietyn operaattorin kyvystä kattaa koko kansallinen alue (tai suurin osa siitä). Toiset huomauttivat, että käyttämällä eri pituisia operaattoritunnuksia voitaisiin edistää sijoituksia infrastruktuuriin panostaville operaattoreille ja pidemmät palveluihin painottuville operaattoreille. infrastruktuuriin allokoimalla tunnukset lyhyet 5 yhdenmukaistamisen ensimmäisessä vaiheessa noudatettaisiin Euroopaassa yhteistä tunnusrakennetta (esim. lOxy), jossa jätettäisiin xy-osan allokointi kansalliselle tasolle; toisessa vaiheessa xy-osa allokoitaisiin Euroopan tasolla niin, että tietyn operaattorin voisi valita samalla tunnuksella kaikkialla Euroopassa. 1-1 Siirtyminen tasavertaiseen valintaan Operaattorin ennaltavalintaa kannattavien keskuudessa annettiin laajaa tukea sille, että asiakas vaihtaa itse oletusarvoisen kaukopuheluoperaattorin, ja asiakkaan valintaan jossa pyritään vaikuttamaan markkinointikampanjoiden avulla. Menetelmä, sääntelyviranomaiset pyytävät kaikkia tilaajia äänestämään, minkä operaattorin he mieluiten haluavat oletusarvoiseksi kaukopuheluoperaattoriksi, herätti laajaa vastustusta markkinoilla toimijoiden keskuudessa. Eräs kuluttajajärjestö oli kuitenkin tulisi olla vahva rooli kuluttajille sitä mieltä, että sääntelyviranomaisella tiedottamisessa ja täydellisen ja puolueettoman tiedon tarjoamisessa kuluttajille. Ajoitus Kansalliset sääntelyviranomaiset ja vakiintuneet operaattorit esittivät vahvoja mielipiteitä tarpeesta yhdenmukaistaa ja sovittaa ajallisesti yhteen muun muassa operaattorin valinnan ja ennaltavalinnan käyttöönotto koko EU:ssa. Koska erityisesti operaattorin valinnalla ja ennaltavalinnalla on merkittäviä kilpailuvaikutuksia, enemmistö uskoi, että jos eri jäsenvaltioissa noudatettaisiin eriaikaisesti eri mekanismeja, tästä seuraisi kilpailun vääristymiä, joita ei voida hyväksyä. Pieni vähemmistö oli vastakkaista mieltä ja sanoi, että valintamekanismin tulisi perustua kilpailutilanteeseen kyseisillä kansallisilla markkinoilla sekä verkon tekniseen kehitysasteeseen. Siitä tuntuu kuitenkin vallitsevan yleinen yksimielisyys, että operaattorin valinta ja ennaltavalinta sovitetaan ajallisesti yhteen puhelunvälitystoiminnan vapauttamisen kanssa, mikä merkitsee sitä, että niissä jäsenvaltioissa, joille on sovittu ylimääräisä siirtymäkausia, myös operaattorin valinnan ja ennaltavalinnan käyttöönotto siirtyy kyseisiin myöhempiin määräaikoihin. Jotkut operaattorit huomauttivat, että näissä tapauksissa helpon valinnan välivaihe tulisi ohittaa, jotta tasavertainen valinta toteutuisi samanaikaisesti koko Euroopan unionissa. Monet eri palveluntarjoajat pitävät kaksivaiheista etenemistapaa tarpeettomana ja ei- toivottavana. Niiden mielestä operaattorin ennaltavalinnan lykkäämiselle ei ole muita todellisia syitä kuin nykyisten markkinaosuuksien turvaaminen. Enemmistö kuitenkin kannattaa operaattorin valinnan pakollista käyttöönottoa jossakin muodossa 1. 1. 1998 mennessä ja operaattorin ennaltavalinnan käyttöönottoa 1. 1. 2000 mennessä. Myös niille operaattoreille ja käyttäjäjärj estoille, joiden mielestä aikataulu voisi olla kunnianhimoisempi, tämä tuntuu olevan hyväksyttävä ehdotus. III. 3 Numeron siirrettävyys - Vihreän kirjan ehdotus - Numeron siirrettävyyden käyttöönotto (kiinteän verkon) paikallisliittymille 1. 1. 1998 alkaen ja viimeistään 1. 1. 2000 mennessä kaikissa merkittävissä väestökeskittymissä ja 1. 1. 2000 lähtien matkaviestinverkoissa ja erityispalveluissa. 1-2 Lausunnot Keskeiset kysymykset • kattavuus (palvelutyypit) • kustannusten j akomekanismi • • ajoitus tekniset ratkaisut Yleisesti ollaan samaa mieltä siitä, että numeron siirrettävyys on tärkeää aikaansaamiseksi. paikallisliittymien Tärkeimmät kiistan aiheet ovat tekninen toteutettavuus, toteutuskustannukset ja se, miten kustannukset jaetaan operaattoreiden kesken. todellisen kilpailun tarjoajien välisen Kattavuus Kuten operaattorin valinnankin kohdalla, matkaviestinverkon operaattorit vastustavat ratkaisua, nykyisessä markkinatilanteessa tarvita ja toteutuskustannukset olisivat suuremmat kuin hyödyt. heidän mielestään siirrettävyyttä alan sillä ei Yksi matkapuhelinverkon Mitä tulee asiakkaiden toiveisiin tässä asiassa, useat matkaviestinverkon operaattorit toteavat, että matkaviestinkäyttäjille numeron vaihtaminen ei ole merkittävä kannattaa haittatekijä. matkaviestinnumeron siirrettävyyttä, viittaa kuitenkin markkinatutkimukseen, jossa väitetään, että 40 % matkapuhelimen käyttäjistä erityisesti yrityssektorilla pitää numeron muuttumista merkittävänä esteenä verkko-operaattorin vaihtamiselle. Myös eräs merkittävä kuluttajajärjestö ilmaisee kannatuksensa numeron siirrettävyydelle myös matkaviestinsektorilla. operaattori, joka Yleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että numeron siirrettävyyden on oltava vastavuoroista, mikä tarkoittaa sitä, että sekä vakiintuneiden että uusien operaattoreiden olisi tarjottava asiakkailleen tätä mahdollisuutta. (ja yhteenliittämisdirektiivissä) monissa Toisin kuin vihreän kirjan ehdotuksessa lausunnoissa kannatettiin yleistä alueellista kattavuutta pikemminkin kuin vaiheittaista etenemistä, jossa ensimmäisessä vaiheessa edellytetään vain suurimpien väestökeskittymien kattavuutta, koska jälkimmäinen vaihtoehto saattaisi vähentää halukkuutta sijoittaa infrastruktuuriin harvaan asutuilla alueilla. Useat kansainväliset operaattorit ja jotkut sääntelyviranomaiset painottavat, että numeron siirrettävyys on erityispalveluissa (maksuton, lisämaksullinen ja yhteisesti kustannettava palvelu) kiireellisesti tällaisten numeroiden haltijat ovat vieläkin haluttomampia vaihtamaan operaattoria, jos se edellyttää myös numeron vaihtamista. toteutettava ominaisuus, koska Maantieteellistä siirrettävyyttä (numero pysyy samana muutettaessa asuinpaikkaa) ei pidetä tärkeänä ominaisuutena tavallisen kuluttajan kannalta, mutta sitä pidettiin 1-3 erittäin toivottavana yritys- ja yhteisöasiakkaiden kohdalla. Ongelma voidaan kuitenkin ratkaista muin kuin maantieteellisin perustein määräytyvien numeroiden avulla6 Kuluttajärjestot ja operaattorit tähdensivät, että nykyiset numerot sisältävät tärkeää hinnoittelutietoa, joka olisi säilytettävä (esim. onko kyseessä kaukopuhelu tai lisämaksullinen puhelu). Numeron siirrettävyys ei saisi vaikeuttaa puhelun hinnan ennakoimista. Tekniset ratkaisut Yhtä mieltä ollaan siitä, että kaikki keskuksen toimintoihin perustuvat tavat toteuttaa numeron siirrettävyys, esimerkiksi puhelun etäsiirto tai drop-back-menetelmä, ovat pitkällä aikavälillä huonoja ratkaisuja, koska ne ovat tehottomia ja saattavat heikentää verkon palvelujen tasoa. Lisäksi numeron vastaanottava operaattori on riippuvainen aikaisemman operaattorin puhelunohjauksesta, ja puhelun edelleen reitittämisestä aiheutuvat kustannukset ovat korkeita, eikä niiden alentamiselle ole kannustinta. Yhtä mieltä ollaan myös siitä, että teknisesti ja taloudellisesti ehdottomasti paras ratkaisu numeron siirrettävyyden toteuttamiseksi on rinnakkaistietokanta, johon kaikilla operaattoreilla on tasavertainen pääsy ilman keskinäistä riippuvuutta. Useissa lausunnoissa ollaan kuitenkin sitä mieltä, että tietokantaratkaisun kustannukset on aliarvioitu. Toisaalta eräs kansainvälinen operaattori katsoi, että älyverkkoratkaisun käyttöönoton tulisi olla muodollinen edellytys, jonka toteuttamiselle tulisi asettaa määräajat. Eräässä toisessa lausunnossa ehdotettiin, että pitäisi FCC:n esimerkkiä seuraten määritellä pitkän aikavälin ratkaisua varten vähimmäisvaatimukset, joissa otettaisiin ja huomioon nykyisten kansallisten numerointisuunnitelmien ominaispiirteet eroavaisuudet niin, että keskusten valmistajat voisivat kehittää yhteistä standardia. Jotkin sääntelyviranomaiset vaativat, että numeron siirrettävyyden toteutusmenetelmät tulisi jättää niiden päätettäväksi, ja vastaavasti vakiintuneet operaattorit katsoivat, että tekniset ratkaisut kuuluisivat niiden tehtäviksi, olettaen että yhteensopivuus turvattaisiin ETSI:n standardein. Kustannukset ja kustannusten jakaminen Arvioitujen kustannusten tueksi esitettiin vain vähän todisteita. Eri ratkaisujen kokonaiskustannuksia ja tapaa, jolla kyseiset operaattorit ne jakaisivat, käsiteltiin monissa lausunnossa ja erilaisissa lausunnoissa, joskaan ei aina kovin perusteellisesti. 6 Muin kuin maantieteellisin perustein määritelly numerot ovat (kansallisia) numerosarjoja, jotka eivät ole sidoksissa tiettyyn maantieteelliseen alueeseen, kaupunkiin tai paikallisyhteisöön. Niitä käytetään esimerkiksi maksuttomissa, yhteisesti kustannettavissa ja lisämaksullisissa palveluissa. 7 Numeron siirrettävyyden muoto, jossa siirretty numero voidaan tunnistaa vain alkuperäisessä paikalliskeskuksessa. 14 Kaikki olivat kuitenkin samaa mieltä oikeudenmukaisen kustannustenjakomekanismin tärkeydestä numeron siirrettävyyden onnistuneen toteuttamisen kannalta. jossa hallinnollisista Tätä asiaa koskevan erityiskokemuksensa perusteella eräs operaattori ehdotti liittymäkohtaisista kustannusten kohdentamistapaa, puhelunmuodostuskustannuksista vastaisi vastaanottava operaattori, kukin operaattori vastaisi omaan järjestelmäänsä liittyvistä puhelunmuodostuskustannuksista ja muista siirtokustannuksista vastaisi luovuttava operaattori, jolle kustannukset korvautuisivat yleisistä verkkomaksuista. Tämä rohkaisisi käyttämään mahdollisimman tehokkaita reititysmenetelmiä. Tällaisessa tilanteessa pitäisi tosin olla mahdollisuus määritellä tilapäisiä lisäsiirtomaksuja vastaanottavalle operaattorille tehokkaan reitityksen mahdollistamiseksi. ja Älyverkkoratkaisun osalta eräs kansainvälinen operaattori ehdotti kaikilta palveluntarjoajilta perittäviä palveluosuuksiin perustuvia maksuja kattamaan tarpeellisen tietokannan luomisesta ja hallinnasta koituvia yhteisiä kustannuksia. Ehdotettiin myös, että komission olisi annettava yksityiskohtaisia ohjeita kustannusasioissa. Ajoitus Monet vakiintuneista operaattoreista painottivat, miten tärkeää on sovittaa ajallisesti yhteen numeron siirrettävyyden käyttöönotto, kun taas toisten mielestä asteittainen käyttöönotto olisi parempi ratkaisu, jotta operaattorit voisivat sisällyttää numeron siirrettävyyden käyttöönoton yleisiin verkonparannusohjelmiinsa. Mitä tulee käyttöönottopäivämäärään, numeron siirrettävyys on jo toteutettu useissa jäsenvaltioissa ja toteutetaan joissakin jäsenvaltioissa ensi vuoteen mennessä. Nämä jäsenvaltiot ja niiden operaattorit eivät pitäneet ehdotettua aikataulua tarpeeksi laitevalmistajat ja vaihtoehtoisia kunnianhimoisena. Myös käyttäjien etujärjestöt, liittymiä tarjoavat ehdottivat aikaisempia määräaikoja. Muutamat sääntelyviranomaiset ja vakiintuneet operaattorit katsoivat kuitenkin, että ehdotettu päivämäärä (1. 1. 2000) oli liian aikainen ja että yhteenliittämisdirektiivissä asetettu määräaika (2003) tulisi säilyttää. III. 4 Kansallisten numerointisuunnitelmien muuttaminen - Vihreän kirjan ehdotus - numerointijärjestelmät Kansalliset numerointisuunnitelmien numerointijärjestelmät muutetaan sovittujen yhteisten suuntaviivojen mukaisiksi vuoteen 2000 mennessä. Yli 13 merkin mittaisia numeroita ei anneta (kun operaattoritunnusta ja kansainvälisen liikenteen tunnusta ei lasketa mukaan). kansallisten edistämiseksi. Kansalliset yhdenmukaistamisen tarkistetaan 1-5 - Lausunnot - Kansallisten numerointisuunnitelmien ja laajasti keskipitkällä aikavälillä aiheutuvista kuluista ja vaikutuksista oltiin huolestuneita. Monille kansallisille numerointisuunnitelmille oli juuri suoritettu merkittäviä tilanteen vakiintumista ja kaikki olisivat pitäneet tervetulleena. lisämuutoksista käyttäjille tarkistuksia, lyhyellä Samalla annettiin kuitenkin tukea yhteisten suuntaviivojen mukaiselle pitkän aikavälin lähentymiselle, mutta aikajänteen tulisi ulottua reilusti vihreässä kirjassa ehdotettua vuotta 2000 pitemmälle. Lisäksi monissa lausunnoissa tähdennettiin sitä, miten tärkeitä markkinakilpailun turvaamiselle ovat avoimet, tasapuoliset ja selkeät kansalliset numerointisuunnitelmat, joita hallinnoivat riippumattomat viranomaiset. Eräs sääntelyviranomainen ehdotti, että kansalliset numerointisuunnitelmat tarkistettaisiin CEPT/ECTRA:n teknisellä tuella täyttymisen varmistamiseksi. Mahdollisesti tarvittaville lisämuutoksille tulisi myöntää kohtuullinen määräaika. järjestelmällisesti kilpailun edellytysten III. 5 Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruus - Vihreän kirjan ehdotus - Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden käyttöönotto 1. tammikuuta 1998 mennessä. - Lausunnot - Yleiseurooppalaiset operaattorit ja muut operaattorit, joiden liiketoimintastrategioihin tukensa Euroopan liittyy eurooppalainen ulottuvuus, puhelinliikenteen numeroavaruuden kehittämiselle ja uskoivat sen luovan edellytyksiä yleiseurooppalaisten palveluiden synnylle. Monet muut, vaikkakaan eivät periaatteessa vastustaneet ajatusta, asettivat kyseenalaiseksi nykyisen vaatimuksen euroopanlaajuisista erityispalvelunumeroista. Jotkut tosin myönsivät, että tarjontaa olisi tässä tapauksessa ehkä luotava ennen kysynnän muodostumista. ilmaisivat voimakkaan Laajaa tukea annettiin 388-maatunnukseen perustuvan Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden toteuttamiselle. Koska kuitenkin Kansainvälisen teleliiton (ITU) lupaa tämän tunnuksen käytölle odotetaan toukokuussa 1997, ehdotettua käyttöönoton määräaikaa 1. 1. 1998 pidettiin epärealistisena ja sen sijaan tavoitteeksi tulisi asettaa vuoden 1998 loppu tai 1999 alku. Monissa lausunnoissa vaadittiin, että euroopanlaajuisten palveluiden kehitys ei saisi häiritä maailmanlaajuisten palvelujen kehitystä ja että päällekkäisyyttä tulisi välttää. Joidenkin mielestä 388-tunnusta ei tästä syystä pitäisi käyttää maksuttomiin 1-6 puhelinpalveluihin, koska ne kuuluvat jo yleismaailmallisen maksuttoman että (UIFS) puhelinpalvelun 800-tunnuksen yleismaailmallisten numeroiden käyttö voidaan rajoittaa Euroopan maihin, jos palveluntarjoaja niin haluaa. Todettiin myös, piiriin. Toisaalta Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden haluttiin kattavan laajan valikoiman eurooppalaisia erityispalveluita. Useissa lausunnoissa nähtiin Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden tuovan etuja monikansallisten yritysasiakkaiden palvelemisessa. painottivat, Kuluttajajärjestöt ja lisämaksullisten palvelunumeroiden tulisi selkeästi erottua toisistaan, jotta käyttäjillä ei syntyisi epäselvyyttä puheluidensa hinnasta. Lisäksi olisi tarpeellista tarjota mahdollisuus valikoivaan puhelunestoon otetaan euroopanlaajuiset lisämaksulliset palvelut. samalla, kun käyttöön että maksuttomien palvelunumeroiden Useissa lausunnoissa ehdotettiin, että 388-tunnus voisi toimia hyödyllisenä kokeiluna selvitettäessä yleiseurooppalaisiin palveluihin kohdistuvaa kysyntää ja numeroinnin tunnuksen Euroopan menestyksen perusteella voitaisiin sitten päättää jatkotoimenpiteistä. tasolla tapahtuvan hallinnan tuomaa arvonlisää. Tämän III. 6 Euroopan numeroavaruuden hallinnointi - Vihreän kirjan ehdotus - EU ehdottaa yhdessä ECTRAn kanssa uutta eurooppalaista numeroinnin hallinnoinnin ja sääntelyn rakennetta viimeistään 1. tammikuuta 1998 mennessä. - Lausunnot - Suurin osa tähän aiheeseen liittyvistä lausunnoista saatiin sääntelyviranomaisilta ja vakiintuneilta operaattoreilta. Muilta verkko-operaattoreilta ja palveluntarjoajilta saatiin vain vähän lausuntoja. Yleisesti hyväksyttiin, että Euroopan puhelinliikenteen numerointiavaruuden luominen edellyttäisi rajoitetussa mittakaavassakin numerojen allokoinnin hallinnointia eurooppalaisella tasolla. Jos kuitenkin otetaan huomioon ne vaatimattomat tavoitteet, jotka Euroopan puhelinliikenteen numerointiavaruudelle on ensimmäisessä vaiheessa asetettu, hallinto hoituisi monien mielestä tässä vaiheessa nykyisillä Euroopan televiestintätoimistoa numeroavaruuden hallinnoijaksi. Useissa (ETO) Euroopan puhelinliikenteen lausunnoissa rakenteilla. ehdotettiin Eräs kuluttajajärjestö huomautti, että mahdollisesti perustettavan hallinnointielimen tulisi valvoa myös kuluttajien etuja. 1-7 III. 7 Pitkän aikavälin eurooppalainen numerointisuunnitelma - Vihreän kirjan ehdotus - Eurooppalaisen numeroinnin pitkän aikavälin strateginen suunnitelma laaditaan 1. 1. 1998 mennessä. Tähän pitäisi liittyä eurooppalaisen maatunnuksen (3xy) luominen, jolloin kahden viimeisen merkin hallinto- ja hallintavastuu siirtyy Eurooppaan ja yhdenmukainen numerointiympäristö syntyy vuoteen 2000 mennessä. - Lausunnot - että katsottiin, lausunnoissa yhdenmukaisen Useimmissa eurooppalaisen numerointiympäristön hyödyistä ja tarpeellisuudesta ei vielä ollut tarpeeksi näyttöä. Laajalti uskottiin, että kustannukset olisivat suuremmat kuin hyödyt, ja että ehdotettu aikaraja 1. 1. 2000 on joka tapauksessa epärealistinen. Yleisesti oltiin yhtä mieltä siitä, että tällaisen muutoksen kustannukset ja hyödyt, samoin kuin tekniset aspektit, olisi perusteellisesti selvitettävä, ennen kuin päätöksiä voidaan tehdä. 388-tunnuksen käytöstä ja Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruudesta saadut kokemukset ovat keskeisellä , yhdenmukaistettua eurooppalaista numerointia tulisi joka tapauksessa tarkastella 10- 20 vuoden aikajänteellä. tulokset olisivat sijalla. Vaikka lisätutkimusten rohkaisevia III. 8 Aakkosnumeerinen valinta - Vihreän kirjan ehdotus - Hyväksytään näppäimistöille. yhteinen - Lausunnot - standardi aakkosnumeerista valintaa tukeville Voimakasta tukea annettiin aakkosnumeerista valintaa koskevalle yhteiselle kannalle, joka perustuu kansainvälisen teleliiton (ITU) suosituksen E. 161 vaihtoehtoon A. Siinä numeroihin. Eräs kirjainmerkkejä määritellään kuluttajajärjestö huomautti, että käyttäjille olisi erittäin hyödyllistä, jos myös merkit "*" ja "# " standardoitaisiin. formaatti, liitetään jolla Eräässä lausunnossa varoitettiin luomasta sellaista kuvaa, että käyttäjät voisivat tavallaan omistaa tiettyjä numeroita. Vaikkakin numeroita voitaisiin laajalti liittää 13 kirjainyhdistelmiin, yritysasiakkaat eivät saisi olettaa omaavansa numeroiden suhteen samanlaisia oikeuksia kuin mitä tavaramerkkeihin liitetään. III. 9 Internet-osoitteet - Vihreän kirjan ehdotus - Oikeudenmukainen ja syrjimätön Internet-osoitteiden antaminen olisi turvattava. Tilanne jäsenvaltioissa selvitetään konkreettisten toimenpiteiden määrittelemiseksi - Lausunnot - Internet-osoitteet herättivät vähemmän mielenkiintoa kuin muut vihreän kirjan aiheet. Nimeämiskäytänteiden arvioinnista oltiin kuitenkin yhtä mieltä ja katsottiin, että huomattuihin ongelmiin tulisi puuttua. tarvitaan maailmanlaajuista ja Joidenkin mielestä allokoinnin yhdenmukaistamista ja uudelleenarviointia. Eräässä toisessa lausunnossa vaadittiin, että kansallisten ylätason domain-osoitteiden käyttöä tulisi tukea, jotta voitaisiin varmistaa, että osoitteiden myöntämiskäytänteet eivät ole ristiriidassa kansallisten tavaramerkkisäännösten kanssa. Käytettäessä maailmanlaajuisia domain- osoitteita tavaramerkkien suojaaminen on paljon vaikeampaa. Internet-osoitteiden käytön Yleisesti ottaen lausunnoissa todettiin, että paras tapa ratkaista ongelmat on jatkuva itsesääntely eikä asiaan puuttuminen lainsäädännöllä. Usein kaivattiin kuitenkin muunlaisia aloitteita Euroopan etujen valvonnan parantamiseksi kansainvälisessä keskustelussa. IV ARVIOINTI IV. 1 Suuren enemmistön tai yksimielisen kannatuksen saaneet näkemykset Kuulemistilaisuudessa saatujen ja kirjallisten lausuntojen perusteella komissio toteaa lausuntokierroksen osoittaneen, että: • numeroinnin keskeinen merkitys tehokkaan kilpailun varmistamisessa tunnustetaan yleisesti; 19 operaattorin valinnan käyttöönotto kiinteissä tilaajaverkoissa niillä operaattoreilla, joilla on merkittävä markkina-asema, samalla kun markkinat avataan avoimelle kilpailulle, saa laajaa tukea; • ja vain operaattorin enrmltavalJnnaUa ulkomaanpuheluiden kilpailun täydet edut, ja kiinteän tilaajaverkon liittymien tarjoajien, joilla on merkittävä markkina-asema, on mahdollista toteuttaa ja tuleekin toteuttaa tämä toiminne 1. 1. 2000 mennessä; taata käyttäjille kauko- voidaan • operaattorin numeron (sekä vakiintuneiden että uusien operaattoreiden osalta) pidetään kiinteissä verkoissa tärkeänä vaatimuksena; vastavuoroisuusperiaatteella siirrettävyyttä' • numeron siirrettävyyden alueittaista vaiheittaisuutta. joka alkaisi merkittävistä väestökeskittymistä, ei pidetä tarpeellisena tai toivottavana; sen sijaan kannatettiin yleistä alueittaista kattavuutta; • muin kuin maantieteellisin perustein määriteltyjen numeroiden (maksuton, lisämaksullinen, yhteisesti kustannettava) siirrettävyyttä pidetään yleisesti ominaisuutena, joka on toteutettava kiireellisesti; • alkuvaiheessa 388-maatunnukseen perustuvan Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden käyttöönottoa kokeilumielessä lisämuutoksia silmällä pitäen pidettiin laajalti parhaana lähestymistapana; • kansainvälisen teleliiton euroopanlaajuiseen toteuttamiseen perustuva yhteinen lähestymistapa aakkosnumeeriseen valintaan olisi toivottava; suosituksen E. 164 (ITU) • itsesääntelyn jatkamista pidettiin parhaana tapana käsitellä Internet-osoitteisiin liittyviä ongelmia; aihepiiriä on kuitenkin tarkasteltava yksityiskohtaisemmin, jotta voidaan tehdä eurooppalaisia aloitteita Euroopan etujen paremmasta valvonnasta kansainvälisellä tasolla. tarjoaja operaattorin (helppo valinta), ennaltavalinnasta Kysymykseen puhelukohtaisesta operaattorin valinnasta, jossa oletusarvona on paikaillisliittymän asiakkaan saatiin suorittamasta lausuntokierroksella yksityiskohtaisia mielipiteitä niiltä, jotka vastustavat tasavertaista valintaa sekä siltä suurelta enemmistöltä, joka kannattaa sen käyttöönottoa. Vaikka tässä yhteydessä muita käydyssä keskustelussa esiintulleita argumentteja ei käsitelläkään, kannattaa yhtä keskeistä keskustelunaihetta ja komission näkemystä siitä hieman selventää. Kyseessä on tasavertaisen valinnan vaikutus kilpailuun paikallisverkon tarjonnassa. sekä kysymykseen (tasavertainen valinta) Vähemmistö on sitä mieltä, että operaattorin ennalta valinta pienentää aikoinaan tehdyn sääntelypäätöksen vuoksi paikallisliittymien tarjoajien voittomarginaaleja avaamalla kauko- ja ulkomaanpuheluiden markkinat kovalle kilpailulle. Tämä puolestaan vähentäisi halukkuutta investoida paikalliseen infrastruktuuriin ja jättäisi 20 paikallisliittymien monopoliasemassa olevalle toimittajalle. tarjonnan useimmissa tapauksissa yksittäiselle, käytännössä infrastuktuurin lausuntoja katsotaan kuitenkin, että palvelujen kilpailun Suurimmassa osassa rajoitteiden säilyttäminen infrastruktuureja koskevan kilpailun edistämiseksi ei johda taloudelliseen tehokkuuteen eikä asiakkaan kannalta parhaaseen lopputulokseen. Duopoli tarjonnassa ei sekään ole tae todelliselle kilpailulle paikallisliittymien tarjonnassa ja toisaalta käyttäjäystävällisten keinojen puuttuminen jonkin muun paikallisen verkon palveluntarjoajan valitsemiseksi pitää vääjäämättä tariffit korkeina. Palveluiden kilpailun rajoitteiden säilyttäminen lisäksi keinotekoisen kannustimen infrastruktuuri-investoinneille, mikä saattaa pitemmällä aikavälillä osoittautua kestämättömäksi ilmiöksi. luo Komissio katsoo lausuntojen perusteella, että tasavertainen valinta on paras tapa luoda vakiintuneille,operaattoreille ja uusille tulokkaille tasavertainen toimintaympäristö. Kuten käyttäjien järjestöt ovat huomauttaneet, asiakkaita voidaan lisäksi parhaiten palvella käyttäjäystävällisillä käytänteillä, jotka mahdollistavat pääsyn kaikkiin palveluihin eikä puhelukohtainen operaattorin valinta, jossa asiakas ei voi valita omaa syistä oletusarvoaan, vaikuta kovin käyttäjäystävälliseltä toimintamallilta. Näistä komissio ehdottaa operaattorin ennaltavalinnan käyttöönottoa yhteismarkkinoilla määrättyyn päivämäärään mennessä. Myös komissio on huolissaan siitä, kohdistuuko sijoittaa paikalliseen paikallisliittymiin löytyy kuitenkin todennäköisesti kasvavassa määrin pikemminkin uusien multimediapalvelujen tarjonnasta kuin kilpailusta perinteisen puhelinliikenteen alalla. Vielä tärkeämpää on kuitenkin se, että paikallisliittymien saatavuus ja laatu voidaan katsoa turvattavan yleispalveluvelvoitteiden avulla, jotka ovat nyt kiinteästi määritelty yhteisön lainsäädännössä. Näillä velvoitteilla varmistetaan, että jokaisella kansalaisella on mahdollisuus kohtuuhintaiseen ja laatuvaatimusten mukaiseen palveluun kaikkialla yhteisössä. sijoituksia. Kannustin infrastruktuuriin tarpeeksi IV. 2 Lisäkäsittelyä edellyttävät kysymykset tarjoajille, Komissio toteaa lausuntojen perusteella, että tässä vaiheessa ei ole perusteltua velvoittaa paikallisliittymien tarjoajia, joilla ei ole merkittävää markkina-asemaa, tarjoamaan operaattorin valintaa tai operaattorin ennaltavalintaa. Näyttää siltä, että jos joilla on merkittävä markkina-asema, sellaisille paikallisliittymien asetetaan tällaisia velvoitteita, markkinavoimat toimivat riittävänä kannustimena sellaisille paikallisliittymien tarjoajille, joilla ei ole merkittävää markkina-asemaa, jotta nekin katsovat ilman lainsäädännöllisiä velvoitteita parhaaksi tarjota kyseisiä toiminteita tai vaihtoehtoisesti alentaa hintojaan kilpailukykyiselle tasolle. Mikäli näin ei tapahdu, ne eivät ole varteenotettava vaihtoehto käyttäjien kannalta, jotka tällaisessa tilanteessa päätyvät käyttämään sellaista palveluntarjoajaa, joka nämä tarjota. toiminteet Kysymystä siitä, pitäisikö velvoitteen soveltamisalaa laajentaa, käsitellään osana vuodelle 1999 suunniteltua yleiskatsausta, jossa tarkastellaan televiestinnän eri vapauttamis- ja yhdenmukaistamistoimenpiteiden seurauksia (kuten kyseisissä direktiiveissä on ennakoitu) voi 2-1 ennaltavalintaa Komissio katsoo myös, että tarvetta velvoittaa matkaviestinverkon operaattorit tarjoamaan operaattorin valintaa, operaattorin ja numeron siirrettävyyttä on vielä tutkittava, varsinkin kun se edellyttäisi GSM-standardiin muutoksia (joita tutkitaan parhaillaan ETSIssä) ja käyttöönotto saattaisi aiheuttaa jo suuria kustannuksia. Vaikka monilla kansallisilla matkaviestinmarkkinoilla vallitseekin kova kilpailu, joka takaa asiakkaille kohtuullisen valinnanvapauden, useat muut markkinat ovat vielä kehityksen alkuvaiheessa ja jää nähtäväksi millainen kilpailun taso niillä saavutetaan. Näistä syistä on komission mielestä järkevää arvioida kuluttajan tarve mennessä. matkaviestinsektorilla numerointimekanismien 1998 valinnanmahdollisuutta uudelleen lisäävien vuoden loppuun Lisäksi komissio katsoo, että seuraavia aiheita on edelleen tutkittava: • millainen on sopiva numeron siirrettävyyden kustannustenjakomekanismi: • miten voidaan lopulta helpottaa numeron siirrettävyyden älyverkkoratkaisun käyttöönottoa ja miten yhteensopivuusvaatimuksiin voidaan vastata; • operaattorin valinnan ja numeron siirrettävyyden tekniset ja kustannusnäkökohdat matkaviestinverkoissa: • kansallisten numerointisuunnitelmien yhdenmukaistamisen kustannukset, hyödyt ja tekniset näkökohdat pitkän aikavälin eurooppalaista numerointisuunnitelmaa silmällä pitäen V. TOIMINNAN PAINOPISTEALUEET V. l Numerointi ja tehokkaan kilpailun varmistaminen Lausunnoista on käynyt ilmi, että laajasti ollaan yhtä mieltä siitä, että asianmukaisia numerointijärjestelmiä hyötyvät vapautettujen markkinoiden kilpailusta. ja mekanismeja jotta käyttäjät tarvitaan, soveltamisen lisäksi myös kilpailusääntöjen Jäsenvaltoille asetaan numerointia koskevia velvoitteita perustamissopimuksen yleisten televiestinnän täydellisen kilpailun lainsäädännöllisissä puitteissa. toteuttamisesta televiestintämarkkinoilla8 edellytään, että asianmukaiset numerot kaikille saatavilla ennen 1. heinäkuuta 1997. Yhteenliittämisdirektiivissä9 toistetaan tämä vaatimus ja säädetään, että "kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että numerointisuunnitelmia ja -menettelyjä sovelletaan kaikkien yleisesti saatavilla olevia televiestintäpalveluja tarjoavien palveluntarjoajien kannalta tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti" ja että "aiheetonta televiestintäpalveluille ovat Komission direktiivissä 8 Komission direktiivi 96/19/EY, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1996, täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta, EYVL N:o L74, 22. 3. 1996, s. 13 9 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/ /EY televiestinnän yhteenliittämisestä yleispalvelun ja yhteentoimivuuden takaamiseksi avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita soveltaen (odottaa virallista hyväksymistä) 2-2 numeron syrjintää ei saa esiintyä muiden televiestintäoperaattorien palvelujen käyttöön asetetaan tarvittavissa numerosarjoissa". Lisäksi yhteenliittämisdirektiivissä operaattorin suurissa ainakin siirrettävyyden väestökeskittymissä määräajaksi 1. tammikuuta 2003, mutta lausuntojen perusteella näyttäisi siltä, että tätä määräpäivää olisi siirrettävä eteenpäin. Joka tapauksessa on niin, kilpailusääntöjen mukaan jäsenvaltioiden numerointipolitiikka ei esimerkiksi saa johtaa markkinoille pääsyn esteiden säilymiseen keinotekoisen korkeina niin, että määräävä markkina-asema saavutetaan, säilytetään tai vahvistuu, vaikka erityis- tai yksinoikeudet olisikin poistettu. että direktiivissä 96/19/EY käyttöönotolle tarkoitettujen 1. Operaattorin valinta / operaattorin ennaltavalinta Tilanteessa, jossa operaattoreita on useita, käyttäjän on voitava yksinkertaisesti ja edullisesti valita haluamansa operaattori, vaikka tällä ei olisi suoraa yhteyttä tai kotiin. Tässä suhteessa operaattorin valinta ja asiakkaan toimipisteeseen operaattoreiden yhteenliitettävyys ovat saman kolikon kaksi puolta. Jos hyväksytään, että on uusille markkinatulokkaille pääsy verkkoonsa, pitäisi myös varmistaa, että käyttäjillä on asianmukaiset keinot käyttää verkkoon liittyneitä uusia operaattoreita. tärkeää velvoittaa vakiintuneet operaattorit tarjoamaan Lausunnoissa on yleensä tuettu sitä, että operaattorin valinta otetaan käyttöön välittömästi aikaisessa vaiheessa ja tämän jälkeen otetaan käyttöön operaattorin ennaltavalinta tasavertaisen valinnan mahdollistamiseksi. ei määrätäkään, pitäisikö oletusarvoisen Vaikka yhteenliittämisdirektiivissä palveluntarjoajan valinnan suorittaa asiakas vai paikallisliittymän tarjoaja, siinä kuitenkin edellytetään, että kaikkia palveluntarjoajia kohdellaan numeroinnin suhteen tasavertaisesti. Käytännössä tämä tarkoittaa, että jäsenvaltioden on luotava joukko numerotunnuksia, joilla asiakkaat voivat käyttää muita kuin paikallisliittymänsä tarjoajaa. Komissio katsoo, että tehokkaan kilpailun turvaamiseksi on toteutettuna oltava nykyisiin kansallisia lainsäädännöllisiin täytäntöönpanotoimia, joilla varmistetaan» että perustuvia puitteisiin • kaikki kiinteän tilaajaverkon liittymien tarjoajat» joilla on merkittävä markkina-asema, tammikuuta 1998 mennessä kaikissa jäsenvaltioissa, joissa puhelinliikenteen on tuohon päivämäärään mennessä oltava vapaata, tasapuolisen ja käyttäjäystävällisen mekanismin, jonka avulla asiakas voi suoraan valita kauko* ja ulkomaanpuheluidensa operaattorin» tarjoavat 1. • kauko- ja ulkomaanpuheluihin neuvotella kustannusten laskenta- ja laskutusjärjestelyistä. vakiintuneen liittyvien palveluiden tarjoajat voivat edistävistä operaattorin kanssa kilpailua Lisää yhteisön toimenpiteitä tarvitaan, jotta: 2-3 • operaattorin ennaltavalinta on kaikkien niiden kiinteän tilaajaverkon liittymien tarjoajien, joilla on merkittävä markkina-asema, asiakkaiden saatavilla 1. tammikuuta 2000 mennessä kaikissa jäsenvaltioissa. Tarve laajentaa operaattorin valinta ja ennaltavalinta koskemaan myös matkaviestinverkon operaattoreita on arvioitava uudelleen vuoden 1998 loppuun mennessä ja tarve laajentaa niitä koskemaan sellaisia kiinteän verkon operaattoreita, joilla ei ole merkittävää markkina-asemaa, on selvitettävä vuoden 1999 tarkastelussa. 2. Numeron siirrettävyys Sekä yritys- että yksityiskäyttäjät pitävät numeronvaihtopakkoa operaattoria vaihdettaessa merkittävänä esteenä. Mahdollisuus numeron siirrettävyyteen on keskeisellä sijalla paikallisliittymien kilpailun edistämisessä. Numeron siirrettävyyttä merkittävissä väestökeskittymissä 1. tammikuuta 2003 mennessä edellytetäänkin jo juridisesti yhteenliittämisdirektiivissä siirrettävyyden käyttöönoton tärkeydestä ollaan laajasti yhtä mieltä, käyttöönoton laajuudesta ja aikataulusta esiintyi lausunnoissa vielä eri näkemyksiä. Vaikka Huomautusten perusteella komissio uskoo, että yhteenliittämisdirektiiviä olisi muutettava niin, että • edellytetään kaikkien operaattorien, jotka myöntävät muin kuin (maksuttomat, maantieteellisin lisämaksulliset ja yhteisesti kustannettavat) tarjoavan tällaisten numeroiden siirrettävyyttä 1. 1. 2000 mennessä. perustein määräytyneitä numeroita • edellytetään kaikkien kiinteän tilaajaverkon paikallisliittymien tarjoajien tarjoavan siirrettävyyttä 1. tammikuuta 2000 mennessä. Näitä edellytyksiä tarkasteltaessa lausunnoista kävi ilmi, tttä tarvitaan myös tiettyjä oheistoimenpiteitä. Erityisesti on tärkeää • laatia vuoteen 1998 mennessä suuntaviivat oikeudenmukaisista ja kilpailua edistäville järjestelyille numeron siirrettävyyden kustannusten arvioimiseksi ja jakamiseksi operaattoreiden kesken. • selvittää mahdolliset vähimmäisvaatimukset ja standardointiedellytykset, joilla taataan yhteensopivuus numeron siirrettävyyden pitkän aikavälin ratkaisussa (älyverkko). Mahdollisen numeron siirrettävyyden laajentamisen huomautusten perusteella tehnyt seuraavat johtopäätökset: suhteen komissio on 24 vuoden 1998 loppuun mennessä olisi ETSIn tutkimukset huomioon ottaen uudelleen arvioitava edellyttää sitä, onko matkaviestinoperaattoreiden tarjoavan numeron siirrettävyyttä. ja milloin toivottavaa • ei ole toivottavaa soveltaa numeron siirrettävyyttä sijainnista kertoviin numeroihin tai eri palveluluokkien (kiinteä tai matkaviestinverkko) välillä, jolloin soittajalla ei enää olisi käytettävissään hintatietoa. Tähän liittyen on tarpeellista selvittää, miten useita operaattoreita käsittävillä markkinoilla, joilla itse numero ei enää luotettavasti anna käsitystä puhelun hinnasta, voitaisiin puhelukohtaista hintatietoa antava toiminne. on-line-periaatteella käyttäjälle toteuttaa 3. Kansallisten numerointisuunnitelmien avaaminen kilpailulle Vihreään kirjaan liittyvistä lausunnoista on jälleen käynyt ilmi, miten tärkeinä operaattorit ja palveluntarjoajat ja erityisesti uudet markkinatulokkaat ja sellaiset vakiintuneet operaattorit, joilla on yleiseurooppalainen strategia, pitävät avoimia ja tasapuolisia kansallisia numerointisuunnitelmia, joita hallinnoivat riippumattomat viranomaiset. Nämä vaatimukset on kokonaisuudessaan otettu huomioon yhteisön televiestintälainsäädännössä, jäsenvaltioille on asetettu velvoitteita niiden mukaisesti. ja tarkastaa Komissio kansalliset kilpailudirektiivin numerointisuunnitelmat varmistaakseen, että ne on asianmukaisesti mukautettu uuteen kilpailuympäristöön. Osa arvioinnissa tarvittavista tiedoista saadaan Euroopan televiestintätoimiston (ETO) tekeillä olevasta tutkimuksesta. nojalla kanssa Komissio ehdottaa ETOn tutkimuksen perusteella ja keskusteltuaan kaikkien osapuolien kansallisten numerointisuunnitelmien muutoksiksi, joiden avulla useita operaattoreita käsittävien liiketoimintaympäristöjen numerointitarpeet voidaan tyydyttää tasapuolisesti ja syrjimättä. mahdollisiksi suosituksia V. 2 Numerointi ja yhtenäismarkkinat 10 Komission direktiivi 96/16/EY, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1996, täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta, EYVL N:o L 74, 22. 3. 1996, s. 13. 2-5 On selvää, että nykyisessä tilanteessa, jossa televiestintäpalvelut ja -verkot edelleen jakautuvat ja toimivat valtioiden rajojen mukaisesti, on vaikeaa ennakoida yhtenäisten eurooppalaisten markkinoiden televiestintäpalveluille asettamia vaatimuksia. Vain harvoissa lausunnoissa on pystytty katsomaan tulevaisuuteen ja tunnistamaan televiestintäpalveluiden yhtenäismarkkinoiden tarpeita ja mahdollisuuksia. Käytännöllisesti katsoen kaikissa lausunnoissa korostettiin, miten tärkeää on mahdollistaa numerointisuunnitelmien merkittävien muutosten toteuttamisessa pitkät tai erittäin pitkät siirtymäkaudet. Tämä merkitsee sitä, että numerointisuunnitelmat ovat järjestelmiä, joita ei voi helposti ja nopeasti sopeuttaa muuttuviin tarpeisiin, varsinkin kun muutoksia tarvitaan ainakin viiteentoista suunnitelmaan. 1. Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden käyttöönotto Markkinat itsessään ovat paras karsintamekanismi sen selvittämiseksi, mitkä arviot tulevaisuuden oikeita. Markkinareaktioiden mahdollistamiseksi yleiseurooppalaisten palveluiden on kuitenkin oltava saatavilla ennen kuin kysyntää syntyy. yleiseurooppalaisten palveluiden kysynnästä ovat Komissio katsoo tarpeelliseksi • pyrkiä käyttöönottamaan 388-maatunnukseen perustuva Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruus 1. tammikuuta 1999 mennessä. • määritellä laaja valikoima palveluita, joita voidaan käyttää 388-tunnuksella, ja samalla varmistaa, että käyttäjät voivat helposti erottaa eri palvelutyypit ja niiden hinnat toisistaan. • antaa CEPT/ECTRAn alaisen elimen tehtäväksi kehitellä yleiseurooppalaisten numeroiden käyttötapoja ja sovitella kiistoja. 2. Kansallisten numerointisuunnitelmien lähentäminen Lausunnoista kävi ilmi, että yhdenmukaistamista sinänsä ei pidetty riittävänä perusteena numerointisuunnitelmien muuttamiselle. Samalla kuitenkin myönnettiin tietyn tasoisen yhdenmukaistamisen suomat edut, mutta tämän saavuttamiseksi haluttiin ennemminkin noudattaa luonnollista ja asteittaista, yksimielisiin päätöksiin perustuvaa lähentymistä. Komissio uskookin, että numerointisuunnitelmien tulevien muutosten olisi perustuttava yhteisesti sovittuihin suuntaviivoihin, ja päämääränä eurooppalaisen olisi pidettävä niin kilpailua kuin laajeneminen numerointiympäristön yleiseurooppalaisen ulottuvuuden kasvu ja voidaan kansallisissa numerointisuunnitelmissa. lähentämistäkin. Näin lisämuutoksia merkittäviä saavuttaa ilman 26 Aiotut komission suositukset koskevat kansallisten numerointisuunnitelmien muutoksia, joiden tarkoitus on tarjota kaikille markkinoilla toimijoille (ks. edellä) laadulliset mahdollisuudet käyttää numerovaroja Näihin suosituksiin tulisi myös sisältyä tarpeelliseksi katsotun kansallisten numerointisuunnitelmien lähentymisen varmistamiseen tähtääviä vaatimuksia. tasavertaiset määrälliset ja 3. Pitkän aikavälin eurooppalainen numerointisuunnitelma Vihreästä kirjasta annetut eurooppalaisen numerointiympäristön kustannuksista huomattava epätietoisuus, ja että tästä syystä tarvitaan lisäselvityksiä. lausunnot ovat osoittaneet, että yhdenmukaisen ja hyödyistä vallitsee yhtenäismarkkinoilta Vapailta puhelinliikenteen ja numeroavaruudesta vuoden 1999 loppuun mennessä saatujen kokemusten perusteella komissio teettää yksityiskohtaisen tutkimuksen yhdenmukaiseen liittyvistä eurooppalaiseen kustannuksista ja hyödyistä. numerointiympäristöön todennäköisesti Euroopan 4. Aakkosnumeerinen valinta Yksimielinen tuki, joka on annettu kansainvälisen teleliiton (ITU) suosituksen E. 161 vaihtoehdolle A perustuvalle aakkosnumeerista valintaa koskevalle yhteiselle kannalle, olisi kirjattava yhteisen standardin muotoon. kohtaan. Tässä ilmaisseet mielenkiintonsa myös merkkien "*" on ja "# " Kuluttajat ovat yhdenmukaistamista ja monimutkaisemmasta yhdenmukaistamisen muodosta, koska se edellyttää yhteistä standardia näiden merkkien tarkoittamien toimintojen saatavuudesta verkossa. Niinpä asiassa tarvitaankin kaikkien verkko-operaattoreiden yhteistyötä ja yksimielisyyttä. ETSIssä valmistellaan parhaillaan yhteistä standardia. erilaisesta hieman kyse Komission mielestä ETSIn olisi pyrittävä vuoden 1997 loppuun mennessä luomaan yhteiset standardit sekä aakkosnumeerisesta valinnasta että merkeistä "*"ja"#". 5. Internet-osoitteet 2-7 Vaikka Internet-osoitteiden määrittelyn merkityksestä ja esiintyneistä ongelmista oltiin yhtä mieltä, mahdollisten toimenpiteiden laajuudesta ja luonteesta ei ole päästy yksimielisyyteen. Komissio katsoo tämän tukevan komission epävirallista mutta aktiivista toimintaa Euroopan etujen valvomiseksi maailmanlaajuisessa keskustelussa. Komissio tarkkailee tilannetta ja ehdottaa muita kuin lainsäädännöllisiä toimia silloin, kun niistä saadaan lisäarvoa Euroopan etujen kansainvälisen valvonnan kattilalta. VI. AIKATAULU Toiminnan painopistealueita koskevan edellisen kappaleen perusteella aikataulu operaattorin ja numeron yleiseurooppalaisten numeroiden käyttöönotolle on seuraava: ennaltavalinnan, siirrettävyyden valinnan ja tammikuuta 1. mennessä tilaajaverkon operaattoreilla, 1998 Puhelukohtainen operaattorin valinta käytössä kaikilla kiinteän on merkittävä markkina-asema, kaikissa jäsenvaltioissa, joissa täyttä vapauttamista edellytetään kyseiseen päivämäärään mennessä, ja jäsenvaltioissa, joille on siirtymäkausi, myönnetyn myönnetty ylimääräinen lisäajan loppuun mennessä. joilla tammikuuta 1. mennessä 1999 388-maatunnukseen perustuva Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruus perustetaan tammikuuta 1. mennessä 2000 Operaattorin ennaltavalinta, jossa oletusarvon voi määrätä ja käytetyn operaattorin puhelukohtaisesti valita tilaaja itse, käytössä kaikissa jäsenvaltioissa kaikilla kiinteän on merkittävä markkina-asema, operaattoreilla, tilaajaverkon joilla Operaattorin numeron siirrettävyys käytössä kaikilla kiinteän verkon paikallisliittymien tarjoajilla Muin kuin maantieteellisin perustein määriteltyjen erityispalvelunumeroiden (maksuttomat, lisämaksulliset, yhteisesti kustannettavat) siirrettävyys käytössä kaikilla operaattoreilla 23 Jotta nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ja jatkotoimenpiteistä päättää, tarvitaan seuraavia toimenpiteitä: 1997 v. puoliväliin mennessä ja Euroopan parlamentin päätöslauselmat, Neuvoston joissa vahvistetaan huomautusten perusteella määritetyt painopistealueet ja toimenpiteiden aikataulu Komissio kilpailudirektiivin mukaisia tarkastaa, ovatko kansalliset numerointisuunnitelmat v. loppuun mennessä 1997 Ehdotus aiheellisiksi toimenpiteiksi, joilla lainsäädännöllisiksi varmistetaan mahdollisuus operaattorin ennaltavalintaan ja numeron siirrettävyyteen yhteismarkkinoilla 1. tammikuuta 2000 mennessä Kansallisten numerointisuunnitelmien yksityiskohtaiset kuvaukset sisältävä ETOn kertomus Aakkosnumeerisia näppäimistöjä koskeva ETSIn hyväksytään standardi ratkaisuun tutkimukset 1) numeron siirrettävyyden pitkän Käynnistetään aikavälin liittyvistä mahdollisesti vähimmäisedellytyksistä ja standardoinnin vaatimuksista ja 2) käyttäjän keinoista saada hintatietoa näytölle tai on-line-periaatteella ennen puhelua Tutkitaan operaattorin valintaa ja numeron siirrettävyyttä koskevien vaatimusten laajentamista koskemaan matkaviestinoperaattoreita lainsäädännölliset Aiheelliset mahdollisuus siirrettävyyteen yhteismarkkinoilla 1. tammikuuta 2000 mennessä toimenpiteet, joilla varmistetaan numeron ennaltavalintaan operaattorin ja Jäsenvaltiot Euroopan puhelinliikenteen numerointiavaruutta ottavat käyttöön 388-tunnuksen tarkoittamaan Komissio julkistaa yhteiset suuntaviivat oikeudenmukaisista ja kilpailua edistävistä jaetaan numeron siirrettävyydestä aiheutuvat kustannukset toimenpiteistä, joilla lähentämisen Komission suositukset kilpailun edellyttämistä kansallisten numerointisuunnitelmien lisämuutoksista ja asteittaisen Tarkastellaan laajentamista koskemaan sellaisia kiinteän verkon valintaa koskevien operaattorin vaatimusten liittymien 29 1998 v. loppuun mennessä alkuvuoteen 1999 mennessä v. loppuun 1999 mennessä tarjoajia, joilla ei ole merkittävää markkina-asemaa alkuvuoteen 2000 mennessä Vapautetuista televiestinnän yhtenäismarkkinoista ja Euroopan puhelinliikenteen numerointiavaruudesta saatuihin kokemuksiin eurooppalaisen perustuvat numerointiympäristön tarpeesta sekä kustannuksista ja hyödyistä. yhdenmukaisen lisäselvitykset VII. PÄÄTELMÄT ja operaattorin numeron Lausunnoissa on annettu laajaa tukea vihreän kirjan ehdotuksille operaattorin siirrettävyyden valinnan, operaattorin esivalinnan käyttöönotosta. Näiden toiminteiden tarkoituksena on antaa käyttäjälle mahdollisuus hyötyä markkinoiden uudesta kilpailutilanteesta. Lausuntojen perusteella voitiin myös määritellä se, millaisiin palveluihin ja palvelujen tarjoajiin näitä toiminteita koskevia vaatimuksia tulisi soveltaa, sekä saatin selkeä kuva niiden käyttöönoton aikataulusta. Komissio aikoo ehdottaa konkreettisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että nämä numerointimekanismit toteutetaan halutussa ja realistisessa aikataulussa. on, tärkeää osoittivat myös kansalliset sen, miten Lausunnot numerointisuunnitelmat suovat kaikille operaattoreille määrällisesti ja laadullisesti tasavertaiset mahdollisuudet käyttää numerointivaroja. Tätä pidettiin yleisesti vapautetuille keskeisenä televiestintämarkkinoille. Komissio kansallisia numerointisuunnitelmia ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin. Lisäksi annetaan suosituksissa otetaan huomioon myös suosituksia lähentämisen asettamat vaatimukset. tasapuoliselle tarkkailee lisämuutoksista. Näissä edellytyksenä pääsylle edelleen tiiviisti että Yhtenäismarkkinoihin liittyvissä muissa numerointiasioissa on todettu tarvittavan useita toimenpiteitä, ja komissio seuraa aktiivisesti ja tukee CEPT/ECTRAssa tehtävää Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruutta koskevaa kehitystyötä. Tarvittaessa ETSIlle ja ETOlle annetaan toimeksiantoja lausunnoissa esiin tulleissa asioissa. Vapautetuista markkinoista ja Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruudesta saatujen kokemusten perusteella on kehitettävä pitkän aikavälin näkemys Euroopan numerointiympäristöstä. Komissio laatii tässä asiassa yksityiskohtaisen selvityksen kustannuksista ja hyödyistä. Komissio luovuttaa tämän julkisen kuulemisen ja lausuntojen perusteella laaditun tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 30 Sanasto Aakkosnumeerinen valinta/näppäimistö ECTRA Puhelinnumeron valinta käyttämällä puhelimen näppäimistön aakkosnumeerisia merkkejä, jotka vastaavat palvelun tai kutsutun osapuolen nimeä, esimerkiksi 0-800-'KUKAT\ sisältyy ECTRAan numerointia, Euroopan telehallintojen yhteistyökomitea, luotu yhdeksi CEPTin (Conférence des Postes et Télécommunations) alaisena toimivista kolmesta komiteasta. joukko hankeryhmiä, jotka käsittelevät muun muassa toimilupia, yhteenliittämistä, matkaviestintää, testausta ja tyyppihyväksyntää. antamassa Neuvoston päätöslauselmassa 92/C318/ETY yhteistyön edistämisestä Euroopan laajuisessa numeroinnissa tehtäviä, mm. yksilöitiin ECTRAlle useita Euroopan ja luominen numeroavaruuden Euroopan kannan valmistelu ITUssa käytäviä keskusteluja varten. 19. 11. 1992 ETNS puhelinliikenteen numeroavaruus Euroopan (toistaiseksi luomatta) Numeroavaruus, joka on olemassa rinnan kansallisten numeroavaruuksien kanssa. ETNS:n numerot ovat tulevaisuudessa käytettävissä kaikkialla Euroopan unionissa (ja koko Euroopassa). ETO televiestintätoimisto Euroopan Euroopan televiestintätoimisto on ECTRAn alaisuuteen perustettu, teknisisiä asioita ja valmistelutehtäviä hoitava toimisto. (ETO) ETSI - Eurooppalainen telealan ETSIn tehtävänä on tuottaa euroopanlaajuisia standardointilaitos televiestintästandardej a. Helppo valinta valintamenetelmä, Operaattorin jossa oletusoperaattorin määrittää paikallisliittymän tarjoaja. Käyttäjä voi vaihtaa tämän operaattorin puhelukohtaisesti valitsemalla tunnuksen. ITU- Kansainvälinen teleliitto Kansainvälinen teleliitto (ITU), Yhdistyneiden Kansakuntien televiestinnän erityiselin. ITU-T ITUn televiestintäyksikkö. 3-1 Lisämaksullinen tulojen palvelu tai jaettujen Palvelut, josta lisämaksun. Operaattori laskuttaa tämän lisämaksun, josta osa maksetaan palvelun tarjoajalle. soittaja maksaa Maksuton puhelinpalvelu Muin perustein numeroidut palvelut kuin maantieteellisin Palvelu, joka on asiakkaalle ilmainen (ja johon hän voi soittaa ilmaiseksi). Tunnus 800 liittyy yleisesti maksuttomiin palvelupuheluihin. jotka Televiestintäpalvelut, numeroidaan (kansallisista) numerosarjoista ja jotka eivät liity yhteen alueeseen, tiettyyn maantieteelliseen kaupunkiin tai paikalliseen yhteisöön. Numeron siirrettävyys Operaattorin ennaltavalinta Operaattorin valinta Tasavertainen valinta Tilaajan mahdollisuus säilyttää puhelinnumeronsa samana b) a) palvelutyyppiä tai c) sijaintia. vaihtaessaan operaattoria, Asiakas voi määritellä itselleen oletusarvoisen operaattorin ja näin välttyä operaattoritunnuksen valinnalta joka puhelun kohdalla Asiakas voi valita kauko- tai ulkomaanpuheluiden operaattorin esimerkiksi valitsemalla puhelimella tietyn tunnuksen tai määrittelemällä oletusarvoisen operaattorin. kauko- tai Asiakas Menetelmä operaattorin valitsemiseksi suosimatta ulkomaanpuheluiden tiettyä operaattoria. määrittelee joko oletusarvoisen operaattorin ja voi muuttaa sitä puhelukohtaisesti, tai oletusarvoista operaattoria ei määritellä, tai vaan erikseen ulkomaanpuhelussa operaattoritunnus. (Jälkimmäistä menetelmää ei pidetä käyttäjäystävällisenä. ) jokaisessa valitaan kauko- Yhteisesti palvelut kustannettavat Näissä palveluissa kustannukset jaetaan soittajan ja palvelun tarjoajan kesken. Soittaja maksaa puhelusta yleensä paikallispuhelua vastaavan hinnan. Verkon tarjoaja veloittaa palvelujen tarjoajalta mahdolliset lisäkustannukset. 32 KIRJALLISET LAUSUNNOT Jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset ja kansalliset sääntelyviranomaiset BIPT/IBPT Forskningsministeriet / Telepolitisk Kontor Bundesministerium fur Post und Telekommunikation Ministry of transport and telecommunications Pysyvä edustusto Euroopan unionissa Department of Transport, Energy and Communications Ministero dell Poste e delle Telecommunicazioni Belgia Tanska Saksa Kreikka Ranska Irlanti Italia Alankomaat Ministerie van Verkeer en Waterstaat Itävalta Portugali Suomi Yhdistynyt kuningaskunta Pysyvä edustusto Euroopan unionissa Norj a Sveitsi Bundesministerium fur Wissenschaft, Verkehr und Kunst Institute das comunicaçoes de Portugal Telehallintokeskus/ Telefbrvaltningscentralen Ministry of transport and communications BAKOM (Bundesamt fur Kommunikation) Järjestöt téléphone et des (Association Française des Utilisateurs du AFTEL AFUTT télécommunications) AK Wien (Bundeskammer fiir Arbeiter und Angestellte - Wien) AOST (Association des Opérateurs de Services de Télécommunications) BEUC (Bureau Européen des Unions des Consommateurs) CEEP (Centre Européen des Entreprises à Participation Publique) CIGREF (Club Informatique des grandes entreprises françaises) CNPF (Conseil National du Patronat français) DIH (Deutscher Industrie- und Handelstag) ECCO (European Competitive Carriers' Organization) ECMA ( European Computer Manufacturers Association) ECTEL (European Telecommunications Manufacturers Asociation) ECTRA (European Committee of Telecommunications Regulatory Affairs) ETNO (European Public Telecommunications Network Operators* Association) ETO (European Telecommunications Office) ETSI (European Telecommunications Standards Institute) EU Committee of the American Chamber of Commerce EURIM (European Informatics Market) FEDIM (Fédération Européenne du marketing direct) 33 FEI (Federation of the Electronics Industry) GITEP (Groupement des Industries de Télécommunications et d'Electronique Professionnelle en France) GSM MoU Association HDE (Hauptverband des Deutschen Einzelhandels) INTUG (International Telecommunications Users Group) ONP-CCP / EIF (European Interconnection Forum) RNID (Royal Institute for Deaf People) UNICE (Union des Confédérations de l'Industrie et des Employeurs d'Europe) Union Internationale des Chemins de fer Televiestintä- ja verkkopalvelujen tarjoajat ACC telecom UK Airtouch AT&T Belgacom British Telecom Cegetel Cellnet Companhia Portuguesa Radio Marconi Debitel Kommunikationstechnik DeTeMobil Deutsche Telekom Easynet E-plus Mobilfunk Energis France Telecom Global One Ionica Mannesmann Eurokom Mannesmann Mobilfunk Mercury communications Orange Portugal Telecom Post & Telekom Austria Proximus PTT Telecom - Alankomaat STET - Italia Telecential communications Telecom Eireann Telecom Italia Telefonica - Espanja Telenet operaties Telenor 34 Unisource Vebacom & RWE VIAG Worldcom- MFS Laitevalmistajat Alcatel /Alsthom Olivetti Konsultit International Integrated Information Systems Craig Macbride NCSi Datentechnik Tri Clive Page 35 ISSN 1024-4492 KOM(97) 203 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 01 Luettelonumero : CB-C0-97-234-FI-C ISBN 92-78-19894-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: 97/541/CE: Decisão do Conselho de 21 de Maio de 1997 relativa à celebração do Acordo de cooperação aduaneira e de assistência mútua em matéria aduaneira entre a Comunidade Europeia e os Estados Unidos da América

eurovoc_concepts:
United States
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
exchange of information

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 902/97 DELLA COMMISSIONE del 21 maggio 1997 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la trentanovesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: The single market review : impact on trade and investment.

eurovoc_concepts:
investment
single market
trading operation


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil instituant un droit antidumping définitif sur les importations de fils continus texturés de polyester originaires de Malaysia et portant perception définitive du droit provisoire

eurovoc_concepts:
CCT duties
Malaysia
anti-dumping duty
import
textile fibre

text: * ** * * * * ***** ] COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPÉENNES i { ! Bruxelles, le 21. 05. 1 Bruxelles, ie 21. 05. 1997 COM(97) 231 final PropoF. it. km de REGLEjMjENT (CE) MI CONSEIL instituant un droit antidumping défmitif sur les importations de fils continus textures ce polyester originaires de Malaysia et portant perception définitive du droit provisoire (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS 1. Par le règlement (CE) n° 53/97, la Commission a institué en janvier 1997 un droit antidumping provisoire sur les importations de fils continus textures de polyester originaires de Malaysia. 2. A la suite de l'institution du droit antidumping provisoire, toutes les parties intéressées ont été informées par écrit des faits et considérations essentiels sur la base desquels les mesures provisoires avaient été instituées. Dans le même temps, toutes les autres parties notoirement concernées par cette procédure ont été informées de l'institution des mesures provisoires. 3. Aucun autre argument n'a été présenté par l'une ou l'autre partie concernée à propos des conclusions provisoires de la Commission relatives au produit considéré, au produit similaire, au dumping, à l'industrie communautaire, au préjudice, à la cause du préjudice et à l'intérêt de la Communauté. 4. Dans ces conditions, étant donné que les marges de dumping constatées sont inférieures à la majoration de prix à l'exportation nécessaire pour éliminer le préjudice, il s'avère indispensable que les mesures définitives, basées sur les marges de dumping établies, soient instituées sous la forme et au niveau des mesures provisoires. 5. Il est donc proposé que le Conseil adopte la proposition de règlement instituant un droit antidumping définitif sur les importations dans la Communauté de fils continus textures de polyester originaires de Malaysia et portant perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire. - < /- Proposition de -. *. *, ,•,. «-. REGLEMENT (CE) N°. /97 DU CONSEIL INSTITUANT UN DROIT ANTIDUMPING DEFINITIF SUR LES IMPORTATIONS DE FILS CONTINUS TEXTURES DE POLYESTER ORIGINAIRES DE MALAYSIA ET PORTANT PERCEPTION DEFINITIVE DU DROIT PROVISOIRE LE CONSEIL DE L'UNION EUROPEENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) n° 384/96 du Conseil, du 22 décembre 1995, relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne1, modifié par le règlement (CE) n° 2331/96 du Conseil2, et notamment son article 9, vu la proposition soumise par la Commission après consultation du comité consultatif, CONSIDERANT CE QUI SUIT: A. MESURES PROVISOIRES (1) Par le règlement (CE) n° 53/97, du 14 janvier 19973 (ci-après dénommé "règlement provisoire"), la Commission a institué un droit antidumping provisoire sur les importations de fils continus textures de polyester (ci-après dénommés "PTY" ou "produit concerné") originaires de Malaysia et relevant des codes NC 5402 33 10 et 5402 33 90. 1 JOn°L56du06. 03. 1996,p. l. 2 JOn°L 317 du 06. 12. 1996, p. l. 3 JOn°L 13 du 16. 01. 1997, p. 6. - 4 a. - B. SUITE DE LA PROCEDURE (2) A la suite de l'institution du droit antidumping provisoire, toutes les parties intéressées ont été informées par écrit des faits et considérations essentiels sur la base desquels les mesures provisoires avaient été instituées. Dans le même temps, toutes les autres parties notoirement concernées par la présente procédure ont été informées de l'institution des mesures provisoires. (3) Le règlement provisoire précisait également le délai dans lequel les parties concernées pouvaient faire connaître leur point de vue par écrit et demandé à être entendues par la Commission. (4) Néanmoins, aucune partie n'a fait connaître son point de vue ni demandé à être entendue par la Commission dans le délai fixé et aucune autre observation n'a été reçue après cette période. C. PRODUIT CONSIDERE ET PRODUIT SIMILAIRE, DUMPING, INDUSTRIE COMMUNAUTAIRE, PREJUDICE, CAUSE DU PREJUDICE ET INTERET DE LA COMMUNAUTE (5) Aucun autre argument n'ayant été formulé par l'une ou l'autre partie concernée à propos des conclusions provisoires de la Commission relatives au produit considéré, au produit similaire, au dumping, à l'industrie communautaire, au préjudice, à la cause du préjudice et à l'intérêt de la Communauté, les conclusions telles qu'exposées aux considérants (7) à (72) du règlement provisoire sont confirmées par le Conseil. - 2- D. DROIT DEFINITIF (6) Pour l'établissement du niveau du droit définitif à instituer, le Conseil a tenu compte des marges de dumping constatées et du niveau du droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l'industrie communautaire en appliquant la méthode exposée aux considérants (73) à (78) du règlement provisoire. (7) Les marges de dumping étant inférieures aux marges de préjudice constatées, il est confirmé que le niveau du droit antidumping devrait reposer sur les marges de dumping définitivement établies, conformément à l'article 9 paragraphe 4 du règlement de base, à savoir 16,4% pour l'exportateur malaisien Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd et 32,5 % pour les autres exportateurs/producteurs en Malaysia n'ayant pas coopéré. Le Conseil confirme ces niveaux et la forme des mesures définitives à instituer. E. PERCEPTION DU DROIT PROVISOIRE (8) Compte tenu de l'importance des marges de dumping définitivement établies et de la gravité du préjudice causé à l'industrie communautaire, le Conseil estime que les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire doivent être définitivement perçus au niveau du droit définitif. A ARRETE LE PRESENT REGLEMENT: 3- Article premier 1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de fils continus textures de polyester, relevant des codes NC 5402 33 10 et 5402 33 90, originaires de Malaysia. 2. Le droit antidumping définitif applicable au prix net franco-frontière communautaire, avant dédouanement, s'établit comme suit: Malaysia Code additionnel Tarie Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd 16,4% 8933 Autres 32,5% 8900 3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables. Article 2 Les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire en vertu du règlement (CE) n° 53/97 sont définitivement perçus à concurrence du montant du droit définitif institué. Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout Etat membre. Fait à Bruxelles, Par le Conseil -4 ISSN 0254-1491 COM(97) 231 final DOCUMENTS FR 02 11 N° de catalogue : CB-C0-97-222-FR-C ISBN 92-78-19768-8 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 901/97, annettu 21 päivänä toukokuuta 1997, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: Verordnung (EG) Nr. 906/97 der Kommission vom 21. Mai 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1556/96 zur Anwendung von Einfuhrlizenzen auf bestimmtes aus Drittländern eingeführtes Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import licence
pip fruit
stone fruit
third country


title: Verordnung (EG) Nr. 903/97 der Kommission vom 21. Mai 1997 mit einer Maßnahme zum Schutz gegen die Einfuhr von Knoblauch mit Ursprung in China

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import
originating product
protective clause


title: Spørgsmål og svar om : Menneskerettigheder, demokrati og de grundlæggende frihedsrettigheder.

eurovoc_concepts:
democracy
fundamental rights
human rights