title: Meddelande från kommissionen - Rapport om uppföljningen av vitboken - "Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället"

eurovoc_concepts:
continuing education
education
information technology
professional qualifications
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 05. 1997 KOM(97) 256 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN RAPPORT OM UPPFÖLJNINGEN AV VITBOKEN "LÄRA OCH LÄRA UT - PÅ VÄG MOT KUNSKAPSSAMHÄLLET" KOMMISSIONENS MEDDELANDE RAPPORT OM UPPFÖLJNINGEN AV VITBOKEN "LÄRA OCH LÄRA UT - PÅ VÄG MOT KUNSKAPSSAMHÄLLET" När kommissionen uppmanade gemenskapens institutioner, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, arbetsgivarorganisationer, högskolor och forskningsinstitut samt icke-statliga organisationer att diskutera kring vitboken Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället, var det en äkta samhällsdebatt som startades. Det stora antalet synpunkter, yttranden och kommentarer som till kommissionen stämmer överens med en av de viktigaste slutsatserna från Europaåret för livslångt lärande, nämligen att medborgarna är alltmer medvetna om att det är nödvändigt att utveckla kunskaper och yrkesfärdigheter under hela livet. De inser tydligt vad som står på spel, såväl vad gäller tillträde till sysselsättning som integration i samhällslivet och aktivt medborgarskap. inkommit Den politiska betydelsen av denna vitbok som sätter utbildningen i centrum av ett samhällsprojekt bör betonas. Kommissionen har sökt att konkretisera denna vision genom att övertyga en så bred allmänhet som möjligt om behovet av att lägga grunderna för kunskapssamhället, för att göra Europa mera konkurrenskraftigt och mer medvetet om sig självt och sina egna värden. Detta meddelande syftar till att sammanfatta de viktigaste politiska budskapen i den debatt som pågått sedan ett och ett halvt år. Vid detta tillfälle vill kommissionen betona kvaliteten och innehållsrikedomen i debatten, som redan bidragit till att berika och ge en ny inriktning åt kommissionens nuvarande insatser och förbereda kommande verksamhet. Bidragen från gemenskapens institutioner, och i synnerhet från rådet i dess slutsatser av den 6 maj 1996, har utgjort en väsentlig tillgång. De har dessutom möjliggjort den försöksverksamhet som omnämns i detta meddelande. Parallellt har diskussionerna inom arbetsgruppen för utbildning gjort det möjligt att fördjupa de inriktningar som föreslås i vitboken. I. GRUNDERNA FÖR EN KUNSKAPSUNION Debatterna och synpunkterna kring vitboken bidrar till att lägga grunden till en kunskapsunion och bekräftar tydligt de övergripande teman som återfinns i denna text. • Ekonomiska grunder I ett ekonomiskt läge som kännetecknas av globalisering och nya konkurrensformer uppfattas all förbättring av utbildningen som ett sätt att öka Europas tillväxt och konkurrenskraft. Detta bekräftas i den analys som har inspirerats av tankarna i vitboken Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning. Sambanden mellan utbildning och sysselsättning erkänns av alla, och i synnerhet av företrädare för arbetsgivarna, medan företrädare inom utbildningen varnar föl till den aktuella en alltför sysselsättningsstrukturen. strikt anpassning av utbildningssystemen Etiska värden Man har många gånger betonat, som det uttrycks i vitboken, nödvändigheten av att inte hålla sig till de rent ekonomiska aspekterna av utvecklingen men att ta hänsyn till den enskildes personliga utveckling och utbildningen av medborgare såsom en av de viktigaste målsättningarna för utbildningen. Rådet anser att man bör framhäva vitbokens kulturella och pedagogiska dimension, medan Europaparlamentet begär att man beaktar sociala, känslomässiga, moraliska och andliga aspekter. Termen "kunskapssamhälle" som ibland är svårbegriplig bör inte uppfattas restriktivt; tvärtom betecknar den ett tillvägagångssätt som skall ge var och en tillgång till kunskap. Sociala grunder och (EFS) fackliga samorganisationen Analysen av vitboken ställer upp en samhällsmodell som förkastar visionen av ett samhälle, i vilket en del medborgare avvisas och där det uppstår en klyfta mellan dem som har och dem som inte har kunskaper. Rådet, Europaparlamentet, Europeiska icke-statliga organisationerna , som befarar en större social utslagning, uttalar sig för en mer intensiv kamp för lika möjligheter. Utan att underskatta den allvarliga situationen för ungdomar, vill Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och många andra institutioner se att man även lägger särskild tyngdpunkt på svårigheter som andra grupper möter: kvinnor, barn, vuxna arbetstagare och alla missgynnade: personer med funktionsnedsättning, äldre, långtidsarbetslösa, etniska minoriteter, som av någon anledning hotas av social utslagning. Många röster höjs för en social dialog som samlar alla aktörer, särskilt arbetsmarknadens parter, och för en utveckling av partnerskap i närmiljön mellan lokala och regionala myndigheter, företag, icke-statliga organisationer och allmänheten. de Begreppet livslångt lärande Numera far målsättningen att utbilda sig under hela livet mycket brett stöd. Den har tydlig koppling till de perspektiv som kunskapssamhället öppnar. Denna målsättning, som kommer att mobilisera informationssamhällets redskap, bevisar vikten av insatser för att integrera grundläggande utbildning och vidareutbildning. Var och en erkänner nödvändigheten av att förbättra samspelet mellan grundläggande utbildning och vidareutbildning samt att höja vidareutbildningens status. Vikten av denna målsättning blir desto tydligare eftersom vi står inför problemet med en åldrande europeisk befolkning, vilket nämns av Europaparlamentet. Ny teknik Införandet av begreppet livslångt lärande innebär att var och en måste behärska informationsteknik i form av kommunikations- och arbetsredskap. Idén med att bygga informationssamhället är allmänt accepterad eftersom det kan skapa en dynamik för utbyte mellan partnerna, bland annat genom att man använder sig av interaktiva nätverk på bestämda Internet-platser. På så sätt verkar det som om avsevärda framsteg inom bedömning och godkännande av färdigheter kan göras tack vare främjandet av nya verktyg. Politisk mobilisering av Europeiska unionens medlemsstater Kunskapssamhället kommer inte att förverkligas automatiskt, och detta gör det nödvändigt att man funderar över vilka politiska riktlinjer och insatser som bör införas för att uppnå detta mål. Det råder så gott som enhällighet när det gäller att betona medlemsstaternas befogenheter vad gäller innehåll och organisation av utbildningssystemen med hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Samtidigt har många inte gjorts en tillräcklig analys av i sina uttalanden beklagat att det utbildningssystemen, eftersom de innehåller många stelheter som hindrar en nödvändig modernisering, och samtidigt ett nyskapande som skulle kunna utgöra stödpunkter för den nödvändiga utvecklingen. I sina slutsatser skriver rådet: "Den analys som bör utföras skulle alltså kunna öppna nya områden för samarbete på gemenskapsnivå". Detta utgör en uppmuntrade öppning för en ny etapp av samarbetet inom utbildningen och bekräftar vikten av kommissionens analysuppgift. Nya förhållandesätt Införandet av kunskapssamhället gör det nödvändigt att fundera över aktörernas reaktioner. Det är allmänt accepterat att var och en kommer att fa allt större tillgång till olika slags utbildningsmaterial tack vara informationssamhällets utveckling, och att detta förutsätter en utveckling när det gäller attityder. Dock är debatten alltjämt känslig kring hur man ska förena å ena sidan det ansvar som ges ' till utbildningsstrukturer och utbildningsanstalter med å andra sidan utvecklingen av utbildningsformer och den roll som åläggs de enskilda. Europaparlamentet anser att "det är den offentliga sektorns uppgift, snarare än enskilda personers, att garantera allmän tillgång till utbildning". Man har betonat vikten av informations- och orienteringssystem (databanker, indikatorer osv. ) för att inte lämna den potentielle ofta och utbildningsmetodikens avgörande roll, eftersom den utgör en länk mellan den enskilde och kunskapen. I en rad synpunkter betonas familjens och närmiljöns roll och alla betonar den centrala betydelsen av utbildning för lärare och utbildare. vilsen. Man användaren nämner ensam Medel som måste ställas till förfogande Europaparlamentet är oroligt över den relativa minskningen av de offentliga utgifterna till utbildningen. Om man bör ge politisk prioritet åt de insatser som leder till att Europa blir ett utbildningsområde öppet för alla medborgare, innebär detta att eventuella budgetkonsekvenser bör diskuteras i samband med framtida finansiella utsikter. Parlamentet uppmanar budgetmyndigheten att öka medlen för Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen för att bekosta de nya mål som ställs upp för att kunskapssamhället skall kunna förverkligas. 4- IL PÅGÅENDE FÖRSÖKSVERKSAMHET föreslagit har man försöksverksamhet I vitboken för handlingsprogrammen och med de finansiella medel som har anslagits till dessa. Kommissionen har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för genomförandet och beaktat kommentarer, synpunkter och yttranden som inkommit under debatten. Dessa debatter har lett till att kommissionen preciserat eller anpassat den ursprungliga inriktningen för genomförandet av målen i vitboken. ramen inom Mål I : Erkännande av kunskap och principen med "ett personligt kunskapskort" a) Preliminära slutsatser Syftet är att genomföra försöksverksamhet med metoder och inom områden som är radikalt nya. Nödvändigheten av att i ökad utsträckning ta hänsyn till de informella färdigheter som arbetstagarna förvärvat genom arbetslivserfarenhet är, som EFS uttryckte det, förstådd och accepterad. Själva principen har väckt frågor som debatten har bidragit till att klargöra. syftar varken av kunskap Erkännandet traditionella utbildningsbevis, eller förringa erkännandet av de meriter som skolsystemet ger. Det syftar absolut inte till att införa en ny byråkrati på europeisk nivå. Trots att EFS uttrycker sin oro beträffande själva begreppet kunskap är den intresserad av idén med "ett personligt kunskapskort". Däremot ifrågasätter merparten av arbetsgivarorganisationerna att sådana metoder går att genomföra. ersätta till att Temakonferensen blev också ett tillfälle att presentera en första prototyp av den programvara för bedömning av kunskaper i matematik, vilken kan spridas genom Internet. h) Genomförande till till fysik, riktad (matematik, allmänheten om möjligheten Information automatiserat godkännande med hjälp av informationsteknik har bidragit till att rätta till missförstånd och få fram ett antal internationella arbetslag som är motiverade att experimentera med detta tillvägagångssätt. Slutligen valdes 34 projekt ut som täcker mycket olikartade ämnesfält och yrkesområden: 1) grundläggande geografi kunskaper skriftlig miljö/vatten); 2) (bankyrken, industriprocesser, marknadsföring, montering, (eller kundtjänst, övergripande kunskaper). Till exempel är avsikten med projektet "Dialang" att utarbeta ett material som gör det möjligt för varje medborgare att bedöma sina kunskaper i 15 europeiska språk. För 1997 planeras ytterligare 35 pilotprojekt som omfattar nya yrkesområden. Kommissionen arbetar även med en utredning om läget i USA och i Europa vad gäller automatiserad bedömning och personliga kunskapskort. juridik, kemi, biologi, statistik; 3) nyckelkunskaper tekniska och yrkesinriktade kunskaper framställning, datakunskap kontor, språk, för Varje projekt syftar till att fastställa en referensförteckning av kunskaper och färdigheter för att de skall kunna organiseras i basenheter som kommer att tjäna - 5- som utgångspunkt för utarbetande av interaktiv programvara för bedömning. Programvara skall spridas via Internet och möjliggöra ett godkännande av den nivå som den sökande har uppnått. Det positiva mottagandet, såväl från medborgarna som från företag och yrkesorganisationer tyder på en verklig efterfrågan trots tvisten kring möjligheten av automatiserad bedömning. Man välkomnar målet att demokratisera tillträdet till erkännande av kunskap och individuella färdigheter samt den möjlighet som ges den enskilde att uppdatera sina kunskaper. Av många önskemål framgår att en metod som i mindre utsträckning vilar på automatiserat förfarande skulle förstärka effekten av pilotprojektet för erkännande av kunskaper. Projektets framgång kan endast säkerställas om det ingår i en verklig ekonomisk dynamik och motsvarar ett konkret behov hos de berörda yrkeskretsar som godtar att delta. Ur denna synpunkt vore det bra att omplacera projektet så att det kan ses i samband med en ökad öppenhet när det gäller kunskaper och meriter såväl på medlemsstaternas nivå som på europeisk nivå. Då skulle projektet kunna dra fördel av den dynamik som väckts genom grönboken Hinder mot rörlighet över gränserna och handlingsplanen Att lära i informationssamhället. I detta syfte har diskussioner inletts med olika yrkessektorer. Genomförandet av detta mål har även lett till en gemensam inbjudan till forslagsgivning från arbetsgruppen för multimedia-läromedel1 för att utarbeta nya läromedel som kommer att möjliggöra en bättre utbildning för de europeiska medborgarna och ge deras utbildningsanstalter möjligheter att anta informationssamhällets utmaningar. Mål II : Närmandet av skolan till företagen och utvecklingen av lärlingssystem a) Preliminära slutsatser I ett läge där arbetslösheten är synnerligt oroande, är uppslutningen stor kring principen att närma skolan och arbetsvärlden till varandra. Men det bör betonas, vilket rådet och parlamentet också gör, att det inte rör sig om att mekaniskt anpassa utbildningslinjer endast till arbetsvärldens krav. Tanken med ett europeiskt ramverk för lärlingar har även den fått ett positivt mottagande som ett referensinstrument på europeisk skala för att underlätta rörligheten och främja lärlingssystemets kvalitet. De kommentarer som inkommit under debatten har föranlett kommissionen att precisera att det inte finns någon modell för lärlingssystem som skall vara till exempel CSEE allenarådande när det gäller yrkesutbildning, vilket 1 denna inbjudan till forslagsgivning deltar följande program: Telematiska tillämpningar, Esprit, målinriktad socioekonomisk forskning, Sokrates, Leonardo da Vinci och verksamheten Ten-telecom. De utvalda projekten (juni 1997) kommer att gälla verktyg, tjänster och nyskapande pedagogiska program för skolor, universitet, yrkesutbildningscentrum och foretag, däribland små och medelstora foretag. - 6- (Europeiska fackförbundskommittén inom utbildning) befarar. Tvärtom gäller det att främja diversifying av lärlingssystem och varvad utbildning och underlätta "rörliga" lärlingssystem i Europeiska unionen, genom alt underlätta ett ömsesidigt erkännande av förvärvade kunskaper. Europeiska unionen för hantverkare och små och medelstora företag (UEAPME) anser att införandet av en lärlingsstadga vore-önskvärt i den mån den undanröjer hinder för social trygghet samt olika administrativa hinder, medan UN ICE fullt ut stödjer målet att utveckla ett lärlingssystem med hänsyn till nationella särdrag. Diskussionenia har möjliggjort tydliga framsteg när det gäller att fastställa förutsättningarna för ett lyckat pedagogiskt samarbete som ligger till grund för lärlingssystemet. b) Genomförande av särskilt betonades utvecklingen Redan vid fastställandet av de årliga prioriteringarna för Leonardo da Vinci- programmet samarbetet mellan utbildningsanstalter och företag. Kommissionen har gett sitt stöd till utarbetandet av gränsöverskridande program för praktik och utbyte inom grundutbildningen, bland annat för unga arbetstagare och ungdomar som deltar i lärlingsutbildning eller utbildning varvad med praktik. Kommissionen har även stärkt de gränsöverskridande programmen för studentpraktik på företag och sett till att denna utbildning beaktas av studenternas ursprungsuniversitet. Antalet ungdomar som får europeiska stipendier för rörlighet inom yrkes- och vidareutbildning kommer att uppnå 100 000 år 1998 jämför med 20 000 år 1995. inom skolan och De två yrkesutbildningssystemen: — grundutbildningen lärlingssystemen som är uttryck för olika kulturella traditioner och kan endast utvecklas om de är av hög kvalitet och inte låser deltagarna i yrken som anses vara mindre kvalificerade. I denna anda har kommissionen även gett stöd till utvecklingen av lärlingssystemet och varvad utbildning på högskolenivå. Två omfattande verksamhetsområden finns för närvarande. De utgår ifrån att såväl juridiska som administrativa hinder mot rörlighet över gränserna för personer som deltar i yrkesutbildning skall undanröjas. Det ena är utarbetandet av en "lärlings- Erasmus" som beskrivs i vitboken; det andra en "europeisk lärlingsstadga". Den senare avser att, med full hänsyn till subsidiariteten, fastställa kvalitetsvillkor för utvecklingen av europeiska linjer för yrkesutbildning genom lärlingssystem och varvad utbildning. Här bör betonas det politiska värdet i detta steg, som syftar till att stärka dessa utbildningssystem i medlemsstaterna samtidigt som den europeiska dimensionen beaktas. Kommissionen har även gett sitt stöd till en insats som möjliggjort för 500 lärare att fullgöra en företagspraktik för att stärka banden mellan allmän utbildning och arbetsliv. I denna anda har en rad partnerskap, som inrättats inom ramen för i sina pedagogiska projekt särskilt uppmärksammat gemenskapsprogram, samarbetet mellan skolan och företagen. Detta tillvägagångssätt har också lett till att man startat projekt med utbildningsinstitut och företag för att utbilda lärare i företagskultur. Mal III : Att bekämpa utslagningen genom utbildning a) Preliminära slutsatser Utslagning måste bekämpas med alla medel. Företeelsen har ökat på grund av en försämrad socio-ekonomisk situation och riskerar att bli allvarligare. För att möta denna situation utvecklas i vitboken som ett försöksprojekt begreppet "skola för en andra chans. " De farhågor som uttryckts under debatterna kring detta begrepp har lett till att tillvägagångssättet preciserats. Det rör sig inte om att ifrågasätta den vanliga skolans möjlighet att ta emot alla barn, och inte heller att skapa getton som IRDAC och EFS uttrycker det. Som rådet säger, bör man först förbättra situationer med misslyckande. grundutbildningen Medlemsstaterna, Ekonomiska och sociala kommittén och vissa icke-statliga organisationer anser emellertid att det är nödvändigt att ge en andra chans till de ungdomar som för tidigt och utan meriter lämnat skolsystemet och på så sätt blivit utestängda från samhället. undvika för att Dessutom har man från parlamentet, regionskommittén och en rad sammanslutningar uttryckt tanken att man bör erbjuda alla medborgare en chans till utbildning under hela livet. inlägg, bland annat i många b) Genomförande i samråd med de berörda regeringarna, pilotprojekt för Kommissionen stödjer, social och ekonomisk återanpassning av ungdomar med svårigheter och som överskridit skolpliktsåldern. Begreppet "skolor för en andra chans" utgår ifrån - - - ett starkt och varaktigt samarbete mellan lokala organ, samhällsservice, sammanslutningar och företag inom den offentliga och privata sektorn som medverkar vid fastställandet av utbildningsgången och som erbjuder ungdomarna personligt stöd och verkliga möjligheter till anställning, ett pedagogiskt tillvägagångssätt som motsvarar ungdomarnas behov och ambitioner och som tar tillvara ungdomarnas möjligheter, genom att hjälpa dem att återuppbygga den självkänsla som är nödvändig för deras (åter)anpassning i samhället, en central roll för användningen av ny teknik , som kan erbjuda ungdomarna en inlärningssituation som är ny och motiverande. Begreppet måste vara öppet den stora mångfald av sociala, ekonomiska, kulturella och institutionella strukturer i medlemsstaterna som i stor utsträckning kommer att avgöra särdragen i varje projekt. I inget fall rör det sig om att institutionalisera en särskild form, utan att genomföra försöksverksamhet. Efter konferensen för lansering av skolan för en andra chans i Marseille i december 1996 kommer andra pilotprojekt att startas i Bilbao (Spanien), i Catania (Italien), i Hämeenlinna (Finland), i Setubal (Portugal) och i Attiki (Grekland). Ytterligare pilotprojekt kommer att fa klartecken av nationella myndigheter före utgången av 1997. Dessutom är det uppmuntrande att notera att idén med en skola för en andra chans har tagits upp i några nationella program i kampen mot social utslagning. - 8- För att intressanta erfarenheter och resultat i medlemsstaterna skall kunna tas tillvara kommer dessutom ett omfattande nätverk att inrättas för att utveckla samverkan och använda alla system som syftar till social och ekonomisk återanpassning av utslagna ungdomar. Nätverket kommer att bidra till att visa hur effektivt detta tillvägagångssätt är. Mål IV : Att ge färdigheter i tre gemenskapsspråk och utfärda ett europeisk kvalitetsintyg a) Preliminära slutsatser Kommissionens målsättning, nämligen att ge varje europeisk medborgare möjligheten att kommunicera på två andra europeiska språk utöver hemspråket, uppfattas som väsentlig när det gäller att främja det europeiska medborgarskapet och öka möjligheterna till anställning. Dock betonas i debatten den framskjutna plats som modersmålet bör ta och vikten av "passiva kunskaper" i ett eller flera främmande språk, som Europaparlamentet uttrycker det. Många har uttryckt farhågor att projektet med ett europeiskt kvalitetsintyg skulle betona skillnaderna i utbildningspolitiken i olika länder. och genom peka ut vilken som är den bästa eller den sämsta ur någon synpunkt riskerar man att befästa ojämlikheterna i stället för att utjämna dem". Av denna anledning föreslår kommissionen att inom språkinlärning" och detta förslag har upprepats av rådet. kvalitetsintyg utfärdas till "nyskapande initiativ Förutom denna uppmuntran till nyskapande har följande behov betonats i kommentarerna: - Att fördjupa analysen av lärarens roll och av villkoren för vuxna personers språkinlärning. - Att sätta eleven i centrum för en inlärningsmetod som betonar kontinuerliga framsteg, bland annat med stöd av ny informationsteknik. - Främja rörlighet för såväl lärare som för ungdomar och vuxna. b) Genomförandet Ett europeiskt kvalitetsintyg kommer att ges till nyskapande initiativ som uppmuntrar språkinlärning. Kommissionen har engagerat en arbetsgrupp som består av företrädare för medlemsstaterna för att fastställa enligt vilka regler kvalitetsintyget skall tilldelas. Tidig undervisning i språk, vars fördelar är brett erkända, är föremål för en analys och diskussion där man söker fastställa under vilka förhållanden den skall utvecklas. Två- eller flerspråkig undervisning, där man använder ett främmande språk som undervisningsspråk finns i Europa i många former. Den kommer att stödjas genom hjälp till särskild utbildning av lärare och framställning av läroplaner och läromedel. (att förstå Ömsesidig förståelse av språk eller träning i flerspråkig förståelse andra språk utan att nödvändigtvis tala dem), har visat sig ett särskilt intressant -9 tillvägagångssätt eftersom det kan förbättra kommunikationen mellan europeiska medborgare. Initiativet kommer att utarbetats genom att man tar tillvara likheter mellan språken. En rad möten kring detta tema kommer att bidra till att fastställa det bästa sättet att främja detta tillvägagångssätt. lärarutbildare, Kvaliteten på läromedel och metodik bör man kunna bedöma. För att underlätta en utveckling på europeisk nivå kommer man att utarbeta en vägledning för att ge lärare, till de nödvändiga egenskaperna. Dessutom kommer man att utveckla utbyte av information och material genom att upprätta ett internationellt nätverk som använder befintliga nätcentraler. författare och utgivare tillgäng Språklärarens roll kommer att bli föremål för en allmän reflexion med tanke på hur viktig den är, att lärarnas miljö ständigt utvecklas och att större färdigheter krävs för vuxenundervisning. Mål V : Att behandla materiella utbildning på ett likvärdigt sätt investeringar och investeringar i a) Preliminära slutsatser i den mån alla erkänner nödvändigheten av att öka Målet har godkänts investeringen i utbildningen och instämmer i att man måste söka en annan investeringspolitik för kunskaper och färdigheter. I debatterna har kommissionen tagit fasta på nödvändigheten av att återupprätta en jämvikt vad gäller de olika aktörernas kostnader och upprätta ett nytt förhållande mellan kapital och arbete. Kommissionen noterar att mycket omfattande förändringar i synsätt, beteende och även i attityder är nödvändiga, bland annat vad gäller företag och beslutsfattare inom offentliga och privata investeringar, för att återupprätta jämvikten i behandlingen av immateriella investeringar som kommer att spela en allt väsentligare roll i den moderna ekonomin. Om detta skriver Europaparlamentet: "de offentliga myndigheterna har till uppgift att utforma den bäst anpassade miljön (ur skattemässig, lagstiftande och social synpunkt)". b) Genomförande Genomförandet av detta mål fokuseras kring tre huvudteman. Främst gäller det frågan om finansiering av utbildning på europeisk nivå. Ett viktigt steg har tagits genom att alla medlemsstater samtyckt till att delta i den första publikation som pä ett jämförande sätt diskuterar frågor om finansiering av utbildning på olika nivåer. En politisk debatt kring denna fråga kommer efter detta att inledas på högsta nivå. Därefter gäller det att göra en bedömning av vilken praxis och vilka bestämmelser vad gäller skatter och bokföring som medlemsstatema använder sig av för att främja investering i fortbildning. Denna "Utredning om bestämmelser vad gäller skatter och bokföring för att säkerställa lika behandling av investering i kapital och investering i fortbildning' har två viktiga syften: För det första att upprätta en förteckning över de viktigaste synsätten inom skatter och bokföring beträffande investering i utbildning för enskilda och företag, i de olika medlemsstaterna, och - 10- för det andra att göra en första sammanställning vad gäller kostnadseffektivitet för de stimulansåtgärder som har till syfte att främja investering i fortbildning, mot bakgrund av lärdomarna från bedömningen av de olika stimulansåtgärderna. En sådan förteckning som kan vara tillgänglig vid utgången av 1997 kommer att utgöra utgångspunkten för ett expertmöte som skulle göra det möjligt att fastställa inriktningen på debatten och främst att identifiera de "goda rutiner" som kan utgöra stöd till initiativ på detta område. Att tala om investering i uttbildning förutsätter slutligen bättre kunskap om relationen mellan kostnader och fördelar av sådan utbildning. Resultaten av denna utredning beräknas komma i slutet av mars 1997 och bör göra det möjligt att fa fram en pålitlig indikator för att man på ett jämförande sätt skall kunna mäta i tid, för varje land och för varje sektor, de brister i färdigheter som kan vara uttryck för brister i utbildning, vilka i sin tur kommer att medföra större arbetslöshet. Studien bör också kunna utreda genomförbarheten av ett forskningsprogram beträffande förhållandet mellan brister i kvalifikationer, sysselsättning och arbetslöshet i Europa. III. SLUTSATSER OCH UPPFÖLJNING Denna rapport om diskussionerna kring vitboken och denna presentation av de första resultaten av den pågående försöksverksamheten kommer att kompletteras genom ett arbetsdokument i vilket man presenterar de synpunkter som uttryckts under temakonferenserna. Kommissionens avsikt är att med stor omsorg genomföra den nuvarande försöksetappen och att säkerställa en noggrann utvärdering, som kommer att presenteras under 1998. De första resultaten kommer att få en bred spridning till offentliga och privata aktörer. Dessutom kommer man att inleda diskussioner för att planera vilka juridiska instrument som skulle kunna ge en större politisk räckvidd åt vitbokens mål och åt försöksverksamhetens resultat. Denna etapp har redan inlettå vad beträffar den europeiska lärlingsstadgan. Refomarbetet med strukturfonderna för de nya programmen från och med år 2000 kommer att dra nytta av lärdomarna från diskussionerna kring vitboken. Det förfarande som inletts bekräftar den nyckelroll som investering i mänskliga resurser spelar för en konkurrenskraftig europeisk ekonomi liksom för nivån och kvaliteten på vår sysselsättning. Kommissionen kommer att vara angelägen om att ge immateriell investering rätta plats. lansera en debatt kring utvecklingen av Kommissionen kommer att handlingsprogram inom utbildning och ungdomsfrågor kring de riktlinjer som kommer att presenteras under andra halvan av 1997. I detta dokument som innehåller de allmänna riktlinjerna kommer man att söka precisera hur denna nya omgång av gemenskapsinsatser kan bidra till det allmänna målet med livslång utbildning. För att förverkliga kunskapsunionen, som skall ses som ett europeiskt område för tillgång till kunskaper och färdigheter, är en ambitiös insats inom utbildningen nödvändig. Denna medvetenhet samt viljan att lägga grunderna till denna union -11 - har varit den främsta avsikten med vitboken Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället. De innehållsrika diskussioner som har följt har varit ett svar på frågeställningarna och strävandena hos alla medborgare. - 12 Bilaga: Diskussionerna kring vitboken och kunskapssamhället Yttrande från Rådgivande kommittén för yrkesutbildning före antagandet av vitboken: den 16 och 17 oktober 1995 samt den 9 november 1995. Förteckning över de viktigaste inslagen efter antagandet av vitboken: 1. Från gemenskapens institutioner och instanser inkom följande diskussioner, slutsatser och yttranden : - Text antagen av rådet vid rådets möte (utbildning) den 6 maj 1996. Utvalt citat: punkt 2, sista stycket: "Slutligen bör man än en gång understryka fördelarna med en analys på gemenskapsnivå som överensstämmer med den för debatt som förs förnyelse och reformer inom ramen för den nationella politiken och som samtidigt uppmärksammar vissa problem som den senare beaktat. I detta sammanhang är det nödvändigt att understryka den nyckelroll som lärarna har i arbetet med att förnya och förbättra utbildningssystemens kvalitet". i de olika medlemsstaterna liksom med insatserna Kommissionens samt kommissionens rapport om de fyra temakonferenserna vid rådets möte (utbildning) den 21 november 1996. temakonferenserna information om de fem - Yttrande antaget vid parlamentets plenarmöte den 12 mars 1997. Utvalt citat: styckena 40, 41 och 42 : "Europaparlamentet • förväntar sig att rådet och kommissionen vid utarbetandet av de årliga budgetplanerna mer än tidigare tar i beaktande att Europeiska unionen föster stor vikt vid den allmänna yrkesutbildningen som ett viktigt medel att förbättra sysselsättningssituationen, • påpekar att EU:s utbildnings- och kulturprogram finansieras av kategori 3 i budgeten (Interna åtgärder) där 80 % av utgifterna har öronmärkts för forskning och nätverk och där alla övriga utgifter har starkt begränsade ramar; och Leonardoprogrammen, som vitboken hänvisar till som den finansiella ram inom vilken de föreslagna åtgärderna skall finansieras, nu redan lider brist på pengar, uppmärksamhet Sokrates- fäster vid att • uppmanar därför den budgetansvariga myndigheten att öka de finansiella medlen för Leonardo- och Sokratesprogrammen för att kunna finansiera nya målsättningar i anslutning till grundandet av lärdomssamhället". - Rapport antagen av regionskommittén den 21 mars 1996. Utvalt citat från stycke 2. 5 : "Kommittén är också positiv till att lokala och regionala nätverk utvecklas, något som kommissionen i sin vitbok anger som ett viktigt sätt att göra utbildningen allmän och stärka sammanhållningen i EU. De lokala och regionala myndigheternas viktiga roll för att sätta igång och samordna samarbete på regional och lokal nivå måste dock erkännas. Lokala och regionala myndigheter kan, genom att angripa problemet på flera plan som nivå omfattar och (utbildningsinrättningar, medelstora företag, arbetare, lärare, forskare, studenter osv) hjälpa till att sociala skolor, universitet, aktörer affärsrörelser, lokal små ekonomiska alla och på 13 möta nya utmaningar som gäller arbetslöshet och social utslagning, både genom att stimulera lokal innovationskraft och kreativitet och genom att engagera medborgare och organisationer". genom kunskapssamhället - Rapport antagen av Ekonomiska och sociala kommittén den 10 juli 1996. Utvalt citat från stycke 2. 3 : "ESK anser att målet med att modernisera utbildningssystemen och ge det en starkare ställning och, i synnerhet, målet med att bygga inte kan nås genom olika åtgärder, i varje medlemsstat. Målen kan inte heller strategier eller forskningsinsatser på eller diskussioner, uppnås toppmötesnivå. Den enda vägen att uppnå dessa mål är genom en omfattande, medveten och systematisk samhällsinsats. Denna samhällsinsats bör bestå av en samordnande parter. Instansen skall agera enligt ett gemensamt förfarande som accepteras av alla parter när det gäller att jämka samman motsatta åtsikter, och ha tydliga och acceptabla mål på medellång sikt. Endast EU och dess organ, särskilt kommissionen, kan samordna denna insats mför att medborgarna skall få tillgång till kunskapssamhället ". instans som accepteras av arbetsmarknadens undersökningar lösningar Medlemsstaternas diskussioner och synpunkter: Tyskland (redogörelse som presenterades för sekretariatet för kulturministerkonferensen samt redogörelse från förbundsrådets kommitté för europeiska ärenden från februari 1996), Österrike (arbetsmarknads- och socialministern), Danmark (generaldirektören för yrkesutbildning vid utbildnings- och forskningsministeriet samt generaldirektören för internationella förbindelser), Frankrike (arbetsmarknads- och socialministern), Italien (ministern för högskolor samt vetenskaplig och teknisk forskning), Nederländerna (ministern för utbildning, kultur och vetenskap samt direktören för forskning och vuxenutbildningsministern). vetenskapspolitik) Sverige (skol- och och temakonferenser Debatter mellan experter vid de som anordnades av kommissionen i samråd med medlemsstaterna, fem temakonferenser för vart och ett av de fem målen i vitboken,, anordnades av kommissionen i enlighet med det förfarande som meddelades i Venedig under det gemensamma mötet för utbildnings- och arbetsministrarna, vilket hölls med anledning av lanseringen av Europaåret för livslångt lärande den 2 och 3 februari 1996. Beroende på temat träffades vid dessa konferenser mellan 60 och 80 experter, erkända på europeisk nivå för sitt kunnande. De bjöds in på förslag av medlemsstaterna eller arbetsmarknadens parter, eller på grundval av sina tidigare arbeten. De deltog i egenskap av oberoende experter. Debatter och lärdomar från Europaåret för livslångt lärande som anordnades 1996. och synpunkter arbetsmarknadens från Resolution och Diskussioner arbetsgivarorganisationer: fackliga samorganisationen (EFS) den 6 och 7 juni 1996, UNICE:s ställningstagande av den 7 april 1997, yttrandet från Europeiska centrumet för offentliga företag (CEEP) från juli 1996, synpunkter från Europeiska fackförbundskommittén inom från danska utbildning från 20 september 1996, kommentarer Europeiska (CSEE) parter från - 14- 2. 3. 4. 5. 6. 7. lärarförbundet (DLF International) av den 27 juni 1990, rekommendationen frän Europeiska förbundet för oberoende fackföreningar frän februari 19%, samt synpunkter från Europeiska föreningen för hantverk och små och medelstora företag (UEAPME) den 12 mars 1996 samt lRDAC:s yttrande av den 20 januari 1997. från högskolor och Diskussioner och synpunkter forskningsanstalter: Synpunkter från Tyska folkhögskoleförbundet av den 11 juni 1996, svaret från "Universities association for continuing education" av den 16 september 1996, broschyren från "National Science Centre" i Förenade kungariket, inslaget från Institut national de la recherche pédagogique (INRP) av den 3 april 1996. Inlägg från det civila samhället (diskussioner och synpunkter från icke-statliga organisationer) : Svar från Europeiska hem- och skolaföreningen (EPA) av den 20 december 1996, kommentarer från "European Association for International Education" (EAIE) av den 21 maj 1996, synpunkter från Mouvement international ATD Quart Monde av den 20 september 1996, yttrandena av den 2 december 1996 från de nordiska organisationerna för vuxenutbildning som omfattar den danska, svenska, finska och norska föreningen. Till slut skall nämnas de många brev som riktats direkt till kommissionens ledamot med ansvar för utbildning, och vilka uttrycker glädje över att debatten öppnats och betonar de grundläggande frågorna beträffande miljöskydd, kulturmöten och utveckling av ett europeiskt medborgarskap, samt vikten av informella utbildningssystem i uppbyggandet av kunskapssamhället. 15 ISSN 1024-4506 KOM(97) 256 slutlig DOKUMENT SV 16 06 Katalognummer : CB-C0-97-265-SV-C ISBN 92-78-20808-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het ontwerpbesluit van de Raad tot vaststelling van de Overeenkomst betreffende het Europees Informatiesysteem (9277/1/95 - C4-0249/95/rev.)

eurovoc_concepts:
EU act
Intergovernmental Convention (EU)
external border of the EU
information system
judicial cooperation
migration control
police cooperation

formats: html print


title: Beslutning om resultaterne af Det Europæiske Råds møde den 23. maj 1997

eurovoc_concepts:
EC Decision
European Council
Member of the European Parliament
citizens' Europe
decision-making
enlargement of the Union
intergovernmental conference (EU)


title: REGOLAMENTO (CE) N. 961/97 DELLA COMMISSIONE del 29 maggio 1997 che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani medi e lunghi A nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 1630/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 963/97 of 29 May 1997 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: RÈGLEMENT (CE) N° 958/97 DE LA COMMISSION du 29 mai 1997 fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains longs dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 530/97


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 zur Anwendung der Systeme der sozialen Sicherheit auf Arbeitnehmer und Selbständige sowie deren Familienangehörige, die innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern, und der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 über die Durchführung der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 (KOM(96)0452 C4-0543/96 96/0227(CNS))

eurovoc_concepts:
Community migration
dependant
migrant worker
self-employment
social security
wage earner