title: Ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Bulgarialle

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •tr •it -à -it Bryssel, 22. 05. 1997 K()M(97) 234 lopull. 97/0143 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Bulgarialle (komission esittämä) 1. JOHDANTO PERUSTELUT Oltuaan useita kertoja alustavasti yhteydessä komissioon Bulgaria esitti Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta pidetyssä Maailmanpankin ja Euroopan komission yhdessä järjestämässä G 24- maiden korkean tason neuvoa-antavan ryhmän kokouksessa pyyntönsä saada Euroopan yhteisöltä rahoitusapua. Tämän tarkoituksena on tukea hallituksen talousohjelmaa, joka on perustana avustuspyynnön Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) johtokunnan 11 päivänä huhtikuuta hyväksymälle 14 kuukauden valmiusjärjestelylle. ryhmältä makrotaloudellista teollisuusmaan ja 24 G 24 -maiden neuvoa-antavan ryhmän kokouksen tarkoituksena oli tarkastella Bulgarian viimeaikaista ja tulevaa vakauttamis- ja uudistuskehitystä sekä turvata ulkopuolinen rahoitus, jota tarvitaan varmistamaan, että hallituksen ohjelmaan oli käytettävissä riittävästi varoja. kokouksessa Neuvoston aikomuksensa esittää enintään 250 miljoonan ecun suuruista yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua Bulgarialle. Myös muut kahdenvälisen avun rahoittajat ilmaisivat aikomuksensa antaa tukea. periaatepäätöksen mukaisesti komissio tekemän ilmoitti Bulgarian suhteita Euroopan unioniin säätelee assosiaatiosopimus, joka tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1995. Bulgaria haki 14 päivänä joulukuuta 1995 unionin jäsenyyttä. Hakemus on tällä hetkellä komission tutkittavana. Neuvosto on myöntänyt Bulgarialle kaksi aikaisempaa makrotaloudellista lainaa, molemmat IMF:n tukemien taloudellisten sopeutusohjelmien yhteydessä. Ensimmäisestä 290 miljoonan ecun suuruisesta lainasta päätettiin vuonna 1991 ja se maksettiin kahdessa erässä vuosina 1991 ja 1992. Toisesta lainasta tehtiin päätös lokakuussa 1992. Koska Bulgaria on toistuvasti lipsunut politiikastaan, lainan maksu kuitenkin viivästyi huomattavasti. Ensimmäinen erä maksettiin vuonna 1994 ja loppuerä vasta vuonna 1996. 2. TALOUDELLINEN TILANNE SEKÄ VAKAUTTAMIS- JA UUDISTUSKEHITYS Bulgaria alkaa päästä yli vakavista taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksistaan. Vuonna 1996 koettiin akuutin epävakauden kausi, jolloin BKT laski lähes kymmenen prosenttia ja vuoden 1997 ensimmäisinä viikkoina maan väestö kärsi hyperinflaatiosta, mutta merkittävää ja nopeaa edistystä on jälleen saavutettu jonkin asteisen taloudellisen ja poliittisen vakauden palauttamisessa. Bulgarian siirtyminen markkinatalouteen on ollut erityisen vaikeaa. Bulgarian talousuudistus aloitettiin poikkeuksellisen epäsuotuisissa oloissa. Suunnittelutalouden jättämään perintöön kuului ylikehittynyt raskas teollisuus, joka perustui osittain keinotekoisen halvalle energialle ja löyhälle saastumisen säännöstelylle, sekä perinteisesti kilpailukykyisen maataloussektorin systemaattinen laiminlyönti. Vuodesta 1990 lähtien maa on myös joutunut kärsimään useista vakavista ulkoisista häiriöistä: - kaupan romahtaminen SEV:n ja varsinkin Neuvostoliiton kanssa, josta Bulgaria oli erityisen riippuvainen - 2- - tarve tuoda energiaa maailmanmarkkinahinnoin korvaamaan Neuvostoliiton halpoja energiatoimituksia - kauppaluottojen saannin mahdottomuus seurauksena maaliskuussa 1990 julistetusta yksipuolisesta ulkomaisten velkojen maksunlykkäyksestä - Irakiin ja Serbiaan kohdistuvien kansainvälisten kauppasaartojen vaikutukset Näissä vaikeissa olosuhteissa Bulgaria talousuudistuksensa. Useimpien tavaroiden hinnat vapautettiin, tukia vähennettiin jyrkästi, otettiin käyttöön kelluva valuuttakurssi ja valtion monopoli ulkomaankaupassa poistettiin. Hyvää edistystä saavutettiin myös lainsäädännöllisen perustan luomisessa markkinataloudelle: vuoden 1992 puoliväliin mennessä suurin osa lainsäädännöllisestä kehyksestä oli valmiina. - myöhään mutta rohkeasti aloitti saavutettu Rakennemuutos oli kuitenkin hidas. Alussa edistys valtionyhtiöiden rakenneuudistuksessa pysähtyi, kun uudistusta koskeva poliittinen ja yhteiskunnallinen yksimielisyys alkoi rakoilla. Vuonna 1994 tehdyllä Bulgarian ja sen velkojina olevien liikepankkien välinen sopimus velka- ja velanhoidon vähe^tämisohjelmasta (DDSR) näytti kuitenkin edistävän luottamuksen syntymistä, ja Bulgaria sai nauttia kahden vuoden ajan suhteellisen hyvästä talouskehityksestä. Reaalinen bruttokansantuote kasvoi vuonna 1994 1,8 prosenttia ja vuonna 1995 2,6 prosenttia. Vuoden 1996 alkupuolelle tultaessa vuosittainen inflaatio oli laskenut alle 30 prosentin. alussa Rakenteellisten uudistusten puuttuessa kansantalouden elpymisellä ei ollut vakaata rakenteellista perustaa. Merkkejä siitä, että elpyminen ei ollut pysyvää, alkoi näkyä vuoden 1995 toiselta puoliskolta lähtien. Teollisuustuotanto hidastui, maksutase heikkeni ja vuoden 1996 ulkomaisilla valuuttamarkkinoilla. Yksityiset kansalaiset menettivät luottamuksensa pankkijärjestelmään, nostivat talletuksensa ja vaihtoivat ne dollareiksi. Levän arvon jyrkkä lasku alkoi. Tätä jatkui tämän vuoden helmikuulle asti, johon mennessä leva oli menettänyt noin 95 prosenttia huhtikuun 1996 arvostaan ulkomaisiin valuuttoihin nähden. kansalliseen valuuttaan kohdistua paineita alkoi Hyperinflaatio alensi palkkojen ja eläkkeiden reaaliarvon säälittävän alhaiselle tasolle: vuoden 1997 alussa keskimääräinen kuukausipalkka oli alle 15 Yhdysvaltain dollaria ja keskimääräinen eläke vaivaiset neljä Yhdysvaltain dollaria. Vastauksena tähän epätoivoiseen tilanteeseen Euroopan unioni päätti myöntää PHARE-ohjelmasta 20 miljoonaa ecua erityisohjelmaan, jonka tarkoituksena on tukea sosiaaliturvaverkkoa. 3. KESKIPITKÄN AIKAVÄLIN TALOUSOHJELMA BULGARIASSA Talven 1996 - 97 syvän talouskriisin myötä markkinauudistukset ovat saaneet taakseen uutta yksimielisyyttä. Huhtikuun 19. päivänä pidettäviin parlamenttivaaleihin asti nimitetty väliaikainen kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden luotonantajien kanssa sopimus taloudelliselle uudistusohjelmalle saatavasta tuesta. sai poikkeuksellisesti neuvotella valtuudet hallitus vuoden käyttöönotto kesäkuussa. Valuuttakomiteajärjestelmän Hallituksen talousohjelma, joka muodosti IMF:n kanssa tehdyn sopimuksen perustan, todennäköisimmin velvoittaa Bulgarian ottamaan käyttöön valuuttakomiteajärjestelmän, tämän edellyttää valuuttakurssin kiinnittämistä ja liikkeessä olevan kotimaisen valuutan määrän rajoittamista, mikä toteutetaan keskuspankin antamalla takuulla kotimaisen valuutan vaihtamisesta ulkomaisiin valuuttoihin kiinteän valuuttakurssin. Tämän ohjelman onnistuminen riippuu ratkaisevasti siitä, pystyykö hallitus säilyttämään vastuuntuntoisen finanssipolitiikkansa. Ohjelma ja pankkijärjestelmän nopeaa yksityistämistä, hintojen vapauttamista sekä maatalousalan uudistamista. tukea Maailmanpankilta yritys- ja rahoitusalan °opeuttamislainan kautta. Maailmanpankilta saatava lisälainoitus kattaa maatalouden rakennemuutokseen ja sosiaaliturvaverkon kehittämiseen suunnattavan tuen. sisältää myös kunnianhimoisia jotka koskevat yritys- rakennemuutospaketille kauaskantoiselle tavoitteita, odotetaan Tälle Valtionyhtiöiden ja pankkien yksityistäminen on suunniteltu saatettavaksi loppuun vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska luottamus pankkialan terveyteen on toinen avaintekijä valuuttakomiteajärjestelmän pääoman riittävyysvaatimuksia on vahvistettava vähitellen, niin että kaikkien pankkien on täytettävä pääoman riittävyyttä koskevat perusedellytykset vuoden 1998 puoliväliin mennessä. Lisäksi rohkaistaan pankki-ja yrityssektorille suunnattavia ulkomaisia investointeja. onnistumisen toiminnan kannalta, Ohjelman toteuttaminen on alkanut hintojen vapauttamisella lähes kaikkien tuotteiden osalta, paitsi viiden peruselintarvikkeen, joiden talousarviotuille on asetettu tiukat enimmäismäärät. Viranomaiset ovat nostaneet jyrkästi polttoaineiden ja hyödykkeiden hintoja katkaistakseen valtionyhtiöiden menetykset näillä aloilla. Maatalousalaa koskevaa omaisuuden palauttamisohjelmaa kiihdytetään. Yhdistettynä hintojen vapauttamiseen ja laajaan yksityistämiseen sen odotetaan vaikuttavan osaltaan maakaupan kehittymiseen edistetään myös lainsäädäntöuudistuksella, joka helpottaa maatalousmaan vuokraamista ja kiinnittämistä. elpymiseen. Maakauppaa ja maataloustuotannon 4. MAKSUTASEEN KEHITYS JA RAHOITUSTARPEET DDSR-järjestelyn käyttöönotosta alkaen Bulgaria on hoitanut ulkoiset velkasitoumuksensa täsmällisesti. Vuonna 1996 vaihtotaseen on väliaikaisesti arvioitu olleen lievästi ylijäämäinen. Tämän tilanteen uskotaan jatkuvan vuosina 1997 ja 1998. Bulgarian maksutasevaikeudet keskittyvät pääomataseeseen. Vuonna 1996 pääomaa virtasi runsaasti ulos maasta pankkijärjestelmää kohtaan tunnetun luottamuksen kadottua. Vaikka tämän ei pitäisi toistua, Bulgariaa odottaa tulevinakin vuosina pääoman nettovirtaus ulos maasta, mikä johtuu ulkomaisten velkojen kuoletuksista, joita maahan päin virtaavien suorien ulkomaisten investointien odotetaan korvaavan ainoastaan osittain. Tällä hetkellä Bulgaria ei pysty hankkimaan varoja kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta. Kun tähän vielä yhdistetään tarve rakentaa uudelleen keskuspankin ulkomaisen valuutan varanto, ulkoiseksi rahoitusvajeeksi vuosina 1997-98 jää noin 1,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria. 4- lainaamista Bulgarian uudistusohjelman tueksi Kansainvälinen valuuttarahasto myönsi 11 päivänä huhtikuuta Bulgarialle 372 miljoonan SDR:n (510 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) suuruisen neljäntoista kuukauden valmiusjärjestelyn sekä esitti 107 miljoonan SDR:n (148 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) rahoitustuen täydentävän ja (Compensatory and Contingency Financing Facility) viljakomponentista. Lisäksi Maailmanpankin odotetaan osallistuvan yli 250 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla kahden yritys- ja rahoitusalan sopeuttamislainan ja maatalouden sopeuttamisluoton muodossa sekä tukemalla tuovan mukanaan ylimääräiset 400 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Kun otetaan tämä sekä IMF:n ja Maailmanpankin osuudet huomioon, jäljelle jääväksi rahoitusvajeeksi arvioidaan 550 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria tälle ohjelmakaudelle. uudistamista. Yksityistämisen odotetaan sosiaaliturvajärjestelmän satunnaisluontoisen tätä jäljelle jäävää vajetta ei pystytä täyttämään, Bulgarian mahdollisuudet Mikäli ja ulkoisten velkasitoumustensa rakenteellisen sopeutusohjelmansa hoitamiseen vaikeutuvat merkittävästi. Yritykset Bulgarian taloudellisten uudistusten aloittamiseksi uudelleen saattaisivat näin suistua raiteiltaan jo ennen kuin ne ovat kunnolla alkaneetkaan. Se heikentäisi suuresti uudistusta tukevia voimia. täytäntöönpanoon Bulgarian hallituksen ohjelman menestys riippuu ensikädessä siitä, kuinka määrätietoisesti kansalliset viranomaiset ryhtyvät toteuttamaan sitä. Mutta se edellyttää myös tilanteen mukaista toimintaa kansainväliseltä yhteisöltä ja erityisesti Euroopan yhteisöltä. Unionin uskottavuuden kannalta on tärkeää, että se tarjoaa riittävää tukea assosioituneelle valtiolle, joka mahdollisesti on unionin tuleva jäsenvaltio. 5. EHDOTETTU MAKROTALOUDELLINEN LISÄAPU BULGARIALLE JA LAINAN TÄRKEIMMÄT YKSITYISKOHDAT Komissio ehdottaa, että yhteisö myöntää Bulgarialle maksutasetukea enintään 250 miljoonaa ecua siten, että enimmäislaina-aika on kymmenen vuotta. Ehdotettu laina-aika vastaa keskipitkän ja pitkän aikavälin maksutasenäkymiä Bulgariassa, jossa on odotettavissa suuria rahoitustarpeita tulevina vuosina. Apu myönnetään nykyisen, IMF:n kanssa tehdyn valmiusjärjestelyn yhteydessä ja se täydentää kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisen avun rahoittajien myöntämiä varoja. Avustus maksetaan kahdessa erässä, joiden ehtona on tyydyttävät tulokset maan IMF:n kanssa sovitusta talousohjelmasta sekä rakenteellisessa sopeutuksessa saavutettu edistys. Tähän sisältyy tiettyjen talouden kehitystä koskevien vaatimusten täyttäminen, joista sovitaan Bulgarian viranomaisten ja komission kesken kuullen raha-asiain komiteaa. Avun tehokas toteuttaminen tapahtuu sillä edellytyksellä, että Bulgaria hoitaa jatkossakin kaikki ulkoiset velkasitoumuksensa. Kuten muidenkin kumppanimaiden hyväksi toimenpiteiden tapauksessa, yhteisö hankkii varat lainaamalla ne kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta siten, että lainan takuut sisältyvät yleiseen talousarvioon. Tämän jälkeen Bulgaria lainaa varat yhteisöltä. Lainananto- ja lainanottotapahtumat vastaavat täysin toisiaan eikä niihin sisälly mitään taloudellista riskiä yhteisölle. toteutettujen vastaavien - 5- Takuurahastomekanismin mukaisesti talousarviovaikutukset, jotka seuraavat päätöksestä myöntää Bulgarialle avustusta enintään 250 miljoonan ecua, edellyttävät 37,5 miljoonan ecun suuruisen varauksen tekemistä rahastoon. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Bulgarialle EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen , ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon , sekä katsoo, että komissio on kuullut raha-asiain komiteaa emien ehdotuksensa jättämistä, Bulgaria sitoutuu perustavanlaatuisiin talousuudistuksiin ja ponnistelee markkinatalousmallin toteuttamiseksi, Bulgaria assosiaatiosuhteen, ja Euroopan unioni ovat tehneet Eurooppa-sopimuksen, joka perustaa päätöksellä 91/311/ETY neuvosto päätti myöntää Bulgarialle keskipitkän aikavälin rahoitusapua 290 miljoonan ecun arvosta varmistaakseen maan kestävän maksutaseen tasapainon, ja päätöksel tasapainon, ja päätöksellä 92/51 l/ETY neuvosto päätti myöntää Bulgarialle lisäapua 110 miljoonan ecun arvosta, sopeuttamista ja uudistusta koskevat lisätoimenpiteet ovat kuitenkin Bulgariassa tarpeen rahoitusalan vahvistamiseksi ja yksityistämisen nopeuttamiseksi, Bulgaria on tehnyt huhtikuussa 1997 Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa sopimuksen talousohjelmasta, jota tuetaan valmiusjärjestelyllä, Bulgarian viranomaiset ovat pyytäneet rahoitusapua kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, Euroopan yhteisöltä ja muilta kahdenvälisen avun rahoittajilta; sen jälkeen kun on laskettu mukaan arvioitu rahoitus, joka on mahdollista saada yksityisistä lähteistä sekä IMF:ltä ja Maailmanpankilta, ohjelmakauden aikana jää kattamatta vielä noin 550 miljoonan Yhdysvaltain dollarin rahoitusvaje, ennen kuin on mahdollista vahvistaa Bulgarian valuuttavarantoa ja tukea hallituksen talousohjelmaan liittyviä tavoitteita, EYVLN:oL 174, 3. 7. 1991, s. 36 4 EYVLNio L 317, 31. 10. 1992, s. 94 - 7- yhteisön myöntämä uusi pitkän aikavälin laina Bulgarialle on sopiva toimenpide, jolla tuetaan maksutasetta ja vahvistetaan maan valuuttavarantoa, yhteisön lainan hallinnoiminen on annettava komission tehtäväksi, ja perustamissopimuksessa ei määrätä tämän päätöksen tekemiseksi muista kuin 235 artiklan valtuuksista ON TEHNYT TAMAN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Yhteisö antaa Bulgarialle mahdollisuuden pitkäaikaiseen lainaan, jonka pääoma on laina-aika enintään kymmenen vuotta ja jonka enintään 250 miljoonaa ecua ja tarkoituksena on varmistaa kestävä maksutasetilanne ja vahvistaa maan valuuttavarantoa. 2. Tätä tarkoitusta varten komissiolle annetaan valtuudet lainata Euroopan yhteisön puolesta tarvittavat varat, jotka annetaan Bulgarian käytettäväksi lainan muodossa. 3. Tätä lainaa hallinnoi komissio neuvotellen tiiviisti raha-asiain komitean kanssa ja tavalla, joka on kaikkien Kansainvälisen valuuttarahaston ja Bulgarian välillä tehtyjen sopimusten mukainen. 2 artikla 1. Komissiolla on raha-asiain komiteaa kuultuaan valtuudet sopia Bulgarian viranomaisten kanssa lainaan liitettävistä talouspoliittisista ehdoista. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 3 kohdassa mainittujen sopimusten mukaiset. 2. Komissio tarkastaa ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, että Bulgarian talouspolitiikka on tämän lainan tavoitteiden mukaista ja että lainan ehdot täytetään. säännöllisin väliajoin yhteistyössä raha-asiain komitean 3 artikla 1. Laina maksetaan Bulgarialle kahdessa erässä. Ensimmäinen erä maksetaan Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa tehdyn valmiusjärjestelyn ensimmäisen tarkastuksen loppuun saattamisen perusteella, jollei 2 artiklasta muuta johdu. 2. Jollei 2 artiklasta muuta johdu, toinen erä maksetaan valmiusjärjestelyn tyydyttävän jatkumisen perusteella, ei kuitenkaan aikaisemmin kuin neljännesvuoden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta. 3. Varat maksetaan Bulgarian keskuspankille. 4 artikla 1. Edellä 1 artiklassa mainitut lainanotto- ja lainanantotapahtumat suoritetaan käyttäen samaa saa aiheuttaa yhteisölle erääntymisaikojen muutoksia, arvopäivää eivätkä ne valuuttakurssi- tai korkoriskejä tai muutakaan kaupallista riskiä. 2. Bulgarian pyynnöstä komissio toimet varmistaakseen, että lainaehtoihin sisällytetään aikaista takaisinmaksua koskeva lauseke ja että sitä voidaan myös käyttää. tarvittavat toteuttaa rahoitusolosuhteita. 3. Bulgarian pyynnöstä, ja kun olosuhteet sallivat lainojen korkojen tarkistamisen, komissio voi jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset luottonsa tai osan niistä tai järjestellä uudelleen vastaavia rakenneuudistustoimenpiteet on suoritettava 1 kohdassa määriteltyjen edellytysten mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää tai kestoa kyseisen rakenneuudistusajankohtana lainapääoman määrää päivän valuuttakurssilla mitattuna. tai vielä maksamattoman Jälleenrahoitus- jälleenrahoitus- keskimääräistä lainan lisätä tai 4. Kaikki kulut, joita yhteisölle aiheutuu tämän päätöksen mukaisten toimenpiteiden suorittamisesta ja loppuun saattamisesta, jäävät Bulgarian maksettavaksi. 5. Raha-asiain komitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdissa mainituissa toimenpiteissä tapahtuvasta kehityksestä vähintään kerran vuodessa. 5 artikla Vähintään kerran vuodessa komissio antaa Euroopan parlamentille kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta. ja neuvostolle Tehty , Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1- Toimenpiteen nimi Makrotaloudellinen rahoitusapu Bulgarialle 2. Sovellettava talousarvion kohta Momentti BO-2132, joka koskee yhteisön talousarviotakausta Bulgarialle myönnettävälle lainalle (luodaan tekemällä talousarvion muutos ja/tai lisätalousarvio) 3. Oikeusperusta Perustamissopimuksen 235 artikla 4. Toimenpiteen kuvaus ja perustelu a) Toimenpiteen kuvaus Enintään 250 miljoonan ecun suuruisen yhteisölainan (joka rahoitetaan siten, että yhteisö lainaa tarvittavat varat kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta) myöntäminen, tarkoituksena tukea Bulgarian sopeuttamis-ja uudistuspyrkimyksiä. b) Toimenpiteen perustelu Bulgarian mahdollisuudet hoitaa ulkoiset velkasitoumuksensa riippuvat suuresti virallisista lähteistä saatavasta ulkoisesta taloudellisesta avusta. 5. Menoluokitus Pakollinen 6. Menon luonne Talousarviotakauksen mahdollinen käyttöönotto yhteisön ottamalle lainalle, joka on tarkoitettu Bulgarialle myönnettävän lainan rahoittamiseen. 7. Rahoitusvaikutus a) Laskentamenetelmä Laskennallisen tilierän käyttämistä ehdotetaan, koska tämän talousarvion kohdan todellisen tarpeen määrää ja ajoitusta ei voida laskea etukäteen ja koska on odotettavissa, että tätä talousarviotakausta ei tarvita. b) Toimenpiteen vaikutus interventioluottoihin Ainoastaan siinä tapauksessa, että takauksen maksua todella vaaditaan. - 10- c) Interventiomenojen rahoitus Mikäli talousarviotakausta vaaditaan maksettavaksi: - Turvaudutaan takuurahastoon, joka perustettiin 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EURATOM) N:o 2728. - Mikäli takuurahastossa ei ole riittävästi varoja, lisämaksut suoritetaan siirtämällä talousarviosta: • takuuvarauksessa jäljellä olevia ylimääräisiä varoja; • talousarvioon myöhään tulleita maksuja, joiden osalta budjettitakuu on aktivoitu (varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdan nojalla); • käytettävissä oleva marginaali rahoitusnäkymien neljännen otsakkeen enimmäismäärän puitteissa. - Täyttääkseen velvoitteensa komissio voi väliaikaisesti varmistaa velkojen kuoletuksen ja koronmaksun sen omasta kassasta saatavilla varoilla. Siinä tapauksessa sovelletaan 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY, EURATOM) N:o 1552/89 12 artiklaa. 8. Petosten torjuntatoimenpiteet Varat maksetaan suoraan edunsaajamaan keskuspankille vasta sen jälkeen kun komissio on ja Maailmanpankkiin raha-asiain komiteaa kuultuaan sekä yhteydessä varmistanut, että kyseisessä maassa toteutetut makrotaloudelliset toimintaohjelmat ovat tyydyttäviä ja että avun myöntämiseen liittyvät erityisehdot täyttyvät. IMF:ään 9. KustaanustehQ,kkuu$analyysi a) Toimenpiteen perusteet ja erityistavoitteet Tukemalla avunsaajamaan makrotaloudellisia uudistuspyrkimyksiä ja täydentämällä kansainvälisen yhteisön IMF:n kanssa sovitun ohjelman puitteissa maalle tarjoamaa rahoitusta tämä apu edistäisi maan siirtymistä kohti markkinataloutta, parantaisi kasvumahdollisuuksia ja vähentäisi yhteiskunnallista levottomuutta. b) Valvontoja arviointi Avun luonne on kansantaloudellinen ja sen valvonta ja arviointi tapahtuu IMF:n tukeman sopeuttamis- ja uudistusohjelman yhteydessä, jota edunsaajamaa toteuttaa. Komissio valvoo toimintaa edunsaajamaan viranomaisten kanssa sovittaviin todellisiin makrotalouden ja rakennepolitiikan tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Se on myös läheisessä yhteydessä IMF:ään ja Maailmanpankkiin ja käyttää niiden tekemiä arvioita edunsaajamaan vakauttamisessa ja uudistuksissa saavutetusta edistyksestä. Ehdotuksessa neuvoston päätökseksi määrätään Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavasta vuosikertomuksesta, johon sisältyy arvio tämän toimenpiteen toteuttamisesta. [Q. Hallintomenot toimenpiteet ovat Nämä henkilöstön lisäämistä. luonteeltaan poikkeuksellisia eivätkä edellytä komission - 12- LIITE TAKUURAHASTON RAHOITTAMISEEN TARVITTAVAT BUDJETTIVARAT VUONNA 1997 SRKÄ LAINAVARAUKSISSA OLP. VA MARGINAALI JA LAINATAKAUS KOLMANSILN MAIDHN HYVÄKSI (MILJOONAA ECUA) Toimenpiteet Laskenta peruste Rahaston varojen hankkiminen1 Päätetyt toimenpiteet3 Hankekohtainen apu ElP/Välimeren alue EIP/Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaat EIP/Elclä-Afrikka: EIP/Mandaatticn uusiminen' Makrotaloudellinen apu Slovakia (Peruutus) Valko-Venäjä (Lykkäys) Ehdotetut toimenpiteet Hankekohtainen apu EIP/Turkki5 EIP/Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia6 EIP/Kroatia7 Makrotaloudellinen apu Georgia, Armenia ja mahdollisesti Tadzikistan8 Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia9 Bulgaria" -14 -38 55 1536. 5 -130 -25 105 35 49 170 40 250 -1,71 -5,32 8,25 230. 48 -18,20 -3. 75 15,75 5,25 7,35 25,50 6,00 37. 50 Varauksessa oleva marginaali 3292 330,7 336. 0 327. 8 97. 3 115,5 119,3 103,5 98,3 90,9 65,4 59,4 21,9 1 31 päivänä lokakuilla 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EURATOM) N:o 2728/94 säädeltyjen rahaston varojen hankkimista koskevien sääntöjen mukaisesti. Takuurahaston ensimmäisen käyttökerran jälkeen, ja asetuksen 5 artiklan mukaisesti, uusien toimenpiteiden kohdalla varausasle on kasvanut 14 prosentista 15 prosenttiin vuonna 1995. Uusia makrotaloudellisia rahoitusapuja varten on tehty 15 prosentin varaukset. 2 Varauksen määrä vuonna 1997 rahoitusnäkymien perusteella 3 Rahastoon siirrettävien varojen määrää koskevat korjaukset neuvoston asetuksen N:o 2728/94 liitteen mukaisesti 4 Neuvoston päätös 14. huhtikuuta 1997. 5 Ehdotus neuvoston asetukseksi rahoitusyhteistyön erityistoimenpiteistä Turkin hyväksi (KOM(95) 389 lopull) 6 Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteistyösopimuksen tekemisestä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa (KOM(96) 533 lopullinen), 25. marraskuuta 1996 7 EY:n ja Kroatian yhteistyösopimus (SEC(95) 180/lopuIlinen). Neuvottelut keskeytettynä kesästä 1995 lähtien. Sen vuoksi on epätodennäköistä, että tämä toimenpideohjelma toteutettaisiin vuonna 1997. * Komission ehdotus neuvoston päätökseksi (KOM (97) 24 lopullinen), 3. helmikuuta 1997 9 Komission ehdotus 13 ISSN 1024-4492 KOM(97) 234 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 il Luettelonumero : CB-C0-97-225-FI-C ISBN 92-78-19805-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 1720/97 by Heidi HAUTALA to the Council. UN Declaration on indigenous people

eurovoc_concepts:
EU Member State
United Nations Charter
common position
human rights
indigenous population

formats: html pdf print

text: 22. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 196/1 I (Information) EUROPEAN PARLIAMENT WRITTEN QUESTIONS WITH ANSWER (98/C 196/01) WRITTEN QUESTION E-1720/97 by Heidi Hautala (V) to the Council (22 May 1997) Subject: UN Declaration on indigenous people Parliament adopted a resolution on the draft UN Declaration on Indigenous Peoples in November 1995 (B4-1415/95) (1). Since then, two sessions of the special Human Rights Commission(cid:146)s working group on the Declaration have taken place. 1. 2. 3. Have EU Member States participated in the work of this working group? If so, has there been a common EU position? If not, why not? Is the Council considering discussion of a common position with regard to the Declaration, and/or with 4. regard to the issue of indigenous peoples in general? (1) OJ C 323, 4. 12. 1995, p. 117. Answer (30 March 1998) There has been no common EU position on the subject matter of the Honourable Member of Parliament(cid:146)s question. The Council is not in a position to indicate which EU Member States have participated in the work of the special Human Rights Commission(cid:146)s working group on the Declaration. This is a matter of national competence of individual EU Member States. At present, the Council is not considering a common position neither with regard to the Declaration nor with regard to the issue of indigenous peoples in general. (98/C 196/02) WRITTEN QUESTION P-2729/97 by Marianne Thyssen (PPE) to the Commission (30 July 1997) Subject: Compensation scheme for Dutch filling station managers on the Belgian and German borders It appears that on 23 July 1997 a scheme came into force for Dutch filling station managers on the Belgian and German borders which compensates them for the losses suffered from an increase in tax on petrol in the Netherlands


title: RÈGLEMENT (CE) N° 912/97 DE LA COMMISSION du 22 mai 1997 fixant les restitutions à l'exportation dans le secteur des oeufs

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1713/97 του Hiltrud BREYER προς το Συμβούλ ο. Νόμος περί παραγωγής και παροχέτευσης ηλεκτρικής ενέργειας

eurovoc_concepts:
Germany
clean technology
electrical energy
energy policy
energy production
environmental protection
price of energy
renewable energy
research and development
wind energy

text: C 76/46 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 11. 3. 98 (98/C 76/126) GRAPTH ERVTHSH E-1713/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow to Symboy·lio (22 Mai(cid:143)oy 1997) Ue·ma: No·mow peri· paragvgh·w kai paroxe·teyshw hlektrikh·w ene·rgeiaw Oi ananev· simew morfe·w ene·rgeiaw diadramati·zoyn gia thn prostasi·a toy periba·llontow kai toy kli·matow e·nan eje·xonta ro·lo. To gegono·w ayto· epibebaiv· uhke teleytai·a apo· thn Pra· sinh Bi·blo gia tiw ananev· simew morfe·w ene·rgeiaw (COM(96)0576 tel. ). Apotelesmatika· me·tra gia thn eni·sxysh kai thn taxei·a eisagvgh· sthn agora· tvn ananev· simvn morfv· n ene·rgeiaw ei·nai vw ek toy·toy aparai·thta. Sthn Germani·a yfi·statai edv· kai orisme·na e·th me ton no·mo peri· paragvgh·w kai paroxe·teyshw hlektrikh·w ene·rgeiaw gia ananev· simew morfe·w e·na paro·moio apotelesmatiko· me·so me th boh·ueia toy opoi·oy ento·w peri·poy e·ji etv· n epitey·xuhke h egkata·tash aiolikv· n pa·rkvn synolikh·w isxy·ow a·nv tvn 1. 600 MW. H epityxi·a aytv· n tvn nomouetikv· n me·trvn ei·nai anamfisbh·thth, proka·lese o·mvw tayto·xrona thn anti·drash thw se monopvliakh· ba·sh diarurvme·nhw germanikh·w energeiakh·w biomhxani·aw, h opoi·a jafnika· ei·de na dhmioyrgei·tai e·naw antagvnismo·w gi(cid:146) ayth·n se o·,ti afora· thn paragvgh· rey·matow. 1. Pv· w ajiologei· to Symboy·lio Ypoyrgv· n th die·nejh o·son afora· to nomiko· plai·sio epidoth·sevn gia ton no·mo peri· paragvgh·w kai paroxe·teyshw hlektrikh·w ene·rgeiaw kai thn epistolh· toy Epitro·poy Van Miert ston germano· omospondiako· ypoyrgo· oikonomi·aw me hmeromhni·a 26. 10. 1996; Symmeri·zetai to Symboy·lio Ypoyrgv· n thn a· poch, o·ti h arxh· «o rypai·nvn plhrv· nei» poy eggra·fetai sto 2. a·ruro 130 R (2) thw Synuh·khw EK, epitre·pei na dhmioyrghuoy·n mhxanismoi· poy ua pare·xoyn th dynato·thta metaky·lishw tvn endexo·menvn pro·suetvn dapanv· n, mi·aw paragvgh·w ene·rgeiaw poy se·betai to periba·llon, se o·loyw toyw katanalvte·w o·pvw to proble·pei o no·mow gia thn paragvgh· kai paroxe·teysh hlektrikh·w ene·rgeiaw gia tiw ananev· simew morfe·w ene·rgeiaw sth Germani·a; 3. Pv· w ajiologei· to Symboy·lio Ypoyrgv· n ton ro·lo tvn ananev· simvn morfv· n ene·rgeiaw gia thn ekplh·rvsh tvn ypoxrev· sevn sxetika· me thn prostasi·a toy kli·matow thw Eyrvpai¤kh·w Env· sevw; H epi·teyjh aytoy· toy skopoy· den apaitei· thn yioue·thsh eidikv· n me·trvn poy ua aposkopoy·n sto na eynoh·soyn thn eisagvgh· tvn ananev· simvn morfv· n ene·rgeiaw sthn agora·; Koinh· apa· nthsh stiw grapte·w ervth· seiw E-1707/97, E-1709/97, E-1711/97 kai E-1713/97 (25 Septembri·oy 1997) To Symboy·lio symfvnei· me thn ajio·timo boyleyth· o·ti oi ananev· simew morge·w ene·rgeiaw diadramati·zoyn 1. shmantiko· ro·lo stiw prospa·ueiew thw Koino·thtaw kai tvn kratv· n melv· n gia thn prostasi·a toy periba·llontow. Sthn koinh· toy ue·sh peri· anauevrh·sevw toy progra·mamtow thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw sxetika· me thn politikh· kai th dra·sh gia to periba·llon kai th biv· simh ana·ptyjh «Sto·xow h bivsimo·thta» (1) , to Symboy·lio eishgh·uhke proteraio·thtew gia ton energeiako· tome·a. Se ayte·w perilamba·nontai: h prov· uhsh thw apodotikh·w kai oruologikh·w xrh·shw thw ene·rgeiaw kai h sth·rijh thw ana·ptyjhw kai thw efarmogh·w texnologiv· n kai praktikv· n gia thn ejoikono·mhsh ene·rgeiaw. Epiple·on, sto ch·fisma toy Symboyli·oy gia tiw ananev· simew phge·w ene·rgeiaw to opoi·o egkri·uhke apo· toyw ypoyrgoy·w ene·rgeiaw kata· th sy·nodo toy Symboyli·oy thw 27hw Mai(cid:143)oy 1997, perie·xetai h ue·sh toy Symboyli·oy sxetika· me dia·fora zhth·mata poy synde·ontai me tiw ananev· simew phge·w ene·rgeiaw kai, pio sygkekrime·na, zhth·mata poy ui·gontai sthn Pra·sinh Bi·blo thw Epitroph·w gia mia koinotikh· strathgikh· - Ene·rgeia gia to me·llon: ananev· simew phge·w ene·rgeiaw. Sto ch·fisma perie·xetai mia seira· me·trvn me sto·xo na ayjhuei· h katana·lvsh ananev· simvn morfv· n ene·rgeiaw. Perilamba·nontai dra·seiw kai me·tra gia toyw ejh·w tomei·w: e·reyna, ana·ptyjh kei api·deijh, synuh·kew sthn agora·, enhme·rvsh kai empistosy·nh tvn katanalvtv· n kai syntonismo·w kai parakoloy·uhsh. Shmeiv· netai epi·shw sto ch·fisma o·ti apaitei·tai drasth·ria kybernhtikh· politikh· se epi·pedo kratv· n melv· n kai Koino·thtaw, prokeime·noy na beltivuei· h antagvnistiko·thta tvn ananev· simvn morfv· n ene·rgeiaw. Synepv· w, to Symboy·lio e·xei safv· w epi·gnvsh tvn prospaueiv· n poy apaitoy·ntai gia thn epi·teyjh toy endeiktikoy· sto·xoy toy diplasiasmoy· to synolikoy· posostoy· tvn ananev· simvn morfv· n ene·rgeiaw e·vw to 2010


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1735/97 dell'on. Dominique BAUDIS al Consiglio. Autorità comune europea per la certificazione aeronautica

eurovoc_concepts:
Community certification
air safety
air transport
applied research
approximation of laws
civil aviation
international conference

text: C 76/50 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 11. 3. 98 Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (2 luglio 1997) La Commissione comunica all’on. interpellante che nessun antibiotico e‘ autorizzato nell’alimentazione dei 1. pesci. Per contro, gli antibiotici autorizzati quali additivi negli alimenti per gli animali da reddito sono nove: la zinco-bacitracina, la spiramicina, la virginiamicina, il flavofosfolipolo, la tilosina fosfato, il sodio-monensin, la sodio-salinomicina, l’avilamicina e l’ardacina. Questi additivi rispondono ai criteri di autorizzazione fissati con la direttiva 70/524/CEE, relativa agli additivi nell’alimentazione degli animali (1). In seguito alla richiesta di taluni Stati membri, fra cui in particolare la Finlandia, alcuni di essi sono in corso di riesame. 2. Il problema della riduzione d’impiego degli antibiotici e‘ assai vasto e non e‘ nuovo. Dal momento in cui, nel 1970, e‘ stata adottata la direttiva sopra menzionata, la Commissione ha ridotto considerevolmente il numero di antibiotici permessi. La meta‘ delle autorizzazioni concesse all’epoca e‘ stata revocata: tale ad esempio e‘ il caso delle tetracicline, il cui impiego, peraltro, continua ad essere consentito in terapia veterinaria. D’altra parte, dopo la sua adozione, la direttiva 70/524/CEE e‘ stata modificata a piu‘ riprese, segnatamente per regolamentare la filiera di distribuzione degli antibiotici, per collegare le autorizzazioni degli additivi al fabbricante e per rafforzare le linee direttrici per la valutazione degli additivi utilizzati in mangimistica. (1) GU L 270 del 14. 12. 1970. (98/C 76/132) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1735/97 di Dominique Baudis (PPE) al Consiglio (22 maggio 1997) Oggetto: Autorita‘ comune europea per la certificazione aeronautica Ritiene la Presidenza olandese utile promuovere, nell(cid:146)ambito della Conferenza intergovernativa, l(cid:146)istituzione di un(cid:146)autorita‘ comune europea per la certificazione aeronautica, dato il sostegno unanime espresso a favore di quest(cid:146)idea dal Parlamento europeo nella sua risoluzione sulla ricerca e la tecnologia europee nel settore aeronautico (A3-0426/92) (1)? (1) GU C 72 del 15. 3. 1993, pag. 173. Risposta (25 settembre 1997) Il 16 dicembre 1996 la Commissione ha presentato al Consiglio una raccomandazione di decisione del Consiglio che autorizza la Commissione ad avviare negoziati a nome della Comunita‘ per creare un(cid:146)organizzazione europea competente in materia di sicurezza dell(cid:146)aviazione civile. Gli organi del Consiglio stanno esaminando la succietata raccomandazione nell(cid:146)ambito del Gruppo «Problemi dei trasporti» a livello di Direttori generali dell(cid:146)aviazione civile (DGAC). In merito al fascicolo sono stati compiuti progressi significativi e il Consiglio del 17-18 giugno 1997, nella formazione «Trasporti», ha espresso un parere preliminare favorevole alla creazione di un(cid:146)organizzazione europea per la sicurezza dell(cid:146)aviazione civile. Gli organi del Consiglio continueranno ad esaminare la questione dell(cid:146)istituzione di un(cid:146)autorita‘ comune europea per la sicurezza dell(cid:146)aviazione civile che, secondo la raccomandazione della Commissione, sara‘ incaricata, tra l(cid:146)altro, della certificazione aeronautica


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1746/97 dos Deputados Honório NOVO , Sérgio RIBEIRO ao Conselho. Importação de têxteis e vestuário da Indonésia

eurovoc_concepts:
EU policy
East Timor
Indonesia
import policy
originating product
quantitative restriction
textile product
trade policy

text: 17. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 82/15 Pode o Conselho informar se foram de facto estabelecidas as referidas limita(cid:231)o(cid:152)es a‘ ac(cid:231)a(cid:152)o do Provedor de Justi(cid:231)a e, em caso afirmativo, qual a base jur(cid:14)·dica em que o Conselho se apoiou para tomar esta decisa(cid:152)o? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-1722/97 e E-1813/97 (28 de Outubro de 1997) A compete(cid:136)ncia do Provedor de Justi(cid:231)a encontra-se definida no artigo 138o-E do Tratado que intitui a Comunidade Europeia (TCE). Este Tratado e· aplica·vel ao T(cid:14)·tulo VI do Tratado da Unia(cid:152)o Europeia (TUE), uma vez que tal se encontra previsto no artigo K. 8 do TUE. Pore·m, o artigo 138o-E na(cid:152)o esta· citado na lista das disposi(cid:231)o(cid:152)es do TCE aplica·veis ao T(cid:14)·tulo VI do TUE. O novo Tratado de Amsterda(cid:152)o preve(cid:136) que as disposi(cid:231)o(cid:152)es a que se refere o artigo 138o-E do TCE sejam aplica·veis a‘s disposi(cid:231)o(cid:152)es relativas aos dom(cid:14)·nios a que se refere o T(cid:14)·tulo VI do TUE. Por cartas de 26 de Mar(cid:231)o e 20 de Junho de 1997, o Conselho enviou ao Provedor de Justi(cid:231)a uma resposta pormenorizada sobre as queixas de Tony Bunyan. Os Senhores Deputados recebera(cid:152)o directamente co·pia das duas cartas que o Conselho enviou ao Provedor (1). (1) As declara(cid:231)o(cid:152)es de voto dos membros do Conselho a este respeito foram facultadas ao pu·blico. (98/C 82/21) PERGUNTA ESCRITA E-1746/97 apresentada por Hono·rio Novo (GUE/NGL) e Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) ao Conselho Objecto: Importa(cid:231)a(cid:152)o de te(cid:136)xteis e vestua·rio da Indone·sia (22 de Maio de 1997) Ao abrigo das altera(cid:231)o(cid:152)es ao Regulamento no 3030/93 (1), aprovado em Janeiro de 1997 e ratificado em 29. 4. 1997 pelo Conselho, a Comissa(cid:152)o aprovou, entretanto, um regulamento espec(cid:14)·fico destinado a permitir a importa(cid:231)a(cid:152)o de quantidades adicionais de produtos te(cid:136)xteis e de vestua·rio provenientes da Indone·sia. Considera o Conselho que a sua decisa(cid:152)o de 29. 4. 1997 e· compat(cid:14)·vel com desrespeito da Indone·sia pelas deciso(cid:152)es da ONU, e e· compat(cid:14)·vel com as posi(cid:231)o(cid:152)es do Parlamento Europeu e da UE de condicionar as rela(cid:231)o(cid:152)es comerciais com aquele Pa(cid:14)·s em fun(cid:231)a(cid:152)o da questa(cid:152)o de Timor-Leste? (1) JO L 275 de 8. 11. 1993, p. 1. Resposta (28 de Outubro de 1997) As quantidades suplementares para a importa(cid:231)a(cid:152)o de certos produtos te(cid:136)xteis origina·rios da Indone·sia foram concedidas pelo Regulamento no 560/97 da Comissa(cid:152)o, de 26. 03. 97 (1), cuja entrada em vigor e· anterior a‘ data de adop(cid:231)a(cid:152)o do Regulamento (CE) no 824/97 (2), que altera o Regulamento (CEE) no 3030/93 relativo ao regime comum aplica·vel a‘s importa(cid:231)o(cid:152)es de certos produtos te(cid:136)xteis origina·rios de pa(cid:14)·ses terceiros. O referido Regulamento (CE) no 824/97 foi adoptado sem preju(cid:14)·zo da posi(cid:231)a(cid:152)o da Unia(cid:152)o Europeia sobre as questo(cid:152)es pol(cid:14)·ticas relacionadas com os pa(cid:14)·ses terceiros. O Regulamento e· da compete(cid:136)ncia da Comissa(cid:152)o, assistida pelo Comite· de Gesta(cid:152)o «Te(cid:136)xteis». Em 25 de Junho de 1996, o Conselho adoptou uma posi(cid:231)a(cid:152)o comum que define a pol(cid:14)·tica da Unia(cid:152)o Europeia em rela(cid:231)a(cid:152)o a Timor-Leste. Essa posi(cid:231)a(cid:152)o comum na(cid:152)o preve(cid:136) qualquer medida de natureza comercial em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘ Indone·sia. (1) (2) JO L 85 de 27. 03. 1997 JO L 119 de 08. 05. 1997


title: 97/308/EG: Beschikking van de Commissie van 22 mei 1997 inzake het merken en het gebruik van varkensvlees overeenkomstig artikel 9 van Richtlijn 80/217/EEG van de Raad met betrekking tot Nederland (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal plague
fresh meat
health certificate
pigmeat
veterinary inspection

formats: html pdfa1b print