text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 05. 1997 KOM(97)25l slutlig 97/0019(CNS) Ändrat förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande och ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om internationella normer för humana fångstmetoder (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) Ändrat förslag till rådets beslut om undertecknande och ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om internationella normer för humana fångstmetoder Motivering 1. Ett förslag till beslut förelades rådet den 27 januari 1997 om undertecknande och ingående av ett internationellt avtal om normer för humana fångstmetoder (KOM(97)17 slutlig). Detta avtal överensstämmer med de förhandlingsdirektiv som rådet antog i juni 1996. 2. Den 24 februari 1997 antog rådet ett antal slutsatser och uppmanade kommissionen att försöka upprätta nya kontakter med Kanada och Ryssland i syfte att anpassa avtalstexten på vissa punkter, vilket skulle ske på grundval av rekommendationer och konkreta förslag som rådet hade framfört. 3. Ett ändrat avtal paraferades av kommissionen och Kanada den 21 maj och av Ryssland den 2 juni. Avtalstexten, som bifogas detta ändrade förslag till beslut, överensstämmer fortfarande med de förhandlingsdirektiv som rådet antog i juni 1996 och svarar mot de ytterligare förslag som rådet framförde den 24 februari 1997. 1 &~ Ändrat förslag till rådets beslut om undertecknande och ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om internationella normer för humana fångstmetoder EUROPEISKA UNIONENS RAD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 113 och 100a jämförda med artikel 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av rådets beslut från juni 1996 om bemyndigande av kommissionen att förhandla om ett avtal med Kanada, Ryssland och USA och alla andra berörda tredje länder om normer för humana fångstmetoder, och med beaktande av följande: I rådets förordning (EEG) nr 3254/91', särskilt artikel 3. 1 andra strecksatsen i denna, hänvisas till internationella normer för humana fångstmetoder, vilka tredje länder som inte har förbjudit användningen av rävsax bör anpassa sina fångstmetoder till för att kunna exportera skinn och produkter framställda av vissa djurarter till gemenskapen. Det hade inte fastställts någon internationell standard för humana fångstmetoder den 1 januari 1996. Denna situation innebar att ett tredje land inte hade möjlighet att garantera att de fångstmetoder som används pä dess territorium för de arter som anges i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 3254/91 var förenliga med internationella normer för humana fångstmetoder. Ett förslag till förordning om ändring av förordning (EEG) nr 3254/912 vidarebefordrades den 12 januari 1996 till rådet. Det avtal som bifogas detta beslut överensstämmer med rådets förhandlingsdirektiv. Det överensstämmer därigenom med internationella normer för humana fångstmetoder enligt artikel 3. 1 andra strecksatsen i rådets förordning (EEG) nr 3254/91. Avtalets huvudsakliga syften är att fastställa harmoniserade tekniska regler som gör det möjligt att uppnå en tillräckligt hög skyddsnivå för fångade djurs välbefinnande, regler som skall vara tillämpliga på produktion och användning av fällor, samt att främja handeln mellan parterna med fällor samt med skinn och produkter framställda av de arter som omfattas av avtalet. 1 2 EGT nr L 308, 9. 11. 1991, s. 1. KOM(95) 737 slutlig, 15. 12. 1995. rtfc För att genomföra avtalet krävs det att en tidsplan görs upp bl. a. för att, i syfte att certifiera fällorna, pröva deras överensstämmelse med de normer som fastställs i avtalet och för att ersätta icke-certifierade fällor. Avtalet mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om normer för humana fångstmetoder bör godkännas. HÄRIGENOM FÖRES KRIVS FÖLJ ANDE. Artikel 1 Avtalet mellan Europeiska gemenskapen, Kanada och Ryssland om normer för humana fångstmetoder godkänns härmed. Avtalstexten bifogas detta beslut, liksom de förklaringar som skall deponeras i samband med undertecknandet av avtalet. Artikel 2 Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person som skall ha befogenhet att underteckna avtalet. Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordförande AL AVTAL OM INTERNATIONELLA NORMER FÖR HUMANA FÅNGSTMETODER Europeiska gemenskapen, Kanadas regering och Rysslands regering parterna i detta avtal (nedan kallade parterna), SOM ERINRAR SIG sitt djupa engagemang för utvecklingen av internationella normer för humana fångstmetoder som är baserade på vetenskaplig forskning och på empiriska och praktiska erfarenheter, SOM ÅTERBEKRÄFTAR att varje part, i enlighet med Förenta nationernas stadga och principerna för internationell rätt, har den suveräna rätten att utnyttja sina egna resurser i enlighet med sin egen miljö- och utvecklingspolitik och att varje part är ansvarig för att bevara den biologiska mångfalden och för att använda de biologiska resurserna på ett hållbart sätt, SOM INSER att en hållbar användning av vilda djur till fördel för människan överensstämmer med principerna i världsstrategin för naturvård, världskommissionen för miljö och utveckling och FN-konferensen om miljö och utveckling, SOM NOTERAR engagemanget, även Internationella naturvårdsunionen vid sin artonde generalförsamling, i resolution 18. 25, att så snart det är praktiskt möjligt avskaffa användningen av inhumana fällor, från medlemsstaterna i SOM ANSER att arbetet med att utveckla internationella normer för humana Internationella fångstmetoder, standardiseringsorganisationen, ännu inte är klart, påbörjades 1987 ISO, som av /)Å SOM INSER att ett av syftena med internationella teknikstandarder bland annat är att förbättra kommunikationen och att underlätta handeln, SOM INSER att mycket forskning utförts, särskilt i Kanada, Förenta staterna, Ryssland och i Europeiska gemenskapen, i syfte att utveckla mer humana, praktiska fångstmetoder, SOM FRAMHÄVER det avsevärda arbete som utförts av arbetsgruppen för utveckling av internationella normer för humana fångstmetoder och som bestod av experter från Kanada, Förenta staterna, Ryssland och Europeiska gemenskapen, SOM UPPSKATTAR att, trots avsaknaden av internationell norm för humana fångstmetoder, så har man inom flera jurisdiktioner följt olika tillvägagångssätt och infört lagar för att förbättra fångstmetoderna och villkoren för vilda djur, och SOM ANSER att de interna konstitutionella och institutionella reglerna för varje part bestäms av myndigheterna med ansvar för genomförandet av normerna för humana fångstmetoder inom partens lagstiftning, HAR ÖVERENSKOMMIT OM FÖLJANDE. Artikel 1 Definitioner I detta avtal avses med fällor: mekaniska fångstanordningar, både för dödande och fasthållande, beroende på vad som är lämpligt. fångstmetoder: syftar på fällorna och hur de gillras: (t. ex. vilka arter de är avsedda för, placering, bete och naturliga miljöförhållanden). humana fångstmetoder: de fällor som godkänts av behöriga myndigheter och som överensstämmer med normerna för humana fångstmetoder (nedan kallade "normerna", se bilaga I till det här avtalet) och som används enligt tillverkarens anvisningar. Artikel 2 Mål Målen för det detta avtal är: a) att fastställa normer för humana fångstmetoder, b) att förbättra kommunikationen och samarbetet mellan parterna när det gäller genomförandet och utvecklingen av dessa normer, och c) att underlätta handeln mellan parterna. Artikel 3 Omfattning Detta avtal gäller fångstmetoder och godkännande av fällor för fångst av vilda djur som lever på land eller däggdjur som till hälften lever i vatten och som finns upptagna i bilaga I a) b) c) för att ha tillsyn över djurlivet, inklusive skadedjursbekämpning, för att få päls, skinn eller kött, för att fånga däggdjur i syfte att trygga deras fortbestånd. Artikel 4 Skyldigheter enligt andra internationella avtal 1. 2. Detta avtal påverkar inte rättigheterna och skyldigheterna för de parter som är medlemmar som fastställde Världshandelsorganisationen. i Världshandelsorganisationen enligt Marrakesh-avtalet För parter som inte är medlemmar i WTO, påverkar inte detta avtal några rättigheter eller skyldigheter enligt de bilaterala avtal mellan parterna som finns förtecknade i bilaga II. Artikel 5 Befintliga åtgärder Parterna får även fortsättningsvis, på sitt eget territorium, förbjuda användningen av fällor som vid dagen för detta avtals ikraftträdande var förbjudna. Artikel 6 Internationellt samarbete Utan att tillämpningen av artikel 9 påverkas har parterna samtyckt till a) att samarbeta med varandra, antingen direkt eller genom behöriga internationella organisationer i frågor som är av gemensamt intresse och som rör detta avtal, b) att utveckla och förbättra multilateralt samarbete inom området humana fångstmetoder på basis av ömsesidiga fördelar och önskan att underlätta handeln. Artikel 7 Parternas åtaganden Varje part skall vidta nödvändiga åtgärder, i enlighet med uppställningen i bilaga I, för att säkerställa att deras respektive behöriga myndigheter: a) b) c) d) fastställer lämpliga rutiner för godkännande av fällor i enlighet med normerna, säkerställer att överensstämmer med normerna, fångstmetoderna på deras respektive territorier förbjuder användning av fällor som inte är godkända i enlighet med normerna1, och kräver av tillverkarna att de märker godkända fällor och förser dem med instruktioner för lämplig gillring, säker drift och underhåll. Artikel 8 Genomförande av normerna När de genomför normerna skall varje parts behöriga myndigheter anstränga sig för att säkerställa att farterna är överens om att artikel 7 inte hindrar enskilda medborgare att konstruera och använda fällor överensstämmer med de utföranden som de relevanta behöriga myndigheterna godkänt. förutsättning att fällor, under sådana a) lämpliga rutiner finns för i) att bevilja eller dra tillbaka tillstånd för att använda fällor, och ii) att genomföra lagstiftning om humana fångstmetoder, jägare är utbildade fångstmetoder, inklusive nya metoder allt eftersom de utvecklas, och i human, säker och effektiv användning av hänsyn tas till riktlinjerna för testning av fällor, enligt bilaga I, när inhemska rutiner för godkännande skall fastställas. Artikel 9 Fortlöpande utveckling av normerna gynna och uppmuntra forskning om fortlöpande utveckling av normerna, och utvärdera och anpassa bilaga I första gången tre år efter det att detta avtal trätt i kraft, och då särskilt använda resultaten från den forskning som avses i punkt a. b) c) Parterna skall a) b) Artikel 10 Undantag 1. Undantag från de åtaganden som anges i artikel 7 får beviljas av den behöriga myndigheten från fall till fall, under förutsättning att undantagen inte försvagar avtalets mål, och att de beviljas av något av följande skäl: a) Allmänhetens hälsa och säkerhet. b) Skydd av offentlig och privat egendom. c) d) Forskning, utbildning, återinförande, uppfödning eller skydd av vilda djur och växter. Användning av traditionella träfällor som är nödvändiga för att bevara kulturarvet i lokala samhällen. 2. 3. Undantag som beviljas i enlighet med punkt 1 måste åtföljas av skriftliga motiveringar och villkor. Parterna skall skriftligen meddela Gemensamma förvaltningskommittén om de undantags om beviljas enligt punkt 1 och de skriftliga motiveringar och villkor som anges i punkt 2. Artikel 11 Meddelande och utbyte av information 1. Parterna skall regelbundet utbyta frågor som rör genomförandet av avtalet. De skall informera varandra om det utförda arbetet i fråga om bedömningen av fällor som utförts med hjälp av uppställningen i bilaga I, om närbesläktad forskning och om godkända fällor. information om alla 2. Parterna skall meddela varandra om de behöriga myndigheter som är ansvariga för genomförandet av det här avtalet. Artikel 12 Ömsesidigt erkännade 1. 2. En part får godkänna användning på sitt territorium av fällor som är godkända av en annan part. Eventuell vägran måste skriftligen motiveras. Alla parter skall erkänna fångstmetoder från en annan part som godkända om den andra partens fångstmetoder uppfyller normerna. Artikel 13 Handel med pälsar och pälsprodukter mellan parterna Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15 och punkt 2 i den här artikeln och de relevanta bestämmelserna i konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES) som antogs i Washington den 3 mars 1973, får ingen part införa handelsbegränsningar för päls eller pälsprodukter med ursprung från någon annan part. 2. Vid importstället till tullområdet kan en part begära ett ursprungsintyg som a) b) visar att pälsarna eller pälsarna som beståndsdel av en produkt som skall importeras kommer från djur som fångats eller hållits på en annan parts territorium, och innehålla en hänvisning till ursprungsdokumentation som utfärdats av den behöriga myndigheten. Artikel 14 Gemensamma förvaltningskommittén inrätta en gemensam (nedan kallad Parterna skall kommittén) som består av representanter från partema. Kommittén kan behandla alla frågor som rör det här avtalet. förvaltningskommitté Kommittén skall sammanträda inom 12 månader efter det datum då avtalet träder i kraft. Den skall därefter sammanträda regelbundet eller på begäran av någon av parterna. Kommittén kan även behandla frågor mellan sina sammanträden genom 8 korrespondens. Kommittén skall fastställa sin arbetsordning vid det första sammanträdet. 3. Kommitténs beslut skall uppnås genom samförstånd. 4. Kommittén kan, från tid till annan, inrätta tillfälliga arbetsgrupper med vetenskaplig och teknisk expertis, beroende på vad som är lämpligt, som skall ge råd till kommittén i fråga om: a) vetenskapliga eller tekniska frågor, och b) tolkningsfrågor på förslag från parterna, och c) rekommendationer om hur meningsskiljaktigheter skall lösas. 5. Kommittén kan föreslå parterna ändringar av avtalet, vid behov med hänsyn tagen till relevanta rekommendationer från expertgrupper. Artikel 15 Förfarande för att lösa Wister Parterna skall anstränga sig att förhandlingsvägen nå ett ömsesidigt tillfredsställande beslut om frågor som rör genomförandet av det här avtalet. Om de berörda parterna inte lyckas uppnå enighet, skall kommittén, på begäran av en av parterna, samlas för överläggningar och beslut. Om det behövs kan kommittén inrätta en tillfällig arbetsgrupp med vetenskaplig och teknisk expertis i enlighet med artikel 14. 4 i det här avtalet. 2. Om kommittén inte lyckas lösa tvisten inom nittio (90) dagar skall ett skiljedomsorgan, på begäran av den klagande parten, upprättas i enlighet med bestämmelserna i bilaga III. 3. 4. Skiljedomsorganet kan utfärda regler för tvister som rör tolkningen och genomförandet av avtalet av någon av partema. som parterna Skiljedomsorganet överenskommit om och skall inte utfärda några regler som sträcker sig utanför den omfattning som anges i den här artikeln. inte handla utanför det mandat får 5. Den här artikeln skall också tillämpas på fall där det finns fler än en klagande eller svarande part. Artikel 16 Anslutning Det står alla länder fritt att ansluta sig till avtalet i enlighet med de villkor som upprrättas mellan det anslutande landet och parterna. Artikel 17 Slutbestämmelser 1. Bilagorna utgör en integrerad del av det här avtalet. 2. 3. 4. Detta avtal träder i kraft sextio (60) dagar efter det att den sista handlingen för ratificering, sammanfattning eller antagande inlämnats enligt de regler som gäller för varje part. Avtalet träder inte automatiskt i kraft. Varje part skall genomföra de åtaganden som avtalet medför i enlighet med sina interna förfaranden. Kommittén och parterna kan närsomhelst föreslå ändringar av det här avtalet. Ändringar som godkänts av parterna träder i kraft dagen efter det att den sista 10 handlingen för ratificering, sammanfattning eller antagande inlämnats enligt de regler som gäller för varje part. Parterna kan dra sig ur avtalet med skriftlig uppsägning minst sex månader i förväg. I sådana fall skall åtagandena i avtalet för den part som drar sig ur upphöra att gälla vid slutet av uppsägningsperioden. 6. Detta avtal är skrivet på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska, tyska och ryska. Alla versioner har samma giltighet. Avtalet kommer att förvaras i arkivet hos Europeiska unionens rådssekretariat, som kommer att distribuera en bestyrkt kopia av avtalet till alla parter. 11 BILAGOR TILL AVTALET OM INTERNATIONELLA NORMER FÖR HUMANA FÅNGSTMETODER BILAGA I DEL I: NORMERNA 1. MÅL, PRINCIPER OCH ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN FÖR NORMERNA 1. 1. MAL Målet med normerna är att säkerställa en tillräcklig nivå av välbefinnande för tillfångatagna djur och att sträva efter att förbättra det. 1. 2. PRINCIPER 1. 2. 1. Vid uppskattningen av om en fångstmetod är human, måste det fångade djurets välbefinnande bedömas. 1. 2. 2. Kriteriet för att bestämma vilka fångstmetoder som är humana, skall vara att de klarar de tröskelvärden som finns angivna i del 2 och 3. 1. 2. 3. När normerna definieras skall man se till att fällorna är selektiva, effektiva och att de överensstämmer med de relevanta kraven på säkerhet för människor som varje part ställer. 1. 3. ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN 1. 3. 1. Djurs välbefinnande beräknas utifrån vilka svårigheter eller framgångar djuren har att klara kraven från miljön och i vilken utsträckning de misslyckas. Eftersom djur använder olika tillvägagångssätt för att klara kraven från miljön, måste olika metoder användas för att mäta deras välbefinnande. 12 Fångade djurs välbefinnande omfattar skaderelaterade och beteendemässiga indikatorer. Eftersom vissa av dessa indikatorer inte har undersökts för flera arter, kommer det att krävas ytterligare vetenskapliga studier för att ange tröskelvärdena i normerna. fysiologiska, Även om välbefinnande kan variera kraftigt, är termen "human" reserverad för de fångstmetoder där välbefinnandet för det drabbade djuret hålls på en acceptabel nivå, även om det måste erkännas att det i vissa situationer i fråga om fällor avsedda att döda alltid förekommer en kort period av dåligt välbefinnande. 1. 3. 2. De tröskelvärden som fastställts i normerna för godkännande av fällor omfattar: när det gäller fällor avsedda att hålla fast djuret: när indikatorerna visar att det fångade djurets välbefinnande är lågt, och när det gäller fällor avsedda att döda djuret: tiden fram till medvetslöshet och förlust av känseln och upprätthållandet av det tillståndet tills djuret dör. 1. 3. 3. Även om fångstmetoderna måste klara värdena i del 2. 4 och 3. 4, bör ansträngningar göras för att fortsätta förbättringarna av utförandet och gillringen av fällor, och då särskilt för att förbättra välbefinnandet för de djur som fångats i fällor avsedda att hålla fast djuret medan de sitter fast, påskynda att djuret blir medvetslöst när det fångats i en fälla avsedd att döda djuret, och minimera fångsten av djur som inte är avsedda att fångas av a) b) c) fällan. 2. KRAV PA FANGSTMETODER AVSEDDA ATT HÄLLA FAST DJURET 13 2. 1. DEFINITION fångstmetoder avsedda att hålla fast djuret: fällor som är utformade och gillrade för att hålla fast, men inte döda, djuret så att en människa kan komma i direkt kontakt med det. 2. 2. PARAMETRAR 2. 2. 1. Vid bedömningen av om en fångstmetod avsedd att hålla fast djuret uppfyller normerna, måste det fångade djurets välbefinnande bedömas. 2. 2. 2. Parametrarna måste omfatta de beteende- och skadeindikatorer som finns i punkterna 2. 3. 1 och 2. 3. 2. 2. 2. 3. Betydelsen av var och en av dessa parametrar måste bedömas. 2. 3. INDIKATORER 2. 3. 1. Följande beteendeindikatorer anses vara indikatorer på dåligt välbefinnande för tillfångatagna vilda djur: Djuret biter a) (självstympning). sig självt, vilket leder till svåra skador b) Orörlighet och svaga reaktioner på yttre stimuli. 2. 3. 2. Följande skador anses vara indikatorer på dåligt välbefinnande hos tillfångatagna vilda djur: a) Fraktur 14 b) Urledvridning vid framknä eller hasled c) Avklippta senor eller ledband d) Allvarligare skador på benhinnan e) Allvarligare yttre eller inre blödning f) Allvarligare skelettmuskulaturskada g) Blodbrist i en extremitet h) Skada på permanent tand med blottläggande av pulpan i) Ögonskada inklusive skador på hornhinnan j) Skador på ryggmärgen k) Allvarliga skador på inre organ 1) Skador på hjärtmuskeln m) Amputation n) Död 2. 4. TRÖSKELVÄRDEN 15 En fångstmetod avsedd att hålla fast djuret klarar kraven i normerna om följande villkor uppfylls: a) Antalet exemplar av samma målart från vilka uppgifterna hämtas är minst 20. b) Minst 80 % av dessa djur uppvisar inte någon av indikatorerna i punkterna 2. 3. 1 eller 2. 3. 2. 3. KRAV PÅ FÅNGSTMETODER AVSEDDA ATT DÖDA DJURET 3. 1. DEFINITION fångstmetoder avsedda att döda djuret: fällor som är utformade och gillrade för att döda djur av målarten. 3. 2. PARAMETRAR 3. 2. 1. Tidpunkten då medvetslöshet och förlust av känseln inträder beroende på den teknik som används för att döda djuret måste fastställas, och upprätthållandet av medvetslösheten tills döden hjärtverksamheten har upphört). inträder måste kontrolleras (dvs. till 3. 2. 2. Medvetslösenheten och att djuret förlorat känseln måste övervakas genom att ögon- och ögonlocksreflexer kontrolleras eller genom någon annan lämplig ersättningsparameter som är vetenskapligt bevisad. 2 3. 3. INDIKATORER OCH TIDSGRÄNSER 2Om man måste göra ytterligare tester för att avgöra om fångstmetoden klarar normerna, kan man utföra en EEG-mätning (elektroencefalogram), mätning av visuellt framkallat svar (VER) eller av ljudmässigt framkallat svar (SER). 16 Tidsgränser tills ögonlocks- och ögonreflexerna upphör Arter 45 sekunder Mustela erminea 120 sekunder Martes americana Martes zibellina Martes martes 300 sekunder3 alla andra arter som nämns i punkt 4. 1 3. 4. TRÖSKELVÄRDEN En fångstmetod avsedd att döda djuret klarar kraven i normerna om följande villkor uppfylls: a) b) Antalet exemplar av samma målart från vilka uppgifterna hämtas är minst 12. Minst 80 % av dessa djur är medvetslösa och har förlorat känseln inom tidsgränsen och ända fram till döden. 3Kommittén skall utvärdera tidsgränsen vid den genomgång tre år efter det att avtalet trätt i kraft som anges i artikel 9 b, i de fall det finns uppgifter som berättigar detta. Detta skall göras för att anpassa tidsgränserna från djurart till djurart, i syfte att sänka tidsgränsen på tidsplan för 300 sekunder till 180 sekunder, och för att fastställa en rimlig genomförandet. 17 DEL II: USTA ÖVER ARTER OCH TIDSPLAN FÖR GENOMFÖRANDE 4. LISTA ÖVER ARTER SOM NÄMNS I ARTIKEL 3 OCH TIDSPLAN FÖR GENOMFÖRANDE 4. 1. LISTA ÖVER ARTER Normerna gäller följande arter: Svenskt namn: Art Prärievarg Canis latrans Varg Canis lupus Nordamerikansk bäver Castor canadensis Europeisk bäver Castor fiber Rödlo Felis rufus Nordamerikansk utter Lutra canadensis Europeisk utter Lutra lutra Nordamerikansk lo Lynx canadensis 18 Europeisk lo Lynx lynx Amerikansk mård Martes americana Fiskarmård Martes pennanti Sobel Martes zibellina Skogsmård Martes martes Europeisk grävling Mêles meles Hermelin Mustela erminea Mårdhund Nyctereutes procyonoides Bisamråtta Ondatra zibethicus Tvättbjörn Procyon lotor Nordamerikansk grävling Taxidea taxus I framtiden kommer ytterligare arter att införas vid behov. 4. 2. TIDSPLAN FÖR GENOMFORANDE 19 4. 2. 1. Som framgår av artikel 7 i avtalet måste fångstmetoderna testas för att bevisa att de överensstämmer med normerna, och godkännas av parternas behöriga myndigheter inom a) b) tre till fem år, för fångstmetoder avsedda att hålla fast djuret, efter det att avtalet trätt i kraft, beroende på testprioriteringar och tillgången på testanläggningar, och fem år, för fångstmetoder avsedda att döda djuret, efter det att avtalet trätt i kraft. 4. 2. 2. Inom tre år efter de tidsgränser som anges i punkt 4. 2. 1 skall respektive parts behöriga myndighet, i enlighet med artikel 7 i avtalet, förbjuda användningen av fällor som inte är godkända i enlighet med normerna. 4. 2. 3. Om en behörig myndighet fastslår att resultaten från tester av fällor inte stöder godkännandet av fällor för vissa arter eller under vissa miljövillkor, kan en behörig myndighet även fortsättningsvis få godkänna användningen av fällor på interimsbasis, medan forskning pågår för att ta fram ersättningsfällor. Den behöriga myndigheten skall meddela de övriga avtalsparterna om vilka fällor som skall godkännas för interimsanvändning och hur långt forskningen kommit. 20 DEL III: RIKTLINJER 5. RIKTLINJER FÖR TESTNING AV FÄLLOR OCH FORSKNING OM PÅGÅENDE UTVECKLING AV FÅNGSTMETODER För att uppnå noggrannhet och pålitlighet, och för att visa att fångstmetoderna uppfyller kraven i normerna, skall de undersökningar som används för att testa fångstmetoderna följa de allmänna principerna för god praxis vid experiment. finns testmetoder Internationella Om det standardiseringsorganisationen, och om de är relevanta för bedömningen av om fångstmetoderna överensstämmer med några eller alla krav i normerna, skall ISO- förfaranden användas där det är lämpligt. fastställda ramen inom ISO, för 5. 1. ALLMANNA RIKTLINJER 5. 1. 1. Testerna skall utföras enligt omfattande undersökningsprotokoll. 5. 1. 2. Fällmekanismens funktion skall testas. 5. 1. 3. Fälttesterna skall vara särskilt inriktade på bedömning av fällans selektivitet. Det testet kan också användas för att samla in uppgifter om fällans effektivitet och användarsäkerhet. 5. 1. 4. Fällor avsedda att hålla fast djuret skall testas i en inhägnad, särskilt i syfte att bedöma beteendemässiga och fysiologiska parametrar. Fällor avsedda att döda djuret skall testas i en inhägnad, särskilt i syfte att fastställa medvetslösenhet hos djuren. 5. 1. 5. När det gäller fälttesterna skall fällorna kontrolleras dagligen. 21 5. 1. 6. Effektiviteten, hos fällor avsedda att döda djuret, i fråga om att göra måldjuret medvetslöst och att döda det skall testas på djur som rör sig och som är vid medvetande genom mätningar i laboratorium, i en inhägnad eller i fält. Fällans förmåga att träffa måldjuret på vitala ställen skall bedömas. 5. 1. 7. De olika testernas inbördes ordningsföljd kan varieras i syfte att få den mest effektiva bedömningen av de fällor som testas. 5. 1. 8. Fällorna skall inte utsätta användaren för onormal fara vid normal användning. 5. 1. 9. Om det är lämpligt skall en vidare mätserie kontrolleras när fällorna testas. Fälttesterna skall omfatta undersökningar av effekterna på både målart och icke- målart. 5. 2. TESTFÖRHÅLLANDEN 5. 2. 1. Fällan skall gillras och användas enligt tillverkarens eller andras rekommendationer. 5. 2. 2. I fråga om tester i inhägnad, skall en inhägnad användas som erbjuder en lämplig miljö som gör att djuren i målgruppen kan röra sig fritt, gömma sig och uppvisa normalt beteende. Det skall vara möjligt att gillra fällor och att övervaka fångade djur. Fällan skall gillras så att hela fångstförloppet kan videofilmas med ljud. 5. 2. 3. När det gäller fälttester skall platser väljas som är representativa för dem som kommer att användas i praktiken. Eftersom fällans selektivitet och eventuella negativa effekter på icke-målarter är viktiga skäl för fälttester, kan det ibland vara nödvändigt att välja olika miljöer där chansen är stor att olika typer av icke- målarter finns. Varje fälla, hur den gillras och omgivningen skall fotograferas. Fällans identifikationsnummer skall anges på varje fotografi före och efter varje fångst. 5. 3. TESTPERSONAL 5. 3. 1. Testpersonalen skall ha lämplig utbildning och lämpliga erfarenheter. 22 5. 3. 2. I personalen skall det finnas minst en person som har erfarenhet av fällorna och som är van vid att fånga de djur som ingår i testet, samt minst en person som har erfarenhet av de beräkningsmetoder för välbefinnande för fällor avsedda att hålla kvar djuren och i metoder för att bedöma medvetslösheten i fråga om fällor avsedda att döda djuret. Bedömningen av reaktioner på yttre stimuli hos fångade djur och av motvilja mot fällorna bör till exempel göras av en utbildad person som är van vid att tolka den typen av uppgifter. 5. 4. DJUR SOM SKALL ANVÄNDAS VID TEST AV FÄLLOR 5. 4. 1. De djur som används för testerna i inhägnad skall vara friska och representativa för de djur som förmodligen fångas i vilt tillstånd. Djuren skall tidigare inte ha kommit i kontakt med den fälla som testas. 5. 4. 2. Före testet av fällor skall djuren hållas i förvar under drägliga former och få tillräckligt med vatten och mat. Djuren får inte förvaras på ett sådant sätt som kan leda till dåligt välbefinnande. 5. 4. 3. Djuren skall ha vant sig vid testmiljön innan testet startar. 5. 5. OBSERVATIONER 5. 5. 1. Beteende 5. 5. 1. 1. Observationer rörande beteende skall göras av en person med utbildning, och då särskilt när det gäller kunskaper om arternas etologi. 5. 5. 1. 2. Motvilja mot fällan kan bedömas genom att man fångar djuret i en spontant bekant situation, exponerar fällan för djuret i lämplig situation och därefter bedömer beteendet. 5. 5. 1. 3. Man måste försöka skilja på reaktioner på andra stimuli och på reaktioner på fällan eller situationen. 23 5. 5. 2. Fysiologi 5. 5. 2. 1. En del djur skall utrustas med telemetriska mätare (t. ex. för att mäta puls och andning) före testet. Djuren bör förses med mätarna så pass lång tid före testet att de hunnit vänja sig vid dem. 5. 5. 2. 2. Åtgärder bör vidtas för att begränsa otillräckliga eller partiska observationer eller mätningar, och då särskilt sådana som beror på mänsklig inblandning vid testerna. 5. 5. 2. 3. tidspunkter som är relevanta När biologisk provtagning görs (t. ex. på blod, urin, saliv) skall den utföras till fångsten och på tidsberäkningarna för de parametrar som skall bedömas. Kontrolluppgifter från djur som hålls på annat håll under goda villkor och för olika verksamheter, samt referensuppgifter efter extrema stimuli (t. ex ett provokationstest med adrenokortikotropt hormon) skall också samlas in. i förhållande basuppgifter fångsten innan sker, och 5. 5. 2. 4. Alla biologiska prov skall tas och bevaras i enlighet med bästa yrkeserfarenhet för att säkerställa att de konserveras före analysen. 5. 5. 2. 5. Analysmetoderna skall valideras. 5. 5. 2. 6. Neurologiska undersökningar som görs med hjälp av reflexer (som t. ex. smärta, ögon) i kombination med EEG-mätning och/eller VER- eller SER- mätning i fråga om fällor för dödande, skall utföras av en expert för att man skall få rätt information om djurets medvetslösenhet eller hur effektiv tekniken för att döda djuret är. 5. 5. 2. 7. Om djuren inte blir medvetslösa och förlorar känseln inom den tid som beskrivs i testprotokollet, skall de dödas på ett humant sätt. 5. 5. 3. Skador och patologi 24 5. 5. 3. 1. Varje testdjur skall undersökas noggrant i fråga om att bedöma skadorna. Röntgenundersökningar skall genomföras för att bedöma eventuella frakturer. 5. 5. 3. 2. Ytterligare noggranna patologiska undersökningar skall göras av de döda djuren. Obduktionen skall utföras av en erfaren veterinär i enlighet med vedertagen praxis. 5. 5. 3. 3. Påverkade organ och/eller områden skall undersökas makroskopiskt och histologiskt om det är lämpligt. 5. 6. RAPPORT 5. 6. 1. Rapporten skall innehålla all relevant information om experimentets utformning, vilka material och metoder som använts, samt vilka resultat som uppnåtts, och i synnerhet följande: a) b) c) d) e) f) g) h) i) j) k) En teknisk beskrivning av fällan inklusive vilket material den är tillverkad av. Tillverkarens användarinstruktioner. Beskrivning av testsituationen. Väderförhållanden, särskilt uppgifter om temperatur och snödjup. Testpersonal. Antalet djur och fällor som testas. Totalt antal fångade måldjur och icke-måldjur av varje art, och en beskrivning av deras utbredning i det aktuella området (sällsynt förekommande, vanligt förekommande eller mycket vanligt förekommande). Selektivitet. Beskrivning av uppgifter som tyder på att en fälla slagit igen och skadat ett djur utan att djuret fångats. Observationer om beteende hos djuren. Värden för de uppmätta fysiologiska parametrarna och metoderna. 25 1) Beskrivning av skador och obduktionen. m) Tiden innan djuret blir medvetslöst och förlorar känseln. n) Statistiska analyser. 26 DEL 4: FORSKNING 6. FORSKNINGSPROGRAM FOR ATT UTVIDGA NORMERNAS OMFATTNING Tillräckliga serier av mätningar av fångade djurs välbefinnande måste bedömas vid tester av fångsystem. Även om sådana mätningar, och i synnerhet fysiologiska mätningar och mätningar av beteende, inte har utvecklats och använts för flera olika arter, måste deras användning i normerna för de aktuella arterna verifieras genom vetenskapliga studier som genomförs för att bestämma basnivåer, reaktionsområden och andra relevanta värden. 6. 1. MÅL Den forskning som parterna skall gynna och uppmuntra enligt artikel 9, skall i synnerhet syfta till att fastställa de bas- och referensdata som behövs för att ange tröskelvärden för ytterligare parametrar, eller för att bedöma relevansen hos andra mätningar av välbefinnandet som inte omfattas av del 2. 3 i normerna. Hit hör ett antal beteendemässiga eller fysiologiska indikatorer. 6. 2. ARTSPECIFIKA FORSKNINGSPROGRAM För att förbättra de vetenskapliga kunskaperna inom området bedömning av fångade djurs välbefinnande, skall alla parter gynna fortsatt forskning om arterna i nedanstående tabell och se till att programmen genomförs inom den angivna tidsramen efter det att avtalet trätt i kraft. — — — — ——— —— i — — — — — - • ^ — — » — « — - » — — — > — « ^— — — — —y j — — ? — —| — — T— Art Ansvarig part Tidsram Ondatra zibethicus Europeiska gemenskapen 3 år Procyon lotor Martes zibellina Kanada Ryssland 3 år 3 år 27 6. 3. SÄRSKILDA MATNINGAR SOM SKALL STUDERAS 6. 3. 1. De parametrar som skall studeras måste i synnerhet omfatta följande: a) b) Beteende hos djuret efter fångst, även omfattande ljud, extrem panik, tiden tills djuret återgår till normalt beteende efter frisläppandet från fällan och motvilja. När det gäller tester av motvilja, måste omfattningen av undvikande av eller motviljan att närma sig fångstplatsen mätas. Fysiologiska parametrar som hjärtfrekvens och arrytmi, samt biokemiska parametrar (blod, urin eller saliv) beroende på vilken art som undersöks, som omfattar prolaktinkoncentration, kreatinkinasaktivitet, laktatdehydrogenasnivå (och, om möjligt, isoenzym 5) samt betaendorfinnivåer (om analyser har gjorts). glukokortikoidkoncentration, 6. 3. 2. Storleksordningen på reaktionerna på de fysiologiska parametrarna framgår av basnivåerna och extremvärdena samt tidsfaktorn. 6. 3. 3. Med basnivå menas kvantiteten, koncentrationen eller hastigheten för den fysiologiska variabeln när djuret inte störs av omgivningen. När det gäller fysiologiska variabler som ändras under perioder om några sekunder eller minuter, skall basnivån vara knuten till en viss verksamhet, till exempel att försöksdjuret ligger, står, går, springer eller hoppar. Med extrema nivåer avses värden som ligger nära maximi- eller minimivärdet för det aktuella djuret. De fysiologiska reaktioner som anges ovan gäller förmodligen alla däggdjur, men de exakta basnivåerna och extrema nivåerna och hur förändringarna mellan dessa måste bestämmas för varje art som testas. 6. 3. 4. Välbefinnandet är dåligt när mätningen av de fysiologiska reaktionerna ger en mätnivå som ligger långt från den normala nivån eller om nivån är ändrad under en lång period. 6. 4. ÖVERVAKNING AV FORSKNINGSPROGRAMMEN Kommittén skall övervaka och samordna den forskning som parterna gynnar och uppmuntrar i enlighet med artikel 9. 28 BILAGA II 1. Ett interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska stålgemenskapen och Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Ryssland, å andra sidan, utfärdat i Bryssel den 17 juli 1995, som trädde i kraft den 1 februari 1996. Avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryssland, å andra sidan, utfärdat på Korfu den 24 juni 1994. 3. Ett avtal om handel och handelsrelationer mellan Ryssland och Kanada som trädde i kraft den 29 december 1992. 30 BILAGA III SKILJEDOMSORGANET Dell Den klagande parten skall meddela kommittén att man önskar hänskjuta tvisten till skiljedom i enlighet med artikel 15 i avtalet. Meddelandet måste innehålla ärendet för skiljedomen och i avtalet vars tolkning eller genomförande är föremål för tvist. i synnerhet vilka bestämmelser Del 2 1. Skiljedomsorganet skall bestå av tre medlemmar. 2. Vid tvister mellan två parter, utser partema en skiljedomare var. Vid tvister mellan fler än två parter, skall parter med samma intresse tillsammans utse en skiljedomare. I bägge fallen skall de två skiljedomarna gemensamt utse en tredje skiljedomare som ordförande för skiljedomsorganet. 3. Ordföranden i skiljedomsorganet får inte a) ha samma nationalitet som någon av de tvistande parterna, b) vara anknuten till någon av de tvistande parterna, eller c) tidigare ha varit inblandad i tvisten i annan egenskap. 4. Eventuella nya utnämningar i skiljedomsorganet måste ske enligt föreskrifterna för hur skiljedomarna utses. 31 Del 3 Om ordföranden inte har utsetts inom 60 dagar efter utnämningen av skiljedomarna, kan någon av partema anhålla om att ordföranden för Internationella domstolen utser ordföranden. Del 4 1. Skiljedomsorganet skall dra upp sina regler strikt enligt bestämmelserna i avtalet, internationell rätt och avtalets mandat enligt följande: "Att, mot bakgrund av fakta och relevanta bestämmelser i avtalet (de relevanta bestämmelserna skall anges), bestämma om en part uppfyller sina skyldigheter i enlighet med avtalet och därefter fälla ett avgörande. " 2. Skiljedomsorganet måste alltid förvissa sig om att kravet är sakligt och rättsligt välgrundat. Del 5 1. 2. Om inte parterna i tvisten överenskommer om annat, skall skiljedomsorganet bestämma sin egen arbetsordning. Skiljedomsorganets arbetsordning skall ha gjorts i enlighet med den här bilagan, inom skiljedomsorganets rätt att fatta beslut och principerna för internationell rätt och praxis. Del 6 Parterna i tivsten skall underlätta skiljedomsorganets arbete och skall, i synnerhet, med alla till buds stående medel 32 a) b) ställa alla relevanta dokument, upplysningar och anordningar, enligt vad inhemsk lag tillåter, till skiljedomsorganets förfogande, och göra det möjligt för det att, när det är nödvändigt, kalla in vittnen och experter och ta del av deras vittnesmål. Del 7 Partema och skiljedomarna skall sekretesskydda all information de får i förtroende under skiljedomsorganets förhandlingar. Del 8 inklusive De tvistande parterna skall bära kostnaderna för skiljedomsförfarandena, skiljedomarnas arvoden och resekostnader samt för översättning och sekreterartjänster och övriga kostnader. Parterna skall dela kostnaderna lika. Del 9 Skiljedomsorganet får höra och avgöra motkrav, som uppkommer direkt av sakfrågan för tvisten. Del 10 Skiljedomsorganets beslut i såväl procedur- som sakfrågor i samband med tvisten skall fattas genom majoritetsröstning bland dess ledamöter. Hur ledamöterna röstar skall vara hemligt. Del 11 33 1. 2. Skiljedomsorganet skall meddela sitt avgörande senast 180 dagar efter det datum då ordföranden utses. Om de tvistande parterna godkänner det, kan skiljedomsorganet enhälligt besluta att uppskjuta avgörandet. Del 12 1. Skiljedomsorganets beslut och avgöranden måste åtföljas av en skriftlig redogörelse för dom och domskäl. 2. Eventuell tvist som uppstår beträffande tolkningen eller genomförandet av skiljedomsorganets beslut eller avgöranden kan av endera parten hänskjutas för beslut till det skiljedomsorgan som fällde det. Del 13 Skiljedomsorganets beslut och avgöranden är slutliga och bindande för de tvistande parterna. De kan inte överklagas. 34 BILAGA IV: PARTERNAS FÖRKLARINGAR 35 RYSSLANDS FÖRKLARING RÖRANDE ARTIKEL 10. 1 d Ryssland bekräftar att de undantag som beviljas i enlighet med artikel 10. 1 d i avtalet endast kommer att gälla användningen av traditionella träfällor för fångst av Martes zibelina och Mustela erminea av jägare som tillhör lokala samhällen i Sibirien och i de nordligaste och ostligaste regionerna. Ryssland bekräftar också att djur som fångas med dessa fångstmetoder utgör högst 1,4 % (för Martes zibelina) respektive 3,5 % (för Mustela erminea) av det totala antalet av dessa arter som fångas i Ryssland. 36 EUROPEISKA GEMENSKAPENS OCH RYSSLANDS GEMENSAMMA FÖRKLARING RÖRANDE ARTIKEL 4. 2 SAMT ARTIKEL 15 Europeiska gemenskapen och Ryssland är eniga om att bestämmelserna i artikel 15 i detta avtal har företräde framför motsvarande bestämmelser i interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålgemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Ryssland, å andra sidan, utfärdat i Bryssel den 17 juli 1995 och som trädde i kraft den 1 februari 1996 ("interimsavtalet) och avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryssland, å andra sidan, utfärdat på Korfu den 24 juni 1994 ("PCA"). Europeiska gemenskapen och Ryssland kommer att se över situationen om åtgärder vidtas enligt artikel 27. 4 i interimsavtalet och/eller artikel 101 i PCA. 37 RYSSLANDS FÖRKLARING RÖRANDE ETT SÄRSKILT FÖRBUD MOT ANVÄNDNING AV KONVENTIONELLA RÄVSAXAR AV STÅL Som ett erkännande av målsättningarna med avtalet om internationella normer för humana fångstmetoder (nedan kallat avtalet) förbinder sig Ryssland att förbjuda användning av konventionella rävsaxar av stål, som är den enda typ av rävsaxar som just nu används i Ryssland, senast den 31 december 1999, under förutsättning att internationell ekonomisk hjälp finns att tillgå för att täcka en tillräckligt stor del av kostnaderna för att byta ut den här typen av fällor. Om ekonomisk hjälp inte finns att tillgå förbinder sig Ryssland att förbjuda användningen av konventionella rävsaxar av stål kraft. att inom avtalet efter trätt fyra år i 38 KANADAS FÖRKLARING RÖRANDE ETT SNABBARE AVSKAFFANDE AV KONVENTIONELLA RÄVSAXAR AV STÅL Som ett erkännande av avtalet om internationella normer för humana fångstmetoder (nedan kallat avtalet), och i enlighet med artikel 7 i avtalet, tillkännager Kanada följande: 1. Användning av alla typer av rävsaxar kommer att förbjudas i Kanada för nedanstående arter det datum avtalet träder i kraft: Martes americana Martes pennanti Mustela erminea Taxidea taxus Castor canadensis Lutra canadensis Ondatra zibethicus a) Med utgångspunkt från tillgängliga testresultat skall användningen av konventionella rävsaxar av stål förbjudas för övriga kanadensiska arter som finns förtecknade i bilaga I till avtalet. Dessa är följande arter: Canis latrans Canis lupus Felis rufus Lynx canadensis Procyon lotor b) Detta förbud skall träda i kraft i) ii) i slutet av hela fältförsöksäsongen som startar i oktober 1999, eller i slutet av den genomförande, i enlighet med punkt 2 c, tidsperiod som erfordras för försök och beroende på vilken av dessa som infaller sist. Den "tidsperiod som erfordras för försök och genomförande" som nämns c) i punkt 2 b ii omfattar två hela fältförsökssäsonger samt ett år efter det att den andra fältförsäkssäsongen är slut, med början efter Europeiska unionens råds slutförhandlingar om avtalet. d) I Kanada löper en fältförsökssäsong (omnämd i punkt 2 b i och punkt 2c) från den 1 oktober till den 31 mars. Med hänsyn till punkt 2 b skall den här förklaringen gälla mellan Europeiska unionens råds slutförhandlingar av avtalet och avtalets ikraftträdande så länge Europeiska gemenskapen tillämpar avtalet (inbegripet deklarationerna i bilagorna, för större säkerhet) i enlighet med avtalsvillkoren. 39 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FÖRKLARING SOM SKALL LÄGGAS TILL AVTALET Europeiska gemenskapen inser att undertecknandet av avtalet om internationella normer för humana fångstmetoder är ett stort och viktigt steg i riktning mot att säkerställa en tillräckligt hög nivå av välbefinnande för fångade djur. Gemenskapen bekräftar därför att den inte kommer att vidtaga några åtgärder för att genomföra rådets förordning 3254/91 under den tid som rimligen behövs för de övriga partema att ratificera avtalet och, efter ratificeringen, så länge som avtalet gäller och genomförs i enlighet med bestämmelserna. 40 ISSN 1024-4506 KOM(97) 251 slutlig DOKUMENT SV 02 03 14 Katalognummer : CB-CO-97-264-SV-C ISBN 92-78-20797-7 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive amending Directive 94/ 58/EC on the minimum level of training of seafarers (COM(96) 0470 C4-0550/96 96/0240(SYN))

eurovoc_concepts:
crew
international convention
maritime safety
maritime transport
professional qualifications
third country
vocational training

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1960/97 del Katerina DASKALAKI a la Comisión. Violación de los derechos de la Sra.Eleni Foka, maestra de profesión

eurovoc_concepts:
Cyprus
Greece
Türkiye
health care
human rights
occupied territory


title: Bescluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 34/97 vom 29. Mai 1997 über die Änderung des Anhangs XVIII (Sicherheit und Gesundheitsschutz am Arbeitsplatz, Arbeitsrecht sowie Gleichbehandlung von Männern und Frauen) des EWR-Abkommens

eurovoc_concepts:
European Economic Area
chemical product
dangerous substance
health risk
occupational health
occupational medicine
occupational safety

formats: html pdfa1b print


title: Richtlinie 97/23/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 29. Mai 1997 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über Druckgeräte

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
pressure equipment
safety standard


title: Resolución sobre los aspectos sociales de la vivienda

eurovoc_concepts:
homelessness
housing
housing policy
marginalisation
social rights
socially disadvantaged class