title: Propuesta de decisión del Consejo por la que se concede una ayuda macrofinanciera a Bulgaria

eurovoc_concepts:
Bulgaria
aid policy
economic policy
financial aid

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS ir •Ir •Ér à ir £ Bruselas, 22. 05. 1997 COM(97) 234 final 97/0143 (CNS) Propuesta de DECISION DEL CONSEJO por la que se concede una ayuda macrofinanciera a Bul Liaría (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS 1. INTRODUCCIÓN A raíz de varios contactos preliminares mantenidos con la Comisión, Bulgaria presentó su solicitud de ayuda macrofinanciera a la Comunidad y al Grupo de 24 países industrializados en una reunión de alto nivel del Grupo Consultivo del G-24 que se celebró el 8 de abril en Bruselas y fue organizada conjuntamente por el Banco Mundial y la Comisión Europea. La solicitud de ayuda va destinada al programa económico del Gobierno que constituye la base de un acuerdo de derechos de giro de 14 meses aprobado el 11 de abril por el Consejo de Administración del Fondo Monetario Internacional (FMI). Lo que pretendía la reunión del Grupo Consultivo del G-24 era pasar revista al pasado y el futuro del plan de estabilización y reforma de Bulgaria y garantizar la financiación exterior que se necesita para la ejecución del programa gubernamental. A la luz de un acuerdo de principio del Consejo, la Comisión anunció en la reunión su intención de proponer una ayuda macrofinanciera de la Comunidad de un máximo de 250 millones de ecus para Bulgaria. Otros donantes bilaterales también han dado signos preliminares de su intención de colaborar. Las relaciones de Bulgaria con la Unión Europea se rigen por el Acuerdo de Asociación que entró en vigor el 1 de febrero de 1995. El 14 de diciembre de ese mismo año, Bulgaria presentó su solicitud de adhesión a la Unión Europea, solicitud que está siendo estudiada actualmente por la Comisión. El Consejo ha otorgado dos créditos macrofinancieros previos a Bulgaria, en ambos casos en el contexto de programas de ajuste económico que cuentan con el apoyo del FMI. En 1991 se decidió la concesión de un primer préstamo de 290 millones de ecus, que se desembolsó en dos tramos en 1991 y 1992. En octubre de 1992 se concedió un segundo préstamo, que se hizo efectivo con mucho retraso, como consecuencia de varias deficiencias en la planificación. En 1994 se desembolsó un primer tramo, mientras que el segundo no lo fue hasta 1996. 2. SITUACIÓN ECONÓMICA Y AVANCES EN EL PROGRAMA DE ESTABILIZACIÓN Y REFORMA Bulgaria está empezando a superar sus graves dificultades económicas y sociales. Tras un periodo de gran inestabilidad en 1996, en el que el PIB descendió casi un 10%, y en las primeras semanas de 1997, cuando la población hubo de soportar una fase de hiperinflación, se ha avanzado mucho y con rapidez en la recuperación de una cierta estabilidad económica y política. La transición de Bulgaria a la economía de mercado ha sido especialmente difícil. El país inició la reforma económica en condiciones excepcionalmente desfavorables. La economía centralizada había dejado en herencia un sector de industria pesada excesivamente desarrollado, basado, en parte, en un suministro energético a precios artificialmente bajos, una normativa medioambiental laxa y en el olvido sistemático del sector agrario, que tradicionalmente había sido competitivo. A partir de 1990, el país sufrió también una serie de graves conmociones procedentes del exterior: el colapso del comercio con el Comecon y especialmente con la URSS, del que Bulgaria era especialmente dependiente; la necesidad de importar energía a precios del mercado mundial para sustituir los suministros soviéticos a bajo precio; la imposibilidad de acceder a créditos comerciales como consecuencia de la moratoria unilateral declarada sobre la deuda exterior declarada en marzo de 1990; las consecuencias de los embargos internacionales sobre Irak y Serbia. En estas difíciles circunstancias, Bulgaria comenzó tarde, aunque con valentía, su proceso de reforma económica. Se liberalizaron los precios de la mayoría de los productos, se redujeron drásticamente las subvenciones, se introdujo un tipo de cambio flotante y se eliminó el monopolio estatal sobre el comercio exterior. Asimismo, se avanzó mucho en el establecimiento de la base normativa para crear una economía de mercado, dado que a mediados de 1992 ya se había establecido la mayor parte del marco jurídico. No obstante, los cambios estructurales se producían con lentitud. Los avances iniciales logrados en la reestructuración de las empresas estatales se paralizaron cuando comenzó a romperse el consenso político y social que había existido en torno a la reforma. Sin embargo, dio la impresión de que el acuerdo alcanzado en 1994 entre Bulgaria y sus bancos comerciales acreedores sobre una operación de reducción de la deuda y su servicio (DDSR) supuso una inyección de confianza y Bulgaria disfrutó de dos años de relativa bonanza económica. El PIB creció en términos reales un 1,8% y un 2,6% en 1994 y 1995, respectivamente. A mediados de 1996, la inflación anual había descendido por debajo del 30%. La recuperación económica no tuvo una base estructural sólida, debido a la falta de reformas estructurales. A partir de la segunda mitad de 1995 comenzó a hacerse patente que la recuperación era insostenible. Descendió la producción industrial, se debilitó la balanza de pagos y a principios de 1996 la moneda nacional empezó a sufrir presiones en los mercados de divisas. Los ciudadanos perdieron la confianza en el sistema bancario, retiraron sus ahorros y los convirtieron en dólares, con lo que se inició un proceso de depreciación pronunciada de la leva. Este fenómeno continuó hasta febrero de este año, momento en el que el lev había perdido el 95% de su valor de abril de 1996 en relación con las divisas. La hiperinflación redujo el valor real de los salarios y las pensiones a niveles lamentables: a principios de 1997, el salario mensual medio era inferior a 15 USD, mientras la pensión media no superaba los 4 USD. En respuesta a esta situación desesperada, la Unión Europea decidió asignar 20 millones de ecus del programa PHARE a un programa especial de ayuda al sistema de seguridad social. 3. EL PROGRAMA ECONÓMICO A MEDIO PLAZO DE BULGARIA A raíz de la grave crisis económica del invierno 1996/97, ha surgido un nuevo consenso en torno a las reformas de mercado. Con carácter excepcional, el Gobierno provisional que se formó hasta la celebración de elecciones el 19 de abril recibió el mandato de negociar un acuerdo con instituciones financieras internacionales y otros prestamistas, con objeto de lograr su apoyo a un programa de reformas económicas. las El programa económico del Gobierno, que constituyó la base para el acuerdo con el FMI, obliga a Bulgaria a la adopción de un acuerdo para el establecimiento de una junta de interventores, probablemente en junio de este año. La introducción de la junta de interventores implica la fijación del tipo de cambio y limitar el importe de moneda nacional en circulación mediante una garantía del Banco Central para cambiar moneda nacional por divisas, al tipo de cambio fijado. El éxito de esta política depende fundamentalmente de que el Gobierno aplique una política fiscal responsable. El programa consta también de objetivos ambiciosos relacionados con la rápida privatización de los sistemas empresarial y bancario, la liberalización de precios y la reforma del sector agrario. Se espera que este paquete de reformas estructurales de gran calado cuente con la ayuda del Banco Mundial mediante un préstamo para el ajuste estructural de los sectores financiero y empresarial. Otros préstamos del Banco Mundial se destinarán a la reestructuración del sector agrario y la mejora de la red de seguridad social. Se ha previsto que antes de que finalice 1998 se haya culminado el proceso de privatización de las empresas y bancos estatales. Habida cuenta de que la confianza en el buen funcionamiento del sector bancario es otra de las claves para funcione adecuadamente el acuerdo sobre el establecimiento de una junta de interventores, se han de reforzar gradualmente las condiciones de adecuación del capital, de forma que todos los bancos tendrán que cumplir los requisitos de Basilea sobre adecuación de capital antes de mediados de 1998. También se fomentará la inversión extranjera en los sectores bancario y empresarial. Se ha iniciado la ejecución del programa con la liberalización de casi todos los precios, salvo los de cinco alimentos básicos, para los que se han establecido límites estrictos a las subvenciones presupuestarias. Las autoridades han aumentado drásticamente los precios de los carburantes y los servicios públicos, con el fin de frenar las pérdidas de las empresas públicas en estos sectores. En el sector agrario, se acelerará la restitución de tierras. Se espera que este fenómeno, unido a la liberalización de precios y a la privatización generalizada, contribuya al desarrollo de un mercado de la tierra y a la recuperación de la producción agraria. El mercado de la tierra se fomentará también mediante la reforma legislativa, que facilitará el arrendamiento y la hipoteca del suelo agrícola. 4. EVOLUCIÓN DE LA BALANZA DE PAGOS Y NECESIDADES DE FINANCIACIÓN Desde la operación DDSR, Bulgaria ha reembolsado puntualmente su deuda exterior. Se estima que en 1996 la balanza de pagos por cuenta corriente registró un pequeño superávit. Se espera que esta tendencia continúe en 1997 y 1998. Las dificultades de la balanza de pagos de Bulgaria se concentran en la cuenta de capital. En 1996, se registró una cuantiosa salida de capitales como consecuencia de la pérdida de confianza en el sistema bancario. Aunque este fenómeno no debería volver a producirse, Bulgaria ha de hacer frente a una salida neta de capital en los próximos años, debido a la amortización de la deuda exterior, que se espera sólo quede compensada parcialmente por la entrada de inversión exterior directa. En la actualidad, Bulgaria no puede lograr fondos en los mercados internacionales de capitales. Si ello se une a la necesidad de reconstituir las reservas de divisas del Banco Central, todo junto genera un déficit financiero externo para 1997-1998 de unos 1 900 millones de USD. En apoyo del programa de reformas de Bulgaria, el 11 de abril el Fondo Monetario Internacional concedió a Bulgaria un acuerdo de derechos de giro de catorce meses por un importe de 372 millones de DEG (510 millones de USD) y un giro propuesto de 107 millones de DEG (148 millones de USD) en el marco del componente de cereales del Servicio de financiamiento compensatorio y para contingencias (SFCC). Además, se espera que el Banco Mundial comprometa un importe superior a 250 millones de USD en forma de dos préstamos destinados al ajuste estructural en los sectores financiero y empresarial, un crédito para el ajuste estructural en el sector agrario y ayuda para la reforma del sistema de seguridad social. Está previsto recaudar otros 400 millones de USD del proceso de privatizaciones. Teniendo esto en cuenta, junto a las aportaciones del FMI y el Banco Mundial, el déficit financiero residual restante se estima en 550 millones de USD para el periodo de ejecución del programa. Si no se pudiera enjugar este déficit, se vería enormemente mermada la capacidad de Bulgaria para llevar a cabo su programa de ajuste estructural y hacer frente a sus obligaciones financieras exteriores. Ni que decir tiene que podrían fracasar antes de ponerse en marcha los intentos por relanzar la reforma económica en Bulgaria. Si así fuera, quienes apoyan el proceso de reformas verían sus posiciones seriamente minadas. Aunque el éxito del programa del Gobierno búlgaro depende, en primer lugar, de su correcta ejecución por parte de las autoridades nacionales, también es preciso que la comunidad responda adecuadamente. Para la credibilidad de la Unión, es importante que ofrezca a un País Asociado y futuro miembro de la Unión en potencia la ayuda que necesita. internacional, y especialmente la Comunidad Europea, 5. NUEVA AYUDA MACROFINANCIERA PROPUESTA PARA BULGARIA Y PRINCIPALES CARACTERÍSTICAS DEL CRÉDITO La Comisión propone que la Comunidad ponga a disposición de Bulgaria un crédito destinado a la balanza de pagos por un importe máximo de 250 millones de ecus, con una duración máxima de 10 años. La vigencia propuesta es coherente con las previsiones a medio y largo plazo para la balanza de pagos de Bulgaria, que se espera haya de hacer frente a importantes necesidades financieras en los próximos años. La ayuda se haría efectiva en el contexto del actual acuerdo de derechos de giro con el FMI y serviría de complemento a otros recursos facilitados por las instituciones financieras internacionales y los donantes bilaterales. La ayuda se entregaría en dos tramos, siempre que el programa macroeconómico del país tuviese un comportamiento satisfactorio, con arreglo al acuerdo celebrado con el FMI, y se haya avanzado en el capítulo de reformas estructurales. Ello implicará la observancia de una serie de criterios prácticos que se acordarán entre las autoridades búlgaras y la Comisión, tras consultar al Comité Monetario. Su aplicación efectiva se llevará a cabo con la condición de que Bulgaria siga haciendo frente a sus obligaciones financieras externas. Como ya sucediera en el caso de operaciones similares destinadas a otros países asociados, la Comunidad obtendrá los fondos mediante un empréstito en el mercado con una garantía sobre el presupuesto general. A continuación, la Comunidad concertará el préstamo con Bulgaria. Las operaciones de empréstito y de préstamo se corresponderán perfectamente y no existirá ningún riesgo comercial para la Comunidad. De acuerdo con el mecanismo del Fondo de Garantía, desde un punto de vista presupuestario, la Decisión de conceder a Bulgaria ayuda por un valor máximo de 250 millones de ecus implicaría dotar al Fondo de una reserva de 37,5 millones de ecus. Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO por la que se concede una ayuda macrofinanciera a Bulgaria EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 235, Vista la propuesta de la Comisión1, Visto el dictamen del Parlamento Europeo2, Considerando que la Comisión ha consultado al Comité Monetario antes de presentar su propuesta; Considerando que Bulgaria ha emprendido reformas económicas básicas y está realizando considerables esfuerzos para implantar un modelo de economía de mercado; Considerando que Bulgaria y la Comunidad Europea han celebrado un Acuerdo Europeo que establece una relación de asociación; Considerando que, mediante la Decisión 91/311/CEE3, el Consejo decidió conceder a Bulgaria ayuda financiera a medio plazo por un importe de 290 millones de ecus, para que este país pudiera disponer de una balanza de pagos sostenible, y que, mediante la Decisión 92/511/CEE4, el Consejo decidió conceder a Bulgaria una nueva ayuda por un importe de 110 millones de ecus; Considerando, sin embargo, que en Bulgaria se necesitan nuevas medidas de ajuste y reforma que refuercen el sector financiero y aceleren las privatizaciones; Considerando que, en abril de 1997, Bulgaria celebró un acuerdo con el Fondo Monetario Internacional (FMI) sobre un programa económico que contará con el apoyo de un acuerdo de derechos de giro; Considerando que las autoridades de Bulgaria han solicitado asistencia financiera a las entidades financieras internacionales, la Comunidad y otros donantes bilaterales; y que, i 2 3 DO N°L 174, 3. 7. 1991, p. 36. 4 DO N°L 317, 31. 10. 1992, p. 94. además de la financiación estimada que podrían facilitar fuentes privadas, el FMI y el Banco Mundial, queda por cubrir a lo largo de la vigencia del programa un déficit financiero residual de unos 550 millones de USD, con objeto de potenciar la situación de las reservas del país y contribuir al logro de los objetivos políticos anejos al plan de reforma del Gobierno; Considerando que un nuevo crédito a largo plazo de la Comunidad a Bulgaria es un instrumento adecuado para contribuir a la balanza de pagos y reforzar la situación de las reservas del país; Considerando que es conveniente que la gestión del préstamo comunitario corra a cargo de la Comisión; Considerando que, para la adopción de la presente Decisión, el Tratado no prevé poderes distintos a los conferidos por el artículo 235; HA ADOPTADO LA SIGUIENTE DECISIÓN: Artículo 1 1. 2. 3. 1. 2. La Comunidad concederá a Bulgaria un préstamo a largo plazo por un importe máximo de 250 millones de ecus de principal y una duración máxima de 10 años, con objeto de garantizar una situación sostenible de la balanza de pagos y reforzar las reservas del país. A tal fin, la Comisión queda habilitada para obtener, mediante empréstito en nombre de la Comunidad Europea, los recursos necesarios, que se pondrán a disposición de Bulgaria en forma de préstamo. La Comisión administrará dicho préstamo en estrecha colaboración con el Comité Monetario y de forma coherente con cualquier acuerdo a que lleguen el Fondo Monetario Internacional y Bulgaria. Artículo 2 La Comisión queda facultada para acordar con las autoridades de Bulgaria, tras consultar al Comité Monetario, las medidas económicas a que se supedita el préstamo, que deberán ser coherentes con los acuerdos mencionados en el apartado 3 del artículo 1. La Comisión comprobará periódicamente, en colaboración con el Comité Monetario y en estrecha coordinación con el Fondo Monetario Internacional, que la política económica de Bulgaria se ajusta a los objetivos del préstamo y se cumplen las condiciones a que está sujeto. Artículo 3 1. El préstamo se pondrá a disposición de Bulgaria en dos tramos. Siempre que se cumpla lo establecido en el artículo 2, el primer tramo se liberará cuando se haya llevado a cabo la primera revisión del acuerdo sobre derechos de giro acordado con el Fondo Monetario Internacional. 2. Siempre que se cumpla lo establecido en el artículo 2, el segundo tramo se liberará siempre que se desarrolle satisfactoriamente el acuerdo sobre derechos de giro y no antes de que haya transcurrido un trimestre después de la liberalización del primer tramo. 3. Los fondos serán pagaderos al Banco Nacional de Bulgaria. Artículo 4 1. 2. 3. 4. 5. Las operaciones de préstamo y empréstito citadas en el artículo 1 se efectuarán utilizando la misma fecha valor y no obligarán a la Comunidad Europea a intervenir en la reprogramación de vencimientos, ni a asumir riesgos de tipos de interés o de cambio, u otro tipo de riesgos comerciales. La Comisión adoptará las medidas necesarias, si Bulgaria así lo solicita, para incluir en las condiciones del préstamo una cláusula de reembolso anticipado, así como para su ejercicio efectivo. A petición de Bulgaria y cuando las circunstancias permitan obtener mejores tipos de interés para los préstamos, la Comisión podrá proceder a refinanciar total o parcialmente sus empréstitos iniciales o a reestructurar las condiciones financieras correspondientes. Dicha refinanciación o reestructuración deberá efectuarse con arreglo a las condiciones fijadas en el apartado 1 y no deberá tener como efecto la ampliación de la duración media del empréstito afectado o el incremento del importe del capital pendiente en la fecha en que se efectúe la refinanciación o reestructuración, calculado según el tipo de cambio vigente en esa fecha. Todos los gastos a que haya de hacer frente la Comunidad en la formalización y realización de la operación a que se refiere la presente Decisión, correrán a cargo de Bulgaria. Al menos una vez al año se informará al Comité Monetario de las operaciones mencionadas en los apartados 2 y 3. Artículo 5 Al menos una vez al año, la Comisión remitirá al Parlamento Europeo y al Consejo un informe en el que se evalúe la aplicación de la presente Decisión. Hecho en , Por el Consejo El Presidente FICHA DE FINANCIACIÓN 1. Título de la operación Ayuda macrofinanciera a Bulgaria. Partida presupuestaria La partida BO-2132 refleja la garantía presupuestaria asociada al préstamo comunitario a Bulgaria(que se creará mediante un presupuesto rectificativo y/o suplementario). Fundamento jurídico Artículo 235 del Tratado. Descripción y justificación de la acción a) Descripción de la acción Concesión de un préstamo comunitario (que se ha de financiar mediante empréstitos comunitarios en los mercados internacionales de capitales), de un importe máximo de 250 millones de ecus, destinado a contribuir a las medidas de ajuste y reforma de Bulgaria. b) Justificación de la acción La viabilidad de las reformas económicas de Bulgaria depende, en gran medida, de la ayuda financiera exterior procedente de fuentes oficiales. Clasificación del gasto Obligatorio Naturaleza del gasto Posible activación de la garantía presupuestaria sobre el préstamo comunitario destinado a financiar el crédito a Bulgaria. Repercusión financiera a) Método de cálculo Se propone una partida pro memoria, puesto que no pueden calcularse a priori ni el importe ni el momento en que se vaya a recurrir a esta línea presupuestaria y, además, es de esperar que no se tenga que recurrir a ella. b) Repercusión de la acción en ¡os créditos de operaciones Sólo en el caso de que se tenga que recurrir efectivamente a la garantía. c) Financiación de los gastos de operaciones En caso de que se haya de recurrir a la garantía presupuestaria: - Recurso al Fondo de Garantía establecido en el Reglamento (CE, EURATOM) N° 2728 del Consejo de 31 de octubre de 1994. - En caso de que el Fondo de Garantía no dispusiera de suficientes recursos, los pagos adicionales se dotarían mediante transferencia: • de cualquier margen remanente en la Reserva para garantías; • de cualesquiera pagos atrasados al presupuesto para los que se haya activado la garantía presupuestaria (en el marco de lo dispuesto en el apartado 3 del artículo 27 del Reglamento financiero); • de cualquier margen disponible dentro del límite máximo de la categoría 4 de las perspectivas financieras o su reutilización. - A fin de cumplir con sus obligaciones, la Comisión puede garantizar el servicio de la deuda provisionalmente con fondos propios. En tal caso, se aplicará el artículo 12 del Reglamento (CEE, Euratom) n° 1552/89 del Consejo, de 29. 5. 1989. 8. Medidas de prevención del fraude Los fondos no se abonarán directamente al Banco Central del país beneficiario hasta que los servicios de la Comisión hayan verificado, tras consultar al Comité Monetario y conjuntamente con los servicios del FMI y el Banco Mundial, que las políticas macroeconómicas aplicadas en estos países son satisfactorias y se cumplen las condiciones específicas que se piden para la concesión de la ayuda. 9. Elementos de análisis de rentabilidad a) Fundamentos de la operación y objetivos específicos Mediante el apoyo a las medidas de reforma macroeconómica del país beneficiario y al completar la financiación facilitada por la comunidad internacional a este país en el contexto de los programas autorizados del FMI, esta ayuda contribuirá al proceso de transición hacia una economía 10 de mercado, mejorará las perspectivas de crecimiento y mitigará el descontento social. b) Seguimiento y evaluación Esta ayuda presenta carácter macroeconómico y su seguimiento y evaluación se llevan a cabo en el marco del programa de ajuste y reforma que, concebido con la colaboración del FMI, está aplicando el país beneficiario. Los servicios de la Comisión efectuarán el seguimiento de la acción basándose en un sistema de indicadores macroeconómicos y de política estructural que tendrán que negociarse con las autoridades del país beneficiario. Por otra parte, los servicios de la Comisión se mantendrán en estrecho contacto con los servicios del FMI y el Banco Mundial y harán uso de la evaluación que tales instituciones efectúen sobre los logros del país beneficiario en cuanto a estabilización y reforma. En la propuesta de Decisión del Consejo se prevé la presentación de un informe anual al Parlamento Europeo y al Consejo, que incluirá una evaluación de la ejecución de esta operación. 10. Gasto administrativo La presente acción es de carácter excepcional y no implicará un aumento del número de efectivos de la Comisión. 11 ANEXO RECURSOS PRESUPUESTARIOS NECESARIOS PARA LA CONSTITUCIÓN DEL FONDO DE GARANTÍA EN 1997 Y MARGEN CON ARREGLO A LA RESERVA PARA PRÉSTAMOS Y GARANTÍA DE PRÉSTAMOS DESTINADOS A TERCEROS PAÍSES (EN MILLONES DE ECUS) Base de cálculo Constitución del fondo 1 Margen de reserva Operaciones Operaciones decididas Ayuda vinculada a proyectos BEI/MED BEI/PVDALA HEI/SIJDÁFRICA BEI/Renovación de mandatos 4 Ayuda macroflnandera lvslovaquia (cancelación) Bielorrusia (suspensión) Operaciones propuestas Ayuda vinculada a proyectos BEI/Turquía5 BEI/ARYM 6 BEI/Croacia7 Ayuda macrofinanciera Georgia, Armenia y, si procede, Tayiquistán ' ARYM9 Bulgaria 9 329 330,7 336,0 327,8 97,3 115,5 119,3 103,5 98,3 90,9 65,4 59,4 21,9 -14 -38 55 1536,5 -130 -25 105 35 49 170 40 250 -1,71 -5,32 8,25 230,48 •18,20 -3,75 15,75 5,25 7,35 25,50 6,00 37,50 Con arreglo a las normas sobre constitución de fondos previstas en el Reglamento (CE,EURATOM) n° 2728/94 del Consejo, de 31 de octubre de 1994. Tras un primer giro del Fondo de Garantía y de acuerdo con el articulo 5 del Reglamento, la tasa de constitución de fondos para nuevas operaciones se incrementó del 14% al 15% en 1995. Las nuevas operaciones de ayuda macrofinanciera se financiaron a una tasa del 15%. Reserva de 1997, con arreglo a las previsiones financieras. Correcciones de los importes que se han de transferir al Fondo, con arreglo a lo estipulado en el Anexo del Reglamento n° 2728/94 del Consejo. Decisión del Consejo de 14 de abril de 1997. Propuesta de Reglamento del Consejo relativo a una acción especial de cooperación financiera en favor de Turquía (COM (95) 389 final). Propuesta de Decisión del Consejo relativa a la celebración de un acuerdo cooperación con ARYM (COM (96) 533 final), de 25 de noviembre de 1996. Acuerdo de cooperación CE/Croacia (SEC (95) 180/final). Negociaciones suspendidas desde el verano de 1995. Por consiguiente, es poco probable que esta operación se lleve a cabo en 1997. Propuesta de la Comisión de Decisión del Consejo (COM (97) 24 final), de 3 de febrero de 1997. Propuesta de la Comisión u ISSN 0257-9545 COM(97) 234 final DOCUMENTOS ES 01 il N" de catálogo : CB-CO-97-225-ES-C ISBN 92-78-19796-3 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 912/97 of 22 May 1997 fixing the export refunds on eggs

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1709/97 von Hiltrud BREYER an den Rat. Stromeinspeisegesetz

eurovoc_concepts:
Germany
clean technology
electrical energy
energy policy
energy production
environmental protection
price of energy
renewable energy
research and development
wind energy

formats: html pdf print

text: C 76/46 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 11. 3. 98 (98/C 76/126) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1713/97 von Hiltrud Breyer (V) an den Rat (22. Mai 1997) Betrifft: Stromeinspeisegesetz Erneuerbare Energien spielen fu¤r den Umwelt- und Klimaschutz eine herausragende Rolle. Diese Tatsache wurde zuletzt durch das Gru¤nbuch fu¤r EE nachdru¤cklich besta¤tigt (KOM(96)576 endg. ). Wirkungsvolle Ma(cid:223)nahmen zur Fo¤rderung und raschen Markteinfu¤hrung EE sind daher unumga¤nglich. In Deutschland gibt es mit dem Stromeinspeisungsgesetz fu¤r EE seit Jahren ein solches effizientes Instrument, mit dem innerhalb von sechs Jahren mehr als 1. 600 MW Windkraftleistung installiert werden konnten. Der Erfolg dieser gesetzlichen Ma(cid:223)nahme ist unbestreitbar, rief aber gleichzeitig den Widerstand der monopolistisch strukturierten deutschen Energiewirtschaft hervor, die plo¤tzlich unliebsame Konkurrenz auf Erzeugerseite bekam. 1. Wie bewertet der Ministerrat die beihilfenrechtliche Auseinandersetzung um das Stromeinspeisungsgesetz und das Schreiben von Kommissar Van Miert an den deutschen Bundeswirtschaftsminister, datiert vom 26. 10. 1996? 2. Teilt der Ministerrat die Ansicht, da(cid:223) das in Artikel 130r (2) EGV festgeschriebene Verursacherprinzip die Schaffung von Mechanismen erlaubt, die eine Umlage der mo¤glichen Zusatzkosten einer umweltfreundlichen Energieerzeugung auf alle Stromkunden erlauben, so wie es etwa das Stromeinspeisungsgesetz fu¤r erneuerbare Energien in Deutschland vorsieht? 3. Wie bewertet der Ministerrat die Rolle erneuerbarer Energien zur Erfu¤llung der Klimaschutzverpflichtun- gen der Europa¤ischen Union? Sind zur Erfu¤llung dieser Aufgabe nicht besondere Fo¤rderma(cid:223)nahmen zur Markteinfu¤hrung erneuerbarer Energien notwendig? Gemeinsame Antwort auf die Schriftlichen Anfragen E-1707/97, E-1709/97, E-1711/97 und E-1713/97 (25. September 1997) 1. Der Rat stimmt mit der Frau Abgeordneten darin u¤berein, da(cid:223) die erneuerbaren Energien bei den Bemu¤hungen der Gemeinschaft und der Mitgliedstaaten um den Schutz der Umwelt eine wichtige Rolle spielen. In seinem gemeinsamen Standpunkt betreffen die U¤ berpru¤fung des Programms der Europa¤ischen Gemeinschaft fu¤r Umweltpolitik und Ma(cid:223)nahmen im Hinblick auf eine dauerhafte und umweltgerechte Entwicklung › (cid:132)Fu¤r eine dauerhafte und umweltgerechte Entwicklung(cid:147) (1) › hat der Rat Priorita¤ten fu¤r den Energiesektor vorgeschlagen. Zu diesen geho¤ren die Fo¤rderung der Energieeffiziens und des rationellen Energieeinsatzes sowie die Unterstu¤tzungder Entwicklung und Anwendung von energiesparenden Technologien und Verfahrens- weisen, einschlie(cid:223)lich der erneuerbaren Energietra¤ger und der Kraft-Wa¤rme-Kopplung durch entsprechende Programme und Ma(cid:223)nahmen, Sensibilisierungs- und Informationsma(cid:223)nahmen, sowie die Erarbeitung von Kriterien fu¤r die U¤ berpru¤fung von Subventionssystemen, um nachteilige Anreize zu beseitigen. Ferner entha¤lt die von den fu¤r Energiefragen zusta¤ndigen Ministern auf der Tagung des Rates vom 27. Mai 1997 verabschiedete Entschlie(cid:223)ung des Rates betreffend die erneuerbaren Energiequellen den Standpunkt des Rates zu verschiedenen Fragen im Zusammenhang mit den erneuerbaren Energiequellen und insbesondere zu den Fragen, die im Gru¤nbuch der Kommission fu¤r eine Gemeinschaftsstrategie (cid:132)Energie fu¤r die Zukunft: erneuerbare Energiequellen(cid:147) aufgeworfen werden. In der Entschlie(cid:223)ung wird eine Reihe von Ma(cid:223)nahmen aufgefu¤hrt, mit denen der Verbrauch an Energie aus erneuerbaren Energiequellen gesteigert werden ko¤nnte. Dazu geho¤ren Aktionen und Ma(cid:223)nahmen betreffend Forschung, Entwicklung und Demonstration sowie die Marktbedingun- gen, die Verbraucheraufkla¤rung und die Vertrauensbildung und schlie(cid:223)lich die Koordinierung und die Erfolgskontrolle. In der Entschlie(cid:223)ung wird ferner festgestellt, da(cid:223) eine aktive Politik seitens der Regierungen der Mitgliedstaaten und auf Gemeinschaftsebene erforderlich ist, um die Wettbewerbsfa¤higkeit von erneuerba- ren Energiequellen zu verbessern. Der Rat ist sich also durchaus der Anstrengungen bewu(cid:223)t, die erforderlich sind, wenn der Richtwert einer Verdoppelung des Gesamtanteils der erneuerbaren Energiequellen bis zum Jahre 2010 erreicht werden soll


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 920/97 av den 22 maj 1997 om fastställande av det högsta exportbidraget för helt slipat mellankornigt ris och helt slipat långkornigt A-ris, inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 1631/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 919/97 DER KOMMISSION vom 22. Mai 1997 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1630/96


title: VERORDENING (EG) Nr. 916/97 VAN DE COMMISSIE van 22 mei 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: VERORDENING (EG) Nr. 918/97 VAN DE COMMISSIE van 22 mei 1997 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van rondkorrelige volwitte rijst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1629/96


title: Vorschlag für einen Beschluß des Rates über eine Finanzhilfe für Bulgarien

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 22. 05. 1997 KOM(97) 234 endg. 97/0143 (CNS) Vorschlag für einen BESCHLUSS DES RATES über eine Finanzhilfe für Bulgarien (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG 1. EINLEITUNG Nach mehreren Vorgesprächen mit der Kommission legte Bulgarien auf der hochrangigen G-24-Konsultativgruppen-Sitzung, die die Weltbank und die Europäische Kommission gemeinsam am 8. April in Brüssel veranstalteten, sein Ersuchen um Finanzhilfe seitens der Gemeinschaft und der Gruppe der 24 Industriestaaten vor. Die erbetene Finanzhilfe soll das Wirtschaftsprogramm der Regierung stützen, auf dessen Grundlage der Board (Exekutivdirektorium) des Internationalen eine Beistandskreditvereinbarung mit 14-monatiger Laufzeit genehmigte. Währungsfonds 11. April (IWF) am Auf der G-24-Konsultativgruppen-Sitzung ging es darum, den bisherigen und künftigen Stabilisierungs- und Reformpfad Bulgariens zu überprüfen und sicherzustellen, daß die zur angemessenen Finanzierung des Regierungsprogramms erforderlichen externen Finanzmittel aufgebracht werden. Angesichts einer grundsätzlichen Einigung im Rat gab die Kommission auf der Sitzung ihre Absicht bekannt, eine Finanzhilfe der Gemeinschaft von bis zu 250 Mio. ECU für Bulgarien vorzuschlagen. Andere bilaterale Geber haben ebenfalls Unterstützungsbereitschaft zu erkennen gegeben. Bulgariens Beziehungen mit der Europäischen Union unterliegen dem Assoziierungsabkommen, trat. Am 14. Dezember 1995 beantragte Bulgarien die Unionsmitgliedschaft. Der Antrag wird zur Zeit von der Kommission geprüft. 1. Februar 1995 in Kraft das am Der Rat hat bereits zwei Finanzhilfemaßnahmen für Bulgarien beschlossen, jeweils im Zusammenhang mit IWF-unterstützten Wirtschaftsanpassungsprogrammen. Ein erstes Darlehen in Höhe von 290 Mio. ECU wurde 1991 beschlossen und 1991 und 1992 in zwei Tranchen ausgezahlt. Ein zweites Darlehen wurde im Oktober 1992 beschlossen. Wegen wiederholter wirtschaftspolitischer Fehlentwicklungen trat bei der Auszahlung jedoch eine große Verzögerung ein. Eine erste Tranche wurde 1994 ausgezahlt, die letzte Tranche erst 1996. 2. WIRTSCHAFTSLAGE SOWIE STABILISIERUNGS- UND REFORMFORTSCHRITTE Bulgarien kommt nun langsam aus seinen gravierenden wirtschaftlichen und sozialen Schwierigkeiten heraus. Nach einer Zeit größter Instabilität 1996, in der das BIP um rund 10% zurückging, und den durch Hyperinflation geprägten ersten erhebliche Fortschritte bei der rasch Wochen des Wiederherstellung einer gewissen wirtschaftlichen und politischen Stabilität erzielt worden. Jahres 1997 sind Bulgariens Übergang zur Marktwirtschaft hat sich bisher als besonders schwierig erwiesen. Die Wirtschaftsreformen liefen unter außergewöhnlich ungünstigen Bedingungen an. Die zentrale Verwaltungswirtschaft hinterließ eine übermäßig - 2- stark entwickelte Schwerindustrie, die sich u. a. auf künstlich niedriggehaltene Energiepreise und lasche Umweltvorschriften stützte, während der traditionell wettbewerbsfähige Agrarsektor systematisch vernachlässigt worden war. Nach 1990 hatte das Land auch eine Anzahl gravierender externer Schocks hinzunehmen: - Zusammenbruch des Handels mit dem RGW und insbesondere der UdSSR, von der Bulgarien besonders abhängig war; - Anstieg der Energieeinfuhrpreise auf Weltmarktniveau nach Wegfall der billigen sowjetischen Energielieferungen; - mangelnder Zugang zu kommerziellen Krediten infolge des einseitigen Schuldenmoratoriums, das im März 1990 verkündet wurde; - Auswirkungen der internationalen Embargos gegen Irak und Serbien. Unter diesen schwierigen Umständen unternahm Bulgarien einen späten, aber kühnen Anlauf zur Wirtschaftsreform. Die Preise der meisten Güter wurden freigegeben, Subventionen drastisch verringert, ein floatender Wechselkurs eingeführt und das staatliche Außenhandelsmonopol aufgegeben. Auch bei der rechtlichen Grundlegung einer marktwirtschaftlichen Ordnung kam man gut voran. Mitte 1992 war ein großer Teil der Vorschriften in Kraft. Der Strukturwandel indes kam nur langsam voran. Nach Anfangserfolgen blieb die Umstrukturierung von Staatsunternehmen stecken, da der politische und gesellschaftliche Konsens, der die Reform trug, zusammenzubrechen begann. Trotzdem kam 1994 zwischen Bulgarien und seinen kommerziellen Gläubigern ein Abkommen über die Reduzierung der kommerziellen Schulden und des Schuldendienstes (Debt and Debt Service Reduction, DDSR) zustande und wirkte sich offensichtlich positiv auf das Vertrauen aus; Bulgarien erzielte zwei Jahre lang recht gute Wirtschaftsergebnisse. Das Bruttoinlandsprodukt nahm 1994 um 1,8% und 1995 um 2,6% zu. Anfang 1996 war die Inflation auf Jahresbasis auf unter 30 % gefallen. Die makroökonomische Erholung fand nicht auf solider Grundlage statt, da eine Strukturreform ausgeblieben war. Ab der zweiten Hälfte 1995 zeichnete sich ab, daß der Aufschwung nicht von Dauer sein werde. Die Entwicklung der Industrieproduktion verlangsamte sich, die Zahlungsbilanz gab nach, und Anfang 1996 geriet die Landeswährung auf dem Devisenmarkt unter Druck. Privatpersonen verloren ihr Vertrauen in das Bankensystem, hoben ihre Ersparnisse ab und wechselten sie in Dollars um. Eine drastische Abwertung des Lew trat ein. Sie setzte sich bis Februar dieses Jahres fort; bis dahin hatte der Lew gegenüber dem Stand von April 1996 rund 95 % seines Außenwerts verloren. Durch die Hyperinflation verfiel der Realwert der Löhne und Renten auf kümmerlichstes Niveau: Anfang 1997 lag der durchschnittliche Monatslohn unter 15 USD, die durchschnittliche Rente nur noch bei 4 USD. Angesichts dieser verzweifelten Lage beschloß die Europäische Union, 20 Mio. ECU aus dem PHARE-Programm auf ein Sonderprogramm zur Stützung des Netzes der sozialen Sicherung zu verwenden. 3. DAS MITTELFRISTIGE WIRTSCHAFTSPROGRAMM BULGARIENS Im Gefolge der einschneidenden Wirtschaftskrise des Winters 1996/97 hat sich ein neuer Konsens über die Notwendigkeit marktorientierter Reformen ergeben. Die Interimsregierung, die bis zu den Parlamentswahlen am 19. April eingesetzt wurde, erhielt das Sondermandat, mit den internationalen Finanzinstitutionen und anderen Geldgebern eines Wirtschaftsreformprogramms auszuhandeln. Unterstützung Vereinbarung über eine die Im Rahmen des von der Regierung vorgelegten Wirtschaftsprogramms, das der Vereinbarung mit dem IWF zugrunde liegt, verpflichtet sich Bulgarien, ein "Currency-Board"-System einzuführen; dies geschieht voraussichtlich im Juni dieses Jahres. Diese Regelung bedeutet, daß ein fester Wechselkurs festgelegt und der Umlauf an Landeswährung durch eine Garantie der Zentralbank begrenzt wird, Landeswährung gegen Devisen zum festgesetzten Wechselkurs einzutauschen. Der Erfolg dieser Politik hängt entscheidend davon ab, ob die Regierung eine verantwortungsbewußte Haushaltspolitik betreibt. Das Programm umfaßt des weiteren ehrgeizige Ziele für die rasche Privatisierung des Unternehmenssektors und des Bankensystems, die Freigabe der Preise und die Agrarreform. Dieses tiefgreifende Strukturreformpaket dürfte von der Weltbank über ein Darlehen zur Anpassung des Finanz- und des Unternehmenssektors (Financial and Enterprise Sector Adjustment Loan) unterstützt werden. Weitere Gelder will die Weltbank zur Unterstützung der Umstrukturierung in der Landwirtschaft und zur Verbesserung des Netzes der sozialen Sicherung vergeben. Die in Staatsbesitz befindlichen Unternehmen und Banken sollen dem Programm zufolge bis Ende 1998 vollständig privatisiert sein. Da das Vertrauen in die Solidität des Bankensektors ein weiterer Schlüsselfaktor fur das Funktionieren des Currency- Board-Systems ist, sollen die Eigenmittelstandards schrittweise verstärkt werden, so daß alle Banken bis Mitte 1998 den Basler Eigenmittelstandards nachzukommen haben. Auch sollen ausländische Investitionen im Bankensektor und in der gewerblichen Wirtschaft gefördert werden. Die Umsetzung des Programms hat mit der Freigabe fast aller Preise eingesetzt; ausgenommen sind fünf Grundnahrungsmittel, für deren Subventionierung aus Haushaltsmitteln strenge Obergrenzen festgesetzt wurden. Die Regierung hat und Versorgungsleistungen für Kraftstoff drastische vorgenommen, um die Verluste öffentlicher Unternehmen in diesen Sektoren einzudämmen. Preiserhöhungen Im Agrarsektor ist geplant, die Bodenrestitution zu beschleunigen. Zusammen mit Preisfreigabe und umfassender Privatisierung soll dies zur Entwicklung eines Grundstücksmarktes und zur Erholung der Agrarproduktion beitragen. Der Grundstücksmarkt soll auch durch eine Gesetzesreform gefördert werden, durch die Verpachtung und hypothekarische Belastung von Agrarland erleichtert werden. 4. ZAHLUNGSBILANZENTWICKLUNG UND FINANZIERUNGSBEDARF Seit der DDSR-Transaktion bedient Bulgarien seine Verbindlichkeiten gegenüber dem Ausland pünktlich. Nach vorläufigen Schätzungen weist die Leistungsbilanz für 1996 einen kleinen Überschuß auf. Das gleiche wird auch für 1997 und 1998 erwartet. Die Zahlungsbilanzprobleme Bulgariens betreffen hauptsächlich die Kapitalbilanz. Große Kapitalabflüsse 1996 standen offensichtlich mit dem Vertrauensverlust des Bankensystems in Zusammenhang. Zwar dürfte dies nicht mehr eintreten, doch muß Bulgarien auch in den nächsten Jahren mit einem Nettokapitalabfluß rechnen, da die Tilgungszahlungen für die Auslandsschulden nur zum Teil durch Kapitalzuflüsse aufgrund ausländischer Direktinvestitionen ausgeglichen werden. Zur Zeit ist Bulgarien nicht in der Lage, Gelder auf den internationalen Kapitalmärkten aufzunehmen. Da außerdem die Zentralbank neue Währungsreserven aufbauen muß, beläuft sich die externe Finanzierungslücke für 1997/98 auf etwa 1,9 Mrd. USD. der Getreidekomponente Zur Unterstützung des bulgarischen Reformprogramms gewährte der Internationale Währungsfonds Bulgarien am 11. April eine Bereitschaftskreditvereinbarung mit 14-monatiger Laufzeit und einem Volumen von 372 Mio. SZR (510 Mio. USD) und die Möglichkeit der Inanspruchnahme von 107 Mio. SZR (148 Mio. USD) im Rahmen für Exporterlösausfalle und unerwartete externe Störungen (Compensatory and Contingency Financing Facility, CCFF). Außerdem wird erwartet, daß die Weltbank zwei Darlehen zur Anpassung des Finanz- und des Unternehmenssektors, einen Anpassungskredit für den Agrarsektor sowie Unterstützung für die Reform des Systems der sozialen Sicherheit in Höhe von insgesamt über 250 Mio. USD vergibt. Weitere 400 Mio. USD werden als Privatisierungserlöse veranschlagt. Unter Berücksichtigung der auf diesem Wege sowie vom IWF und der Weltbank aufgebrachten Mittel wird geschätzt, daß für die Programmlaufzeit noch eine Finanzierungslücke in Höhe von 550 Mio. USD verbleibt. Kompensationsfazilität der Es ist höchst fraglich, ob Bulgarien sein Strukturanpassungsprogramm umsetzen und seinen externen finanziellen Verbindlichkeiten nachkommen kann, wenn diese Restlücke nicht geschlossen wird. Versuche, die Wirtschaftsreformen in Bulgarien wieder in Gang zu bringen, könnten zunichte werden, noch bevor mit ihnen wirklich begonnen wurde. Die Position der Reformkräfte würde ernsthaft untergraben. Der Erfolg des Programms der bulgarischen Regierung hängt in erster Linie davon ab, ob die Regierung das Programm energisch umsetzt. Erforderlich ist aber auch internationalen Staatengemeinschaft und eine angemessene Reaktion der insbesondere der Europäischen Union. Für die Glaubwürdigkeit der Union ist es von Bedeutung, daß sie einem assoziierten Land und möglichen künftigen Mitglied der Union angemessene Hilfe gewährt. -5 VORGESCHLAGENE WEITERE DARLEHENS FINANZHILFE UND HAUPTMERKMALE DES schlägt vor, daß die Gemeinschaft Bulgarien ein Die Kommission Zahlungsbilanzdarlehen von bis zu 250 Mio. ECU mit einer Laufzeit von höchstens zehn Jahren zur Verfügung stellt. Die vorgeschlagene Darlehenslaufzeit entspricht den mittelfristigen Zahlungsbilanzaussichten Bulgariens, auf das in den kommenden Jahren ein erheblicher Finanzierungsbedarf zukommen dürfte. Die Finanzhilfe würde IWF- Bereitschaftskreditvereinbarung gewährt und käme zu den Mitteln, die von den internationalen Finanzierungsinstitutionen und bilateralen Gebern aufgebracht werden, ergänzend hinzu. im Zusammenhang mit der gegenwärtigen Die Finanzhilfe würde in zwei Tranchen freigegeben, sofern bei dem mit dem IWF vereinbarten Wirtschaftsprogramm und im Bereich der Strukturreformen zufriedenstellende Fortschritte erzielt werden. Dazu gehört auch die Erfüllung einer Reihe von Leistungskriterien, die zwischen der bulgarischen Regierung und der Kommission in Absprache mit dem Währungsausschuß vereinbart würden. Die tatsächliche Auszahlung fände unter der Voraussetzung statt, daß Bulgarien weiterhin allen finanziellen Verbindlichkeiten gegenüber dem Ausland nachkommt. Wie bei vergleichbaren Operationen zugunsten anderer Partnerländer würde die Gemeinschaft die Mittel durch Anleihen am Markt mit einer Garantie aus dem Gemeinschaftshaushalt aufbringen und sie sodann an Bulgarien weiterreichen. Anleihe- und Darlehenstransaktionen wären vollkommen erfolgsneutral und ohne jedes kommerzielle Risiko für die Gemeinschaft. Auf den Haushalt der Gemeinschaft würde sich ein Beschluß, Bulgarien eine Finanzhilfe von bis zu 250 Mio. ECU zur Verfügung zu stellen, darin auswirken, daß entsprechend dem Garantiefondsmechanismus eine Reserve von 37,5 Mio. ECU in den Fonds einzustellen wäre. Vorschlag für einen BESCHLUSS DES RATES über eine Finanzhilfe für Bulgarien DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 235, auf Vorschlag der Kommission1, nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments2, in Erwägung nachstehender Gründe: Die Kommission hat den Währungsausschuß gehört, bevor sie ihren Vorschlag vorgelegt hat. Bulgarien hat tiefgreifende politische und wirtschaftliche Reformen eingeleitet und unternimmt offenen Marktwirtschaft. substantielle Anstrengungen zur Einführung einer Bulgarien und die Europäische Union haben ein Europaabkommen geschlossen, durch das ein Assoziierungsverhältnis geschaffen wurde. Mit Beschluß 91/311/EWG3 beschloß der Rat, Bulgarien ein mittelfristiges Darlehen in Höhe von 290 Mio. ECU zu gewähren, um damit zur Stützung der Zahlungsbilanz dieses Landes beizutragen. Mit Beschluß 92/511 /EWG4 beschloß der Rat, Bulgarien eine weitere Finanzhilfe in Höhe von 110 Mio. ECU zu gewähren. Zur Stärkung des Finanzsektors und zur Beschleunigung der Privatisierung bedarf es jedoch zusätzlicher Anpassungs- und Reformmaßnahmen in Bulgarien. Bulgarien hat sich mit dem Internationalen Währungsfonds (IWF) im April 1997 auf ein Wirtschaftsprogramm geeinigt, das durch eine Bereitschaftskreditvereinbarung unterstützt werden soll. i 2 3 ABl. Nr. L 174 vom 3. 7. 1991, S. 36. 4 ABl. Nr. L 317 vom 31. 10. 1992, S. 94. 7- IWF und der Weltbank aufgebracht werden könnte, finanzielle Unterstützung durch die Die bulgarische Regierung hat. um internationalen Finanzinstitutionen, die Gemeinschaft und andere bilaterale Geber nachgesucht. Über den geschätzten Finanzbetrag hinaus, der von privater Seite und für die vom Programmlaufzeit noch eine Finanzierungslücke mit einem Umfang von etwa 550 Mio. USD zu schließen, damit die Reserveposition Bulgariens gestärkt wird und die wirtschaftspolitischen Ziele, die mit den Reformmaßnahmen der Regierung verknüpft sind, Unterstützung erhalten. ist Die Gewährung eines neuen langfristigen Darlehens der Gemeinschaft an Bulgarien ist eine angemessene Maßnahme, um die Zahlungsbilanz des Landes zu stützen und die Reserveposition zu stärken. Das Gemeinschaftsdarlehen sollte von der Kommission verwaltet werden. Der Vertrag sieht nur in Artikel 235 Befugnisse für den Erlaß dieses Beschlusses vor- BESCHLIESST: Artikel 1 1. Die Gemeinschaft stellt Bulgarien eine langfristige Darlehensfazilität mit einem Höchstbetrag von 250 Mio. ECU und einer Laufzeit von bis zu zehn Jahren zur Verfügung, um eine tragbare Zahlungsbilanzsituation sicherzustellen und die Reserveposition des Landes zu stärken. 2. Zu diesem Zweck wird die Kommission ermächtigt, im Namen der Europäischen Gemeinschaft die erforderlichen Mittel aufzunehmen, die Bulgarien als Darlehen zur Verfugung gestellt werden. 3. Die Kommission verwaltet das Darlehen in enger Absprache mit dem Währungsausschuß und im Einklang mit etwaigen Vereinbarungen zwischen dem Internationaler Währungsfonds und Bulgarien. Artikel 2 1. Die Kommission wird ermächtigt, mit den bulgarischen Behörden nach Anhörung des Währungsausschusses die wirtschaftspolitischen Auflagen zu vereinbaren, an die das Darlehen geknüpft ist. Diese Auflagen müssen mit den in Artikel 1 Absatz 3 genannten Vereinbarungen in Einklang stehen. 2. Die Kommission überprüft in regelmäßigen Abständen in Zusammenarbeit mit dem Währungsausschuß und in enger Koordinierung mit dem IWF, ob die Wirtschaftspolitik Bulgariens mit den Darlehenszielen übereinstimmt und ob die Darlehensbedingungen eingehalten werden. Artikel 3 1. Das Darlehen wird Bulgarien in zwei Tranchen zur Verfügung gestellt. Die Freigabe der ersten Tranche erfolgt vorbehaltlich der Bestimmungen von Artikel 2 sowie der ersten Überprüfung der mit dem Internationalen Währungsfonds vereinbarten Bereitschaftskreditvereinbarung. 2. Die zweite Tranche wird vorbehaltlich der Bestimmungen von Artikel 2 sowie der Fortsetzung der Bereitschaftskreditvereinbarung frühestens ein Quartal nach Bereitstellung der ersten Tranche freigegeben. 3. Die Mittel werden an die bulgarische Nationalbank ausgezahlt. Artikel 4 1. Die in Artikel 1 genannten Anleihe- und Darlehenstransaktionen werden mit gleicher Wertstellung abgewickelt und dürfen für die Gemeinschaft weder eine Änderung der Fristen noch ein Wechselkurs- oder Zinsrisiko noch sonstige kommerzielle Risiken mit sich bringen. 2. Auf Ersuchen Bulgariens trägt die Kommission dafür Sorge, daß eine Klausel über vorzeitige Rückzahlung in die Darlehensbedingungen aufgenommen und gegebenenfalls ausgeführt wird. 3. Auf Ersuchen Bulgariens kann die Kommission, wenn die Umstände eine Verbesserung des Darlehenszinssatzes gestatten, ihre ursprünglichen Anleihen ganz oder teilweise refinanzieren oder die entsprechenden finanziellen Bedingungen neu festsetzen. Eine Refinanzierung oder Neufestsetzung erfolgt nach Maßgabe von Absatz 1 und darf weder zur Verlängerung der durchschnittlichen Laufzeit der betreffenden Anleihen noch zur Erhöhung des zum Zeitpunkt dieser Transaktion noch geschuldeten Kapitalbetrags, ausgedrückt zum jeweiligen Wechselkurs, führen. 4. Alle Kosten, die der Gemeinschaft durch den Abschluß und die Durchführung der in diesem Beschluß vorgesehenen Transaktion entstehen, gehen zu Lasten Bulgariens. 5. Der Währungsausschuß wird mindestens einmal jährlich über die Abwicklung der in den Absätzen 2 und 3 genannten Transaktionen unterrichtet. Artikel 5 Die Kommission erstattet dem Europäischen Parlament und dem Rat mindestens einmal jährlich Bericht über die Durchführung dieses Beschlusses und gibt eine Bewertung ab. Geschehen zu Brüssel, am Im Namen des Rates Der Präsident -9 FINANZBOGEN 1 • Bezeichnung der Maßnahme Finanzhilfe für Bulgarien 2. Haushaltslinie Haushaltslinie BO-2132: Garantie für die Darlehensfazilität der Gemeinschaft für Bulgarien (durch einen Berichtigungs- und/oder Nachtragshaushalt zu schaffen) 3. Rechtsgrundlage Artikel 235 EG-Vertrag 4. Beschreibung und Begründung der Maßnahme a) Beschreibung Bereitstellung eines Darlehens der Gemeinschaft (die Mittel hierfür werden durch Anleihen der Gemeinschaft auf den internationalen Kapitalmärkten in Höhe von bis zu 250 Mio. ECU zur Stützung der aufgebracht) Anpassungs- und Reformbemühungen Bulgariens. b) Begründung Die langfristige Tragbarkeit der Zahlungsbilanzlage Bulgariens hängt in hohem Maße von externen Finanzhilfen aus offiziellen Quellen ab. 5. Einstufung der Ausgaben Obligatorisch 6. Art der Ausgaben Mögliche Inanspruchnahme einer Haushaltsgarantie für Gemeinschaftsanleihen zur Finanzierung des Darlehens an Bulgarien. 7. Finanzielle Auswirkungen a) Berechnungsweise Es wird ein Vermerk z. E. vorgeschlagen, da sich Umfang und Zeitpunkt eines etwaigen Rückgriffs auf die genannte Haushaltslinie nicht im voraus bestimmen lassen und da erwartet wird, daß die Haushaltsgarantie nicht in Anspruch genommen wird. b) Auswirkungen auf die Interventionsmittel Nur im Falle einer effektiven Inanspruchnahme der Garantie. -10- c) Finanzierung der Interventionsausgaben Bei Inanspruchnahme der Haushaltsgarantie: - Rückgriff auf den durch die Ratsverordnung (EWG,Euratom) Nr. 2728 vom 31. Oktober 1994 errichteten Garantiefonds. - Reichen die im Garantiefonds verfügbaren Mittel nicht aus, so würden zusätzliche Zahlungen aus dem Haushalt geleistet, unter Nutzung • einer bei der Garantiereserve vorhandenen Marge, • verspäteter Zahlungen an den Haushalt, für die die Haushaltsreserve in Anspruch genommen wurde (nach Artikel 27 Absatz 3 der Haushaltsordnung) oder • einer im Rahmen des Plafonds der Rubrik 4 der finanziellen Vorausschau oder aufgrund einer Umschichtung innerhalb dieser Rubrik vorhandenen Marge. - Um ihren Verpflichtungen nachzukommen, kann die Kommission den Schuldendienst vorläufig aus Kassenmitteln leisten. In diesem Fall findet Artikel 12 der Ratsverordnung (EWG, Euratom) Nr. 1552/89 vom 29. 5. 1989 Anwendung. 8. Betrugsbekämpfagsmaßnahmen Die Mittel werden direkt an die Zentralbank des Empfangerlandes ausgezahlt, und zwar erst, nachdem die Kommissionsdienststellen in Absprache mit dem Währungsausschuß und in Verbindung mit IWF und Weltbank festgestellt haben, in dem Land durchgeführten makroökonomischen Maßnahmen daß die zufriedenstellend und die mit der Finanzhilfe verknüpften besonderen Auflagen erfüllt sind. 9. Kostenwirksamkeitsanalyse a) Gründe für die Maßnahme und ihre Ziele Die Finanzhilfe würde die makroökonomischen Reformbemühungen des Empfangerlandes unterstützen und käme ergänzend zu der Finanzierung hinzu, die die internationale Staatengemeinschaft dem Land im Rahmen von dem mit dem IWF abgestimmten Programm gewährt; dadurch würden der seine Übergang Wachstumsaussichten verbessert und soziale Spannungen abgemildert. zur Marktwirtschaft des Landes unterstützt, b) Beobachtung und Bewertung Die Finanzhilfe ist makroökonomischer Art; Beobachtung und Bewertung ihrer Umsetzung erfolgen im Rahmen des IWF-unterstützten Anpassungs und Reformprogramms, das Bulgarien durchführt. -11 strukturpolitischer Die Beobachtung der Maßnahme durch die Kommissionsdienststellen geschieht auf der Grundlage eines spezifischen Systems makroökonomischer und Indikatoren, die mit den Behörden des Empfangerlands zu vereinbaren sind. Die Kommissionsdienststellen werden außerdem weiterhin enge Verbindung mit dem IWF und der Weltbank halten und sich deren Beurteilung der Stabilisierungs- und Reformergebnisse in Bulgarien zunutze machen. In dem Vorschlag für den Ratsbeschluß ist vorgesehen, daß die Kommission einen Jahresbericht für Kommission und Rat erstellt und dabei eine Bewertung der Maßnahme abgibt. 10. Verwaltungsausgaben Es handelt sich um eine Sondermaßnahme, durch die sich die Zahl der Kommissionsbediensteten nicht erhöht. 12- ANHANG FÜR DIE RÜCKSTELLUNGEN IM GARANTIEFONDS IM JAHR 1997 BENÖTIGTE HAUSHALTSMITTEL UND MARGE IM RAHMEN DER RESERVE FÜR DARLEHEN UND DARLEHENSGARANTIEN FÜR DRITTLÄNDER (IN MIO. ECU) Transaktion Berechnungsgrundlage Rückstellungen Reservemarge im Garantiefondsl Beschlossen3 Projektgebundene Hilfe EIB/MED EIB/Entwicklungsländer LA EIB/Südafrika -14 -38 55 EIB/Mandatserneuerungen^ 1536,5 Finanzhilfen Slowakei (Aufhebung) Belarus (Aussetzung) Vorgeschlagen Projektgebundene Hilfe EIB/Türkei5 EIB/Ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien" EIB/ Kroatien7 Finanzhilfe Armenien, Georgien und gegebenenfalls Tadschikistan^ Ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien^ Bulgarien9 •130 • 25 105 35 49 170 40 250 3292 330,7 336,0 327,8 97,3 115,5 119,3 103,5 98,3 90,9 65,4 59,4 21,9 -1,71 -5,32 8,25 230,48 •18,20 -3,75 15,75 5,25 7,35 25,50 6,00 37,50 Nach den Rückstellungsregeln der Ratsverordnung (EG, EURATOM) Nr. 2728/94 vom 31. Oktober 1994. Nach einer ersten Inanspruchnahme des Garantiefonds wurde die Einzahlungsquote für neue Transaktionen 1995 gemäß Artikel 5 der Verordnung von 14 % auf 15 % angehoben. Für alle neuen Finanzhilfetransaktionen sind 15 % in den Fonds eingestellt worden. Reservebetrag für 1997 nach der finanziellen Vorausschau In den Fonds einzustellende Berichtigungsbeträge, entsprechend dem Anhang zur Ratsverordnung Nr. 2728/94 Ratsentscheidung vom 14. April 1997 Vorschlag für eine Verordnung des Rates über eine besondere Aktion der Zusammenarbeit zugunsten der Türkei (KOM(95)389 endg. ) Vorschlag für einen Beschluß des Rates über den Abschluß des Kooperationsabkommens mit der Ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien (KOM(96) 533 endg. ) vom 25. November 1996 Kooperationsabkommen EG/Kroatien (SEK(95) 180 endg. ). Verhandlungen sind seit Sommer 1995 ausgesetzt. Es ist daher unwahrscheinlich, daß diese Transaktion 1997 durchgeführt wird. Vorschlag der Kommission für einen Beschluß des Rates (KOM(97) 24 endg. ) vom 3. Februar 1997 Vorschlag der Kommission finanziellen (3 ISSN 0254-1467 KOM(97) 234 endg. DOKUMENTE DE 01 11 Katalognummer : CB-CO-97-225-DE-C ISBN 92-78- 19798-X Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg f*


title: WRITTEN QUESTION No. 1713/97 by Hiltrud BREYER to the Council. Electricity Grid Feed Act

text: C 76/46 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 11. 3. 98 (98/C 76/126) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1713/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (22. toukokuuta 1997) Aihe: Sa¤hko¤virran jakelua koskeva laki Uudistuvat energianla¤hteet ovat eritta¤in merkitta¤via¤ ympa¤risto¤n- ja ilmastonsuojelun kannalta. Ta¤ma¤ asia todettiin viimeksi selkea¤sti uudistuvia energianla¤hteita¤ koskevassa vihrea¤ssa¤ kirjassa (KOM(96)576 lopull. ). Ta¤sta¤ syysta¤ tarvitaan tehokkaita toimia uudistuvien energianla¤hteiden edista¤miseksi ja niiden saattamiseksi markkinoille mahdollisimman nopeasti. Saksassa on ollut jo vuosien ajan ka¤yto¤ssa¤ tehokas ja taloudellinen instrumentti, uudistuvien energianla¤hteiden avulla tuotetun sa¤hko¤virran jakelua koskeva laki, jonka ansiosta kuuden vuoden aikana on voitu tuottaa yli 1 600 MW sa¤hko¤virtaa tuulivoimalla. Ta¤ma¤n oikeudellisen toimen menestys on ollut kiistaton, mutta samalla se on myo¤s synnytta¤nyt vastarintaa monopoliseen rakenteeseen perustuvassa Saksan energiataloudessa, joka on saanut energia-alalla itselleen epa¤mieluista kilpailua. 1. Mika¤ on neuvoston kanta tukilainsa¤a¤da¤nto¤a¤ koskeviin na¤kemyseroihin sa¤hko¤virran jakelua koskevan lain seka¤ komission ja¤sen van Miertin Saksan valtiovarainministerille la¤hetta¤ma¤n, 26. 10. 1996 pa¤iva¤tyn kirjeen yhteydessa¤? Onko neuvosto samaa mielta¤ siita¤, etta¤ Euroopan yhteiso¤jen perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 2. kohdassa kirjattu periaate, jonka mukaan saastuttajan olisi maksettava, mahdollistaa ympa¤risto¤ysta¤va¤llisen energiatuotannon mahdollisesti aiheuttamien lisa¤kustannusten jakaantumisen kaikkien virrankuluttajien kesken, kuten Saksan uudistuvien energianla¤hteiden avulla tuotetun sa¤hko¤virran jakelua koskevassa laissa on tarkoitettu? 3. Mika¤ on neuvoston kanta uudistuvien energianla¤hteiden merkitykseen Euroopan unionin ilmansuojelua koskevien velvoitteiden ta¤ytta¤misen kannalta? Eiko¤ na¤iden tehta¤vien ta¤ytta¤misen kannalta tarvita erityisia¤ edista¤mistoimia uudistuvien energianla¤hteiden saattamiseksi markkinoille? Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1707/97, 1709/97, 1711/97 ja 1713/97 (25. syyskuuta 1997) 1. Neuvosto on arvoisan parlamentin ja¤senen kanssa yhta¤ mielta¤ siita¤, etta¤ uusiutuvalla energialla on ta¤rkea¤ tehta¤va¤ yhteiso¤n ja ja¤senvaltioiden pyrkiessa¤ suojelemaan ympa¤risto¤a¤. Neuvosto ehdotti ensisijaisia tavoitteita energia-alalle yhteisessa¤ kannassaan Euroopan yhteiso¤n ympa¤risto¤o¤n ja kesta¤va¤a¤n kehitykseen liittyva¤a¤ politiikkaa ja toimintaa koskevan ohjelman (cid:148)Kohti kesta¤va¤a¤ kehitysta¤(cid:148) (1) tarkistamisesta. Mainittuihin ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu: edista¤a¤ energiatehokkuuta ja energian ja¤rkeva¤a¤ ka¤ytto¤a¤, tukea energiaa sa¤a¤sta¤vien tekniikoiden ja ka¤yta¤nto¤jen, mukaan lukien uusiutuvat energianla¤hteet seka¤ yhdistetty la¤mmo¤n ja sa¤hko¤n tuotanto, kehitta¤mista¤ ja soveltamista sopivien ohjelmien ja toimenpiteiden seka¤ tietoisuuden hera¤tta¤mis- ja tiedotustoiminnan avulla seka¤ kehitta¤a¤ arviointiperusteet tukija¤rjestelmien arvioimiseksi, jotta voitaisiin oikaista niita¤ kannustustapoja, jolla on haitallisia vaikutuksia. Lisa¤ksi neuvoston 27. toukokuuta 1997 pidetyssa¤ istunnossa energia-asioiden ministerien hyva¤ksyma¤ssa¤ neuvoston pa¤a¤to¤slauselmassa uusiutuvista energianla¤hteista¤ on neuvoston kanta uusiutuviin energianla¤hteisiin liittyvista¤ erilaisista kysymyksista¤ ja tarkemmin yhteiso¤n strategiaa koskevan vihrea¤n kirjan (cid:148)Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energianla¤hteet(cid:148) hera¤tta¤mista¤ kysymyksista¤. Pa¤a¤to¤slauselmassa luetellaan joukko toimenpi- teita¤, joilla voitaisiin lisa¤ta¤ uusiutuvan energian kulutusta. Niihin kuuluvat toiminta ja toimenpiteiden toteuttaminen tutkimuksen, kehitta¤misen ja esittelyn aloilla, markkinaolosuhteet, kuluttajavalistusta ja kulutta- jien luottamusta edista¤va¤t toimet seka¤ yhteensovittaminen ja seuranta. Pa¤a¤to¤slauselmassa todetaan myo¤s, etta¤ seka¤ ja¤senvaltioissa etta¤ yhteiso¤tasolla tarvitaan aktiivista hallituspolitiikkaa uusiutuvien energianla¤hteiden kilpailukyvyn parantamiseksi. Na¤in ollen neuvosto on hyvin tietoinen niista¤ ponnisteluista, joita tarvitaan pa¤a¤semiseksi viitteelliseen tavoitteeseen uusiutuvien energianla¤hteiden kokonaisuuden kaksinkertaistamisesta vuoteen 2010 mennessa¤


title: PREGUNTA ESCRITA n. 1713/97 del Hiltrud BREYER al Consejo. Ley de entrada de corriente

text: C 76/46 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 3. 98 (98/C 76/126) PREGUNTA ESCRITA E-1713/97 de Hiltrud Breyer (V) al Consejo (22 de mayo de 1997) Asunto: Ley de entrada de corriente Las energ(cid:14)·as renovables desempen(cid:152)an un cometido destacado para el medio ambiente y la proteccio·n del clima. As(cid:14)· se confirmo· recientemente en el Libro Verde sobre las energ(cid:14)·as renovables (COM(96)0576/final). Por consiguiente, es imprescindible adoptar medidas eficaces para promover y conseguir una ra·pida introduccio·n en el mercado de las energ(cid:14)·as renovables. En Alemania existe desde hace an(cid:152)os con Ley de entrada de corriente de las energ(cid:14)·as renovables un instrumento eficaz con el que en seis an(cid:152)os se han instalado ma·s de 1. 600 Mw de energ(cid:14)·a eo·lica. El e·xito de dicha medida jur(cid:14)·dica es indiscutible, pero tambie·n provoco· la resistencia del sector alema·n de la energ(cid:14)·a, caracterizado por unas estructuras monopolistas, que, repentinamente, se vio enfrentado a una concurrencia no deseada en el a·mbito de la produccio·n. 1. ¿Co·mo evalu·a el Consejo de Ministros el debate en materia de Derecho de subvenciones sobre la Ley de entrada de corriente y la carta del Comisario Van Miert al ministro federal alema·n de Econom(cid:14)·a de 26 de octubre de 1996? ¿Comparte el Consejo de Ministros la opinio·n de que el principio de quien contamina paga establecido en el 2. apartado 2 del art(cid:14)·culo 130 R del TCE permite la creacio·n de mecanismos que permitan atribuir los posibles costes adicionales de una produccio·n ecolo·gica de energ(cid:14)·a a todos los consumidores de energ(cid:14)·a, segu·n se contempla, por ejemplo, en la Ley de entrada de corriente de energ(cid:14)·a renovable en Alemania? 3. ¿Co·mo evalu·a el Consejo de Ministros el cometido de las energ(cid:14)·as renovables en el cumplimiento de los compromisos para la proteccio·n del clima contra(cid:14)·dos por la Unio·n Europea? ¿No son necesarias para cumplir dicha tarea medidas especiales de promocio·n para la introduccio·n en el mercado de las energ(cid:14)·as renovables? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-1707/97, E-1709/97, E-1711/97 y E-1713/97 (25 de septiembre de 1997) 1. El Consejo esta· de acuerdo con Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a en que la energ(cid:14)·a renovable tiene un papel importante que desempen(cid:152)ar en los intentos de la Comunidad y de los Estados miembros de proteger el medio ambiente. En su posicio·n comu·n sobre la revisio·n del programa comunitario de pol(cid:14)·tica y actuacio·n en materia de medio ambiente y desarrollo sostenible «Hacia un desarrollo sostenible» (1), el Consejo sugirio· prioridades para el sector de la energ(cid:14)·a. Entre dichas prioridades figuran: promover la eficacia energe·tica y el uso racional de la energ(cid:14)·a y favorecer el desarrollo y aplicacio·n de tecnolog(cid:14)·as y pra·cticas de ahorro de energ(cid:14)·a, incluidas las fuentes de energ(cid:14)·as renovables y la produccio·n combinada de electricidad y calor mediante programas y medidas adecuadas, as(cid:14)· como medidas de sensibilizacio·n e informacio·n, y establecer criterios para la seleccio·n de los reg(cid:14)·menes de ayuda a fin de corregir aquellos incentivos que provoquen efectos perjudiciales. Adema·s, la Resolucio·n del Consejo sobre fuentes de energ(cid:14)·as renovables, aprobada por los ministros de Energ(cid:14)·a en la sesio·n del Consejo del 27 de mayo de 1997 contiene la posicio·n del Consejo respecto de varios puntos relacionados con las fuentes renovables y, ma·s concretamente, con los temas citados en el Libre Verde de la Comisio·n para una estrategia comunitaria › Energ(cid:14)·a para el futuro: fuentes renovables de energ(cid:14)·a. La Resolucio·n contiene una lista de las medidas que podr(cid:14)·an aumentar el consumo de energ(cid:14)·as renovables. Esto incluye acciones y medidas en los a·mbitos de los investigacio·n, el desarrollo y la demostracio·n, las condiciones del mercado, la informacio·n y la confianza del consumidor y la coordinacio·n y el control. La Resolucio·n toma asimismo nota de que para mejorar la competitividad de las fuentes renovables es necesaria una pol(cid:14)·tica gubernamental activa, tanto a escala de los Estados miembros como comunitaria. Por lo tanto, el Consejo esta· al corriente de los esfuerzos que se requieren para alcanzar el objetivo indicativo de doblar la parte global de fuentes renovables para 2010


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä entisen Jugoslavian tasavallalle Makedonialle

eurovoc_concepts:
Community loan
North Macedonia
aid for restructuring
cooperation agreement (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 22. 05. 1997 KOM(97) 235 lopull. 97/0144 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä entisen Jugoslavian tasavallalle Makedonialle (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, joka itsenäistyi vuonna 1991, on vuodesta 1995 lähtien jatkuvasti parantanut ulkosuhteitaan. Merkittäviä edistysaskeleita tässä kehityksessä lopulla sekä Jugoslavian olivat Daytonin ja Pariisin rauhansopimukset vuoden 1995 liittotasavaltaa vastaan asetettujen kansainvälisten talouspakotteiden poistaminen vuonna 1996. Suhteet entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja erityisesti Euroopan unionin välillä ovat myös parantuneet merkittävästi viimeisten kahden vuoden aikana Makedonian ja Kreikan kahdenvälisten suhteiden normalisoiduttua lokakuussa 1995. Nämä parantuneet suhteet näkyvät entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Euroopan yhteisön välisissä yhteistyö- ja kuljetussopimuksissa, jotka allekirjoitettiin 29 päivänä huhtikuuta 1997 yleisiä asioita käsittelevässä neuvostossa. Marraskuussa 1996 entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus esitti komissiolle pyynnön yhteisön täydentävästä avusta, jolla tuettaisiin vuosina 1997-1999 toteutettavaa keskipitkän aikavälin vakauttamis- ja uudistusohjelmaa. Ohjelman taustalla on IMF:n 11 päivänä huhtikuuta 1997 hyväksymä tehostettu rakenteellinen sopeuttamistuki (ESAF). Helmikuussa 1997 Maailmanpankki ja Euroopan komissio järjestivät neuvoa-antavan ryhmän kokouksen, jossa oli tarkoituksena tarkastella entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viimeaikaista ja tulevaa vakauttamis- ja uudistuskehitystä sekä auttaa helpottamaan maan ulkoista rahoitusta koskevia rajoituksia vuodelle 1997. Komissio ilmoitti tässä kokouksessa aikomuksensa ehdottaa myönnettäväksi yhteisön makrotaloudellista apua enintään 40 miljoonaa ecua entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, ja muut kahdenvälisen avun rahoittajat antoivat alustavan tukensa hankkeelle. 2. TALOUDELLINEN TILANNE SEKÄ VAKAUTTAMIS- JA UUDISTUSKEHITYS lähtien entinen Jugoslavian Itsenäisyytensä alusta tasavalta Makedonia on pyrkinyt perustamaan avoimen markkinatalouden. Maa on kuitenkin kohdannut valtavia esteitä, kun siirtymäkehitykseen luonnostaan kuuluvat vaikeudet ovat yhdistyneet ulkoisten olosuhteiden epäsuotuisaan kehitykseen, kuten SEVin lakkauttamiseen, entisen Jugoslavian hajoamiseen sekä kauppaa ja passitusta koskevien pakotteiden asettamiseen. Pian itsenäistymisensä jälkeen entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia joutui vakavaan taloudelliseen kriisiin: olosuhteet kehittyivät lähelle hyperinflaatiota^ finanssipolitiikan valvonta katosi ja julkisen talouden alijäämä nousi vuonna 1993 13,6 prosenttiin. Tällä välin epävarma maksutase- ja valuuttavarantotilanne sekä vaikeudet entisen Jugoslavian ulkomaisten velkojen väliaikaisesti jakamisessa keskeyttämään ulkomaisten velkojen kuoletukset ja korkojen hoidon. Vuosien 1990 ja 1995 välisenä aikana BKT laski lähes 40 prosenttia, kokonaisinvestoinnit yli 50 prosenttia, reaalinen kulutus väheni 25 prosenttia ja virallinen työttömyysaste nousi yli 24 prosenttiin. tasavaltojen kesken pakottivat viranomaiset yksittäisten Viimeisten kahden vuoden aikana tilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti. Maltillinen talouspolitiikka IMF:n järjestelmänmuutostuen ja toukokuusta 1995 lähtien valmiusjärjestelyn puitteissa, ovat alkaneet tuottaa tulosta. Vuonna 1996 BKT alkoi kasvaa (1,1 prosentin arvioidulla vuosivauhdilla), mitä jotka aloitettiin vuonna 1994 ja rakenteelliset uudistukset, tuki kulutuksen ja investointien noin viiden prosentin suuruinen lisäys. Kuluttajahinnat laskivat vuodessa 0,7 prosenttia joulukuuhun 1996 mennessä, kun inflaatioaste vielä vuonna 1993 oli 241,8 prosenttia. Tämä saavutettiin alentamalla jyrkästi julkisen talouden alijäämää vuoden 1993 13,6 prosentista 0,4 prosenttiin vuonna 1996 sekä harjoittamalla varovaista rahapolitiikkaa ja pitämällä samalla dinaarin valuuttakurssi vakaana Saksan markkaan nähden. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi samaan aikaan kuitenkin tuntuvasti, kun tuonti veti ja vienti putosi jyrkästi Serbian ja Montenegron vastaisten talouspakotteiden poistamisen jälkeen. Vuonna 1993 toteutettiin ensimmäiset talouden rakennesopeutusta koskevat toimenpiteet, kun säädettiin peruslait, jotka tekivät mahdolliseksi valtion omistuksessa olleiden tehottomien yritys- ja rahoitusalojen purkamisen sekä sosiaaliturvaverkon uudistamisen. Näiden alojen uudistukset toteutettiin vuodesta 1994 lähtien Maailmanpankin ja muiden monenvälisten tai kahdenvälisten laitosten ja avunantajien tuella. Merkittävää edistystä saavutettiin yritysten yksityistämisessä tai purkamisessa sekä viime aikoina myös suurten tappiota tuottavien yritysten rakenneuudistuksessa otettiin myös ensimmäiset askeleet. Aivan äskettäin viranomaiset aloittivat ripeät toimet erään säästökassan (TAT) sulkemiseksi, kun keskuspankki havaitsi siellä joille maksettiin markkinakoron ylittävää korkoa ja joille ei ollut täyttä katetta. Vakavaraisuussäännöt ja pääoman riittävyysvaatimukset saatettiin myös kansainväliselle tasolle. rakenneuudistuksissa. Pankkijärjestelmän talletuksia, 3. KESKIPITKÄN AIKAVÄLIN TALOUSOHJELMA ENTISESSÄ JUGOSLAVIAN TASAVALLASSA MAKEDONIASSA Lujittaakseen vakauttamiskehitystä ja edistääkseen talouden kasvua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus on sopinut IMF. n ja Maailmanpankin kanssa vuosia 1997-99 koskevat yhtenäisestä talousstrategiasta, jota IMF tukee ESAF-lainalla ja Maailmanpankki rakenteellista sopeuttamista varten annetuilla lainoilla (SALC). Reaalisen bruttokansantuotteen kasvun odotetaan seuraavina vuosina olevan viiden prosentin luokkaa ulkomaisen pääoman piristäessä sitä tuntuvasti, ja kulutuksen odotetaan kasvavan vuonna 1998 noin kolmella prosentilla. Jotta tämä tulos saavutettaisiin, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaiset aikovat jatkaa toisiaan tukevaa ja maltillista raha- ja finanssipolitiikkaa. Rahamarkkinoiden laajentumista valvotaan edelleen tiukasti. Viranomaisilla on myös tarkoitus siirtyä rahatalouden valvonnassaan suorasta valvonnasta epäsuorempiin välineisiin. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus tähtää julkisen talouden rahoitusaseman vakiinnuttamiseen 1,5 prosentin ylijäämään. Yksityisen sektorin veronmaksuhalukkuutta vahvistetaan, jotta olisi mahdollista alentaa myös tuloveroa sekä sosiaaliturvamaksuja. Lisäksi suunnitelmissa on korvata liikevaihtovero arvonlisäverolla. Menopuolella maatalous- ja vientituet (noin kaksi prosenttia julkisista menoista vuosina 1995 ja 1996) on tarkoitus poistaa käytöstä. Hallitus aikoo myös jäädyttää uudelleen julkisen sektorin palkat sekä tutkia sosiaalimenoja mahdollisten säästökohteiden löytämiseksi. Samaan aikaan investointimenoja lisätään viidellä prosentilla. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus aikoo jatkaa ja lisätä uudistuksia kaupan alalla, yritys-, rahoitus- ja sosiaalialoilla sekä maataloudessa. puolestaan järjestelmän mukainen Kauppajärjestelmässä tariffilainsäädäntö hyväksyttiin vuonna 1996 ja suurin osa kaupan määrällisistä rajoituksista poistettiin. Hallitus aikoo nyt lisätä avoimuutta tariffien ja tullivapauksien määräämisessä ja poistaa edelleen harkinnanvaraisia vapautuksia. yhdenmukaistetun uusi Viranomaisilla on tarkoitus jatkaa ja tiivistää yrityssektorinrakenneuudistusta. Yritysten tehokkaiden omistusjärjestelyjen rohkaisemiseksi viranomaiset suunnittelevat myyvänsä valtionyhtiöiden osakkeita ulkopuolisille sijoittajille sekä poistavansa osakkeiden myyntiä koskevia rajoituksia. Suurimpien, poliittisesti herkkien yritysten yksityistäminen ja purkaminen jatkuu erityisen rakenneuudistusohjelman mukaisesti, ja muiden yritysten yksityistäminen on tarkoitus saada päätökseen vuoden 1997 loppuun mennessä. Rahoitusalalla viranomaiset tiukentavat entisestään pankkien ja säästökassojen valvontaa sekä toteuttavat rahoitusvaikeuksissa olevien laitosten rakenneuudistuksia tai selvitystoimenpiteitä. Hallitus rohkaisee sellaisten yhteisyritysten kehittämistä, joissa on entistä suurempi ulkomaisten pankkien edustus. Hallitus suunnittelee myös kehittävänsä sosiaalista suojelua koskevaa ohjelmaa sekä pitkällä aikavälillä myös eläkejärjestelmän maksukykyä ja terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmien laatua sekä edistävänsä yhä joustavampien ja kilpailukykyisempien työmarkkinoiden luomista. Maatalouden alalla entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaiset pyrkivät vähentämään edelleen hintatukia ja lopettamaan tuotantotuet. Huhtikuussa 1996 säädetty maatalouden yksityistämistä koskeva toteuttamaan yksityistämistoimia ja tarpeen vaatiessa aloittamaan rakenneuudistus, on luonut perustaa tämän alan yksityistämiselle. Hallitus valmistelee nyt myös parhaillaan uutta maankäyttöä koskevaa lakia ja aikoo vahvistaa maarekisterivirastoa. jossa vaaditaan yrityksiä laki, 4. MAKSUTASEEN KEHITYS JA RAHOITUSTARPEET (IMF), 1994 entisen Jugoslavian jatkuvasti kriittisestä maksutasetilanteesta Huolimatta tasavallan Makedonian taloudelliset suhteet sen ulkomaisten luotonantajien kanssa on vähitellen normalisoitu vuodesta 1993 lähtien. Bretton Woods -laitosten maksamattomat velat poistettiin vuonna 1993 (IFC). Sopimukset uusista (Maailmanpankki) ja 1995 velkajärjestelyistä tehtiin Pariisin klubin virallisten velkojien kanssa heinäkuussa 1995 (sopimus kattoi 340 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) sekä Lontoon klubin kanssa lokakuun puolessa välissä 1996 (200 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Lokakuussa 1995 maa aloitti uudelleen koronmaksun sekä osittain myös lainpääoman takaisinmaksun Euroopan investointipankille, EIP:lle. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia sitoutui myös vuoden 1997 alussa maksamaan IMF:n uuden keskipitkän aikavälin ohjelman puitteissa kaikki aikaisemmista EIP- lainoista johtuvat maksamattomat velkansa Euroopan yhteisölle ja EIP:lle. Viime vuonna entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ulkoinen tilanne heikkeni jyrkästi, kun tuonti kasvoi jyrkästi ja alueellisen konfliktin vilkastuttama vienti loppui kokonaan. Virallisia tulonsiirtoja lukuun ottamatta vaihtotaseen alijäämän arvioidaan kasvaneen 259 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista (6,9 prosenttia BKT:sta) vuonna 1995 vuoden 1996 483 miljoonaan dollariin (13,2 prosenttia BKT:sta), kauppavajeen lähes kaksinkertaistuessa 235 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 523 miljoonaan dollariin. Vuodelle 1997 IMF:n ohjelma ennakoi viennin kasvua kymmenellä prosentilla, mitä osaltaan rohkaisee reaalisessa efektiivisessä valuuttakurssissa vuonna 1996 tapahtunut 12 prosentin lasku, joka todennäköisesti jatkuu vuonna 1997. Koska odotettavissa on varsin tiukkaa finanssipolitiikkaa, tuonnin odotetaan kasvavan vain neljä prosenttia, mikä vähentäisi kauppavajetta odotettuun 467 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin. Olettaen, että palvelutase kohentuu lievästi ja yksityiset pääomaliikkeet lisääntyvät, odotettavissa on, että vaihtotaseen alijäämä laskee 367 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin (9,5 prosenttia BKT:sta) vuonna 1997. On kuitenkin syytä korostaa, että tässä ennusteessa ei oteta huomioon mitään Albanian kriisistä mahdollisesti aiheutuvia siirtymävaikutuksia (erityisesti rajavalvontaa), jotka saattavat lisätä julkisia menoja ja siten vaikuttaa vaihtotaseeseen. Ohjelman mukaisesti entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia tarvitsee ulkopuolista rahoitusta 587 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joilla varmistettaisiin myös 48 miljoonan dollarin suuruisten ulkomaisten velkojen lainapääoman takaisinmaksu sekä hoidettaisiin kaikki jäljellä olevat ulkomaiset maksamattomat velat (mukaan lukien noin 27 miljoonaa ecua, jotka maa on velkaa yhteisölle ja EIP:lle aikaisemmista EIP-lainoista). Samalla se antaisi mahdollisuuden kasvattaa valuuttavarantoja 35 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla tasolle, joka kattaisi 2,3 kuukauden tuonnin. Virallisten ja yksityisten pääomavirtojen sekä Pariisin klubin tekemien virallisten luotonantajien velkajärjestelyjen jälkeen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ulkomaisen rahoitusvajeen vuonna 1997 arvioidaan olevan 120 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Hallituksen uudistusohjelman tukemiseksi IMF:n odotetaan myöntävän entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle kolmivuotisen ESAF-lainan (1997-99), jonka arvo on noin 80 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Lisäksi Maailmanpankki on luvannut noin 45 miljoonan Yhdysvaltain dollarin rakennesopeutuslainan (SALC), jolla on tarkoitus uudistaa kauppaa ja maataloutta. Kun näiden laitosten maksuosuudet ohjelman ensimmäiselle vuodelle (noin 50 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) on laskettu mukaan, vuoden 1997 jäljelle jäävän rahoitusvajeen on nyt arvioitu olevan 70 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. vakaat varmistaa Ellei tätä jäljelle jäävää vajetta pystytä täyttämään, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian mahdollisuudet ulkomaisista siinä velkasitoumuksistaan vakauttamis- ja uudistuskehityksessä, johon hallitus ja keskuspankki ovat sitoutuneet, voi vaarantua jo ennen kuin sen odotetut myönteiset vaikutukset maksutaseeseen (viennin piristyminen ja suorien ulkomaisten investointien lisääntyminen mukaan lukien) ehtivät toteutua. joutuvat kyseenalaisiksi. Näin ollen onnistuminen koko tuontitoimitukset vastata ja 5. EHDOTETTU MAKROTALOUDELLINEN LISÄAPU JA LAINAN TÄRKEIMMÄT YKSITYISKOHDAT Komissio ehdottaa, että yhteisö myöntäisi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle maksutasetukea enintään 40 miljoonaa ecua, siten että enimmäislaina-aika olisi viisitoista vuotta. Ehdotettu laina-aika vastaa keskipitkän ja pitkän aikavälin maksutasenäkymiä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, jossa on odotettavissa suuria rahoitustarpeita tulevina vuosina. Apu myönnettäisiin nykyisen ESAF-järjestelyn puitteissa ja se täydentäisi kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisen avun rahoittajien myöntämiä varoja. Apu maksettaisiin kahdessa erässä, joiden ehtona on tyydyttävät tulokset maan IMF:n kanssa sovitusta makrotaloudellisesta ohjelmasta sekä rakenneuudistuksissa saavutettu edistys (mukaan lukien tiettyjen talouden tuloksellisuutta koskevien vaatimusten täyttäminen). Apu maksettaisiin tosiasiallisesti vasta sitten, kun entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on hoitanut kaikki aikaisemmista EIP-lainoista johtuvat maksettavaksi erääntyvät ulkomaiset velkasitoumuksensa yhteisölle ja EIP:lle. Kuten muidenkin kumppanimaiden hyväksi toteutettujen vastaavien toimenpiteiden kohdalla, yhteisö hankkisi varat lainaamalla ne kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta, siten että lainan takuut sisältyisivät yleiseen talousarvioon. Tämän jälkeen entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia lainaisi varat yhteisöltä. Lainananto- ja lainanottotapahtumat olisivat täysin toisiaan vastaavat eikä niihin sisältyisi mitään liiketoiminnallista riskiä yhteisölle. Takuurahastojärjestelyn mukaisesti budjettivaikutukset, jotka seuraisivat päätöksestä myöntää entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle avustusta enintään 40 miljoonaa ecua, edellyttäisivät 6 miljoonan ecun suuruisen varauksen tekemistä rahastoon. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä entisen Jugoslavian tasavallalle Makedonialle EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon1, sekä katsoo, että komissio on kuullut raha-asiain komiteaa ennen ehdotuksensa jättämistä; entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on sitoutunut perustavanlaatuisiin poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiin ja ponnistelee avoimen markkinatalouden luomiseksi; Jugoslavian entinen yhteistyösopimuksen syntymisessä; tasavalta Makedonia ja kuljetussopimuksen, ja Euroopan jotka auttavat yhteisö tehneet ovat täyden yhteistyösuhteen entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on sopinut Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa laajasta vakauttamis- ja uudistustoimenpiteiden sarjasta, jota tuetaan tehostetun rakenteellisen sopeuttamistuen (ESAF) mukaisella lainalla; entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on sopinut Maailmanpankin kanssa rakenteellisten tarkoitetuilla lainoilla (SALC); sopeuttamistoimenpiteiden laajasta rakennesopeutukseen sarjasta, tuetaan jota entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaiset ovat pyytäneet rahoitusapua kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, Euroopan yhteisöltä ja muilta kahdenvälisen avun rahoittajilta; sen jälkeen kun on laskettu mukaan arvioitu rahoitus, joka on mahdollista saada IMF:ltä ja Maailmanpankilta, vuoden 1997 osalta kattamatta jää vielä merkittävä rahoitusvaje, ennen kuin on mahdollista vahvistaa maan valuuttavarantoa tukea hallituksen uudistuspyrkimyksiin liittyviä tavoitteita; ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaiset ovat sitoutuneet hoitamaan kaikki vielä maksamatta ja Euroopan investointipankkia kohtaan; velkasitoumuksensa Euroopan yhteisöä olevat Ï yhteisön myöntämä uusi pitkäaikainen laina entisen Jugoslavian tasavallalle Makedonialle on aiheellinen toimenpide, jolla helpotetaan maan ulkoista rahoitusta koskevia rajoituksia, tuetaan maksutasetta ja vahvistetaan valuuttavarantoa; yhteisön lainan hallinnoiminen on annettava komission tehtäväksi, ja perustamissopimuksessa ei määrätä tämän päätöksen tekemiseksi muista kuin 235 artiklan valtuuksista, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Yhteisö antaa entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle mahdollisuuden pitkäaikaiseen lainaan, jonka pääoma on enintään 40 miljoonaa ecua ja laina-aika enintään viisitoista vuotta ja jonka tarkoituksena on varmistaa kestävä maksutasetilanne ja vahvistaa maan valuuttavarantoa. 2. Tätä tarkoitusta varten komissiolle annetaan valtuudet lainata Euroopan yhteisön puolesta tarvittavat varat, jotka annetaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian käyttöön lainan muodossa. 3. Tätä lainaa hallinnoi komissio neuvotellen tiiviisti raha-asiain komitean kanssa ja tavalla, joka on kaikkien EMFn ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välillä tehtyjen sopimusten mukainen. 2 artikla 1. Komissiolla on valtuudet raha-asiain komiteaa kuultuaan sopia lainaan liitettävistä talouspoliittisista ehdoista entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisten kanssa. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 3 kohdassa mainittujen sopimusten mukaiset. 2. Komissio tarkastaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä raha-asiain komitean ja IMF:n kanssa, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talouspolitiikka on tämän lainan tavoitteiden mukaista ja että lainan ehdot täytettyään. 3 artikla 1. Laina maksetaan entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle kahdessa erässä. Ensimmäinen erä maksetaan, jollei 2 artiklan määräyksistä muuta johdu ja kun entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on kokonaan suorittanut maksamattomat taloudelliset sitoumuksensa Euroopan yhteisölle ja Euroopan investointipankille. 2. Jollei 2 artiklasta muuta johdu, toinen erä maksetaan ESAF-ohjelman tyydyttävän toteutuksen perusteella, ei kuitenkaan aikaisemmin kuin neljännesvuosi ensimmäisen erän luovuttamisen jälkeen. 3. Varat maksetaan entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian keskuspankille. 4 artikla 1. Edellä 1 artiklassa mainitut lainanotto- ja lainanantotapahtumat suoritetaan käyttäen samaa arvopäivää eivätkä ne saa aiheuttaa yhteisölle erääntymisajan muutoksia, valuuttakurssi- tai korkoriskejä tai muutakaan liiketoiminnallista riskiä. 2. Komissio aloittaa tarvittavat toimet, mikäli entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia niin haluaa, varmistaakseen, että lainaehtoihin sisällytetään aikaista takaisinmaksua koskeva lauseke ja että sitä voidaan myös käyttää. 3. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian pyynnöstä, ja kun olosuhteet sallivat lainojen korkojen tarkistamisen, komissio voi jälleenrahoittaa kaikki tai osan alkuperäisistä luotoistaan tai järjestellä uudelleen vastaavia rahoitusedellytyksiään. Jälleenrahoitus- tai uudelleenjärjestelytoimenpiteet on toteutettava 1 kohdassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan keskimääräistä kestoa tai lisätä jälleenrahoituksen tai lainapääoman määrää päivän uudelleenjärjestelyn ajankohtana vielä maksamattoman valuuttakurssilla niitattuna. 4. Kaikki kulut, joita yhteisölle aiheutuu näiden toimenpiteiden toteuttamisesta ja loppuun saattamisesta tämän päätöksen mukaisesti, jäävät entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian maksettavaksi. 5. Raha-asiain komitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdissa mainituissa toimenpiteissä tapahtuvasta kehityksestä vähintään kerran vuodessa. 5 artikla Vähintään kerran vuodessa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta. Tehty Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Makrotaloudellinen rahoitusapu entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle 2. Sovellettava talousarvion kohta Momentti BO 2173, joka koskee yhteisön talousarviotakausta entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle myönnettävälle lainalle (luodaan tekemällä talousarvion muutos ja/tai lisätalousarvio) 3. Oikeusperusta Perustamissopimuksen 235 artikla 4. Toimenpiteen kuvaus ja perustelu a) Toimenpiteen kuvaus Enintään 40 miljoonan ecun suuruisen yhteisölainan (joka rahoitetaan siten, että yhteisö lainaa tarvittavat varat kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta) myöntäminen edunsaajamaalle, tarkoituksena ja vähentää ankarien sopeutustoimenpiteiden aiheuttamia sosiaalisia ongelmia. sen hallituksen uudistuspyrkimyksiä tukea b) Toimenpiteen perustelu Edunsaajamaan ulkoisesta rahoitusavusta. talousuudistuksen kestävyys riippuu virallisista lähteistä saatavasta 5. Menoluokitus Pakollinen 6. Menon luonne Talousarviotakauksen mahdollinen käyttöönotto yhteisön ottamalle tarkoitettu lainojen rahoittamiseen. lainalle, joka on 7. Rahoitusvajkutas a) laskentamenetelmä Tarpeelliseksi katsottavan avun määrän arviointi perustuu nykyisiin arvioihin edunsaajamaan jäljellä olevista ulkoisista rahoitustarpeista. Laskennallista tilierää ehdotetaan käytettäväksi, koska tämän talousarviokohdan todellisen tarpeen määrää ja ajoitusta ei voida laskea etukäteen ja koska on odotettavissa, että tätä talousarviotakausta ei tarvita. to b) Toimenpiteen vaikutus interventioluottoihin Ainoastaan siinä tapauksessa, että takauksen maksua todella vaaditaan. c) Interventiomenojen rahoitus Mikäli talousarviotakaus vaaditaan maksettavaksi: - turvautuminen takuurahastoon, joka perustettiin 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EURATOM) N:o 2728. - Mikäli takuurahastossa ei ole riittävästi varoja, lisämaksut suoritetaan siirtämällä: • takuuvarauksessa jäljellä olevia ylimääräisiä varoja; • talousarviosta myöhään tulleita maksuja, joiden osalta talousarviotakaus on aktivoitu (varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohdan nojalla); • käytettävissä oleva marginaali rahoitusnäkymien neljännen otsakkeen enimmäismäärän puitteissa. - Täyttääkseen velvoitteensa komissio voi poikkeuksellisesti varmistaa velkojen kuoletuksen ja koronmaksun sen omasta kassasta saatavilla varoilla. Siinä tapauksessa sovelletaan 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY, EURATOM) N:o 1552/89 12 artiklaa. 8. Petosten torjuntatoimenpiteet Varat maksetaan suoraan edunsaajamaan keskuspankille vasta sen jälkeen, kun komissio on raha-asiain komiteaa kuultuaan sekä yhteydessä IMF:ään ja Maailmanpankkiin varmistanut, että kyseisessä maassa toteutetut makrotaloudelliset toimintaohjelmat ovat tyydyttäviä ja että avun myöntämiseen liittyvät erityisehdot täyttyvät. 9. Kustannustehokkuusanalyysi a) Toimenpiteen perusteet ja erityistavoitteet Tukemalla avunsaajamaan makrotaloudellisia uudistuspyrkimyksiä täydentämällä kansainvälisen yhteisön IMF:n kanssa sovitun ohjelman puitteissa maalle tarjoamaa rahoitusta tämä apu ei ainoastaan edistäisi maan siirtymistä kohti markkinataloutta, vaan myös auttaisi sitä hoitamaan vielä maksamatta olevat velkasitoumuksensa Euroopan yhteisöä ja Euroopan investointipankkia kohtaan. Tällä hetkellä näiden maksamattomien velkasitoumusten arvo on yhteensä noin 27 miljoonaa ecua (erääntyneet saatavat viivästyneet korot mukaan lukien). ja \\ Tämä apu maksetaan vain jos entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on suorittanut maksamattomat ja Euroopan investointipankille. sitoumuksensa Euroopan taloudelliset yhteisölle b) Valvonta ja arviointi Avun luonne on kansantaloudellinen ja sen valvonta ja arviointi tapahtuu IMF:n tukeman sopeuttamis- ja uudistusohjelman yhteydessä, jota entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia toteuttaa. Komissio valvoo toimintaa edunsaajamaan viranomaisten kanssa sovittaviin todellisiin makrotalouden ja rakennepolitiikan tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Se on myös läheisessä yhteydessä IMF:ään ja Maailmanpankkiin voidakseen hyötyä niiden tekemistä arvioista entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakauttamisessa ja uudistuksissa saavutetusta edistyksestä. Ehdotuksessa neuvoston päätökseksi määrätään Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavasta vuosikertomuksesta, johon sisältyy arvio tämän toimenpiteen toteuttamisesta. lO. Hallintomenot toimenpiteet ovat Nämä henkilöstön lisäämistä. luonteeltaan poikkeuksellisia eivätkä edellytä komission ii LIITE TAKUURAHASTON RAHOITTAMISEEN TARVITTAVAT BUDJETTIVARAT VUONNA 1997 SEKÄ LAINAVARAUKSESSA OLEVA MARGINAALI JA LAINATAKAUS KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI (MILJOONAA ECUA) Toimenpiteet Laskenta peruste Rahaston varoien hankkiminen1 Päätetyt toimenpiteet3 Hankekohtainen apu ElP/Välimeren alue EIP/ Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaat EIP/Etelä-Afrikka: EIP/Mandaattien uusiminen4 Makrotaloudellinen apu Slovakia (Peruutus) Valko-Venäjä (Lykkäys) Ehdotetut toimenpiteet Hankekohtainen apu EIP/Turkki5 EIP/Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia6 EIP/Kroatia7 Makrotaloudellinen apu Georgia, Armenia ja mahdollisesti Tadzikistan8 Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia9 Bulgaria9 -14 -38 55 1536,5 -130 -25 105 35 49 170 40 250 -1,71 -5,32 8,25 230,48 -18,20 -3,75 15,75 5,25 7,35 25,50 6,00 37,50 Varauksessa oleva marginaali 3292 330,7 336,0 327,8 97,3 115,5 119,3 103,5 98,3 90,9 65,4 59,4 21,9 1 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EURATOM) N:o 2728/94 säädettyjen rahaston varojen hankkimista koskevien sääntöjen mukaisesti. Takuurahaston ensimmäisen käyttökerran jälkeen, ja asetuksen 5 artiklan mukaisesti, uusien toimenpiteiden kohdalla varausaste on kasvanut 14 prosentista 15 prosenttiin vuonna 1995. Uusia makrotaloudellisia rahoitusapuja varten on tehty 15 prosentin varaukset. 2 Varauksen määrä vuonna 1997 rahoitusnäkymien perusteella 3 Rahastoon siirrettävien varojen määrää koskevat korjaukset neuvoston asetuksen N:o 2728/94 liitteen mukaisesti 4 Neuvoston päätös 14. huhtikuuta 1997. 5 Ehdotus neuvoston asetukseksi rahoitusyhteistyön erityistoimenpiteistä Turkin hyväksi (KOM(95) 389 lopull) 6 Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteistyösopimuksen tekemisestä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa (KOM(96) 533 lopullinen), 25. marraskuuta 1996 7 EY:nja Kroatian yhteistyösopimus (SEC(95) 180/lopullinen). Neuvottelut keskeytettynä kesästä 1995 lähtien. Sen vuoksi on epätodennäköistä, että tämä toimenpideohjelma toteutettaisiin vuonna 1997. * Komission ehdotus neuvoston päätökseksi (KOM (97) 24 lopullinen), 3. helmikuuta 1997 i} Komission ehdotus »3 ISSN 1024-4492 KOM(97) 235 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 il Luettelonumero : CB-CO-97-226-FI-C ISBN 92-78-19816-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg H


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 921/97 av den 22 maj 1997 om ändring av förordning (EEG) nr 1627/89 om uppköp av nötkött genom anbudsinfordran

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality