title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Intermodaalisuus ja intermodaaliset tavarakuljetukset Euroopan unionissa - Järjestelmäpohjainen lähestymistapa tavarakuljetuksiin - Strategiat ja toimet tehokkuuden, palvelujen ja kestävän kehityksen edistämiseksi

eurovoc_concepts:
carriage of goods
combined transport
common transport policy
organisation of transport

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 05. 1997 KOM(97) 243 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE INTERMODAALISUUS JA INTERMODAALISET TAVARAKULJETUKSET EUROOPAN UNIONISSA JÄRJESTELMÄPOHJAINENLÄHESTYMISTAPA TAVARAKULJETUKSIIN STRATEGIAT JA TOIMET TEHOKKUUDEN, PALVELUJEN JA KESTÄVÄN KEHITYKSEN EDISTÄMISEKSI SISÄLLYSLUETTELO Tiivistelmä 1 luku Intermodaalisuuden käsite 2 luku 3 luku Logistiikka: kysynnän monimutkaisuus Intermodaalisten tavarakuljetusten käytön esteet Infrastruktuuri j a kulj etusvälineet 3. 1. 3. 2. Kuljetukset - infrastruktuurin käyttö 3. 3. Kulj etusmuotokohtaiset palvelut j a säännökset 3. 4. Päätelmä 4 luku Euroopan intermodaalinen tavarakulj etusjärjestelmä: toteutusvaiheet A. Integroidut infrastruktuurit ja kuljetusvälineet 4. 1. Yhtenäinen Euroopan laajuinen infrastruktuuri verkko Lisäarvoa tuovat yhteyspaikat ja solmukohdat 4. 2. 4. 3. Kuormausyksikköjä koskevien standardien yhdenmukaistaminen B. Y h teen toimivat ja yhteenkytkettävät toiminnot 4. 4. Intermodaalisia kulj etuksia hoitavat tavara liikenteen harj oittaj at 4. 5. Vapaa pääsy infrastruktuuriin 4. 6. Infrastruktuurin käytöstä perittävät maksut ja kulj etusten hinnoittelu Intermodaalikuljetukset ja kilpailu Intermodaalisten kulj etusten aikatauluj en yhteensovittaminen 4. 7. 4. 8. C. Kuljetusmuodosta riippumattomat palvelut ja säännökset 4. 9. Tieto-ja hallintajärjestelmät 4. 10. Vastuu D. Horisontaaliset toimet 4. 11. Tutkimus j a innovaatiot 4. 12. Arviointi j a esikuva-analyysi (benchmarking) 4. 13. Kansalliset pyöreän pöydän keskustelut 4. 14. Intermodaalisia tavarakulj etuksia koskevat tilastot sivu 4 7 9 10 11 12 13 14 15 15 16 17 18 19 19 20 21 21 21 23 24 25 26 26 27 27 27 28 28 29 5 luku Intermodaalisuus ja muut politiikan alat Tietoyhteiskunta 5. 1 5. 2. Alueellinen kehitys ja yhteenkuuluvuus 5. 3. 5. 4. Ympäristö Pk-yrity sten integrointi Päätelmät Taulukko 1 Taulukko 2 Kuva 1 Liite 1 Liite 2 Intermodaalisuuden avainkysymykset Tärkeimmät toimet intermodaalisuuden edistämiseksi Intermodaalinen kuljetusketju Toimintaohjelma Meneillään olevat toimet Tiivistelmä liikennejärjestelmä on Euroopan unionin kilpailukyvyn ehdoton edellytys. 1. Tehokas Ennusteiden mukaisen kansainvälisen kaupan kasvun toteutuessa, unionin mahdollisesti laajentuessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja Välimeren maiden kanssa tehtävän yhteistyön lisääntyessä liikenteen merkitys kasvaa entisestään. 2. Euroopan tavaraliikenne on vuodesta 1970 kasvanut noin 70 prosenttia. Seuraavien kahden vuosikymmenen aikana vuotuisen kasvun arvioidaan olevan noin kaksi prosenttia. Liikenteen ruuhkautumisen aiheuttamien kustannusten arvioidaan tällä hetkellä olevan 120 miljardia ecua eli kaksi prosenttia EU:n BKT:stä. Lisäksi onnettomuuksien, ilman saastumisen ja melun aiheuttamat kustannukset ovat toiset kaksi prosenttia BKT:stä. Nämä kustannukset heikentävät Euroopan ja liikenteeltä vaaditaan kilpailukykyä kustannustehokkuutta. luotettavuutta joustavuutta, tilanteessa, jossa 3. Jos liikenteen alalla ei harkita kuljetusmuodosta riippumattomien palvelujen käyttöönottoa ja käytetä hyväksi muiden kuljetusmuotojen ylimääräistä kapasiteettia, tieliikenteen nykyinen 72 prosentin markkinaosuus (joka oli hieman alle 50 prosenttia vuonna 1970) kasvaa todennäköisesti entisestään. Rautatieliikenteen osuus on laskenut vuoden 1970 noin 32 prosentista alle 15 prosenttiin vuonna 1995. Lasku jatkuu todennäköisesti edelleen, jos nykyinen suuntaus jatkuu. 4. Olemassa olevan kapasiteetin liikennejärjestelmässä on keskeisen taloudellisesti että ympäristön kannalta kestävään kehitykseen. 1 tärkeää, tehokas ja tasapainoinen käyttö koko Euroopan sekä yhteiskunnallisesti, jotta päästäisiin 5. "Tätä menoa" -käytännön mukaisilla poliittisilla välineillä ei voida ratkaista liikenteeseen järjestelmäpohjaiseksi lähestymistavaksi. liittyviä ongelmia. Nykyinen tulevia tämän vuoksi muutettava lähestymistapa on 6. Yksi politiikan väline, joka mahdollistaa järjestelmäpohjaisen lähestymistavan liikenteeseen, on intermodaalisuuden edistäminen. Intermodaaliset kuljetuspalvelut ovat kuljetusmuodosta riippumattomia ovelta ovelle -yhteyksiä, joissa käytetään useita erilaisia käyttökelpoisia kuljetusmuotovaihtoehtoja. Samalla niiden avulla hyödynnetään uudella ja tehokkaalla tavalla liikennejärjestelmää, alennetaan kuljetuskustannuksia lisäarvon luominen. tehdään mahdolliseksi ja intergroitujen Yhteisö pyrkii tämän vuoksi muun muassa "politiikkojen oikeaan tasapainoon, jolla edistetään yhtenäisten ja liikennejärjestelmien kehittämistä koko yhteisössä. " (Ks. valkoinen kirja: Yhteisen liikennepolitiikan tuleva kehitys - Yleinen lähestymistapa kestävää liikkuvuutta koskevan yhteisön sääntelyn luomiseksi, ISBN 92-826 5911-9, §40b) 7. On yksilöity joukko tekijöitä, jotka estävät intermodaalisten kuljetusten laajamittaisen käytön. Näitä ovat eri kuljetusmuotojen ja niiden keskinäisten yhteyksien yhtenäisen verkon puute, teknisen yhteentoimivuuden puute eri kuljetusmuotojen sisällä ja niiden välillä sekä eri liikennevälineitä, tietojen keskinäistä vaihtoa ja menettelyjä koskevien määräysten ja normien moninaisuus. Eri kuljetusmuotojen suorituskyky ja palvelun taso samoin kuin niiden vastuut vaihtelevat, eikä intermodaalisista palveluista ole tarpeeksi tietoa. Tämän vuoksi kuljetusmuodosta riippumaton ovelta ovelle -liikenne on kehittynyt heikosti. 8. Eurooppalaisen intermodaalisen liikennejärjestelmän toteuttaminen vaatii liikennepolitiikan koordinoitua kehittämistä sekä Euroopan että kansallisella ja alueellisella tasolla. Intermodaalisen liikenteen kehittämistä yhteisen liikennepolitiikan osana voidaan vauhdittaa neljän avainstrategian avulla (katso taulukko 1). Taulukko 1: Intermodaalisuuden avainkysymykset > , LiikMtfeôfi Vh^tîai§m:ôrkkî»ôftällit! > Immwktâmàm wîâûmfa niïM ébmuvmn iùjMMmm intermodaaliliikenne pohjautuu 9. Koska liikenne, tietoyhteiskunnan asema liikenteessä on erittäin tärkeä. Tietokoneavusteinen liikenne - eli tieto- ja viestintäteknologioiden käyttö liikenteen apuna - on avain tehokkaisiin ja asiakaslähtöisiin liikennepalveluihin. Avoimet ja joustavat tietojärjestelmät ja päätöksenteon tukijärjestelmät muuttavat liikenteen järjestelyjä ja hallintaa, ja ne lisäävät nykyisiä tietoon enemmän kuin perinteinen 10. Luovat uusia markkinamahdollisuuksia. Lisäksi tietoinfrastruktuurien käyttö ja erityisen lisäkapasiteetin kehittäminen intermodaalista liikennettä varten lisäävät uuden lähestymistavan kiinnostavuutta. 11. Intermodaalisuuden tavoitteena ei ole kuljetusmuotojen välinen jako, vaan se koskee kuljetusmuotojen integroimista seuraavalla kolmella tasolla: 1) infrastruktuuri ja kuljetusvälineet ("välineistö"), 2) kuljetukset ja infrastruktuurin (erityisesti terminaalien) käyttö sekä 3) palvelut ja sääntely (kuljetusmuotoon perustuvasta kehyksestä kuljetusmuodosta riippumattomaan kehykseen). 12. Komissio toteuttaa tarvittavat aloitteet siltä osin kuin kyse on sääntelystä tai oikeudellisista kysymyksistä. Toissijaisuusperiaatetta noudattaen komissio ryhtyy toimenpiteisiin myös aloilla, joilla intermodaalisuus edellyttää yhteensovittamista Euroopan tasolla (katso taulukko 2). 6 Taulukko 2: Tärkeimmät toimet intermodaalisuuden edistämiseksi **&gitol<iat ii*frastmta**dtl& kisll^tsii^lmi^t 1 zz> :s> JjUpf Enroo^ti ta&jqi&gnt liik$Mwrkkqje*i krë$riwçMtai sutiöititldmiÄ)$tammcjs îmef$»ôd&Auïj^«î&tefâ A&p&îî&fcjà& mmmMm jatoimto^pôrô»tait)EkeaJi Kdjftwlltet& koskevï^ft gflndwdba yyôn^ukai^tamk^ri Ktoljateteit* yjfctetttftânfthwtts j* y&t»kytkfcätlv^$ ] ^\ 3fr z> Tavârâkaijôoistert vaJ&vfyte ixMffiùhmm, htmmdnâimiûm MmMmk^M Yhtémtk m^u* }&UmùïMu$mmMiâm kd&iÄrti$«rt K\ipëimm^m^YM<^tMj^mékmm Viikmmn pohjûu yhémxmiàdmmmm hûmM4tâkti& C^tiwmwèwtfr ttofövmfämk ptönkt J# mhfofytefäi i •r> =& ss> s& s» MmtMyfcn j& gdta&fci tMfcMtasa (EDI) yMmmMimminm^ mxkâ&tâtokâ hfâtmoétôùm &uLjeftik$J# lo&kw* vast»» TMk\im$famMy £^va*ttJAiyy«£ (b<mdbwaitd^8> ÏjûtemotaKsb MJ3Ä& $K#fav# tftertoi 12. Tässä tiedonannossa ehdotettujen toimien tavoitteena on yhdessä komission jo ehdottamien muiden toimenpiteiden kanssa poistaa esteet, jotka tällä hetkellä haittaavat ovelta ovelle ulottuvien intermodaalisten kuljetusten kehittämistä. Samalla tavoitteena on edistää sellaisten ympäristöä säästävien kuljetusmuotojen käyttöä, joilla on ylimääräistä kapasiteettia. Intermodaalisuuden avulla voidaan parantaa rautatie-ja vesikuljetusten toimintaedellytyksiä ja tarjota tarvittavilta osin tehokkaita vaihtoehtoja yhtä kuljetusmuotoa hyödyntäville maantiekuljetuksille sekä ehkäistä näin ulkoisten tieverkoston kustannusten täysimääräinen sisällyttäminen hintoihin sekä intermodaalisuuden edistäminen oval osa yleistä kestävän liikkuvuuden strategiaa. ruuhkautumista. Rautatiekuljetusten parantaminen, tehokkuuden 1 luku Intermodaalisuuden käsite 13 Tavaraliikenteen kasvun sekä eri kuljetusmuotojen ja infrastruktuurien käytön lisääntyvän epätasapainon vuoksi Euroopan unionin alkaa näkyä merkkejä yhteiskunnallisesta ja taloudellisesta tehottomuudesta. Tavaraliikenne näyttää aiheuttavan unionin kansalaisille yhä enemmän ympäristöön liittyviä ja yhteiskunnallisia kustannuksia. liikennejärjestelmässä tavalla. Tarvitaan kokonaisvaltaista 14. "Tätä menoa" -skenaariolla, joka perustuu erillisiä kuljetusmuotoja koskeviin politiikkoihin, ei liikkuvuusvaatimuksista todennäköisesti selviydytä nykyisistä ja tulevista monimutkaisista kestävällä Intermodaalisen liikenteen edistäminen on lupaava ja innovatiivinen poliittinen väline, jolla voidaan tukea koko (infrastruktuurin, liikennejärjestelmän kattavaa sekä olemassa olevan kuljetuskapasiteetin kuljetuskaluston, käsittelylaitteiden jne. ) tasapainoisempaan ja tehokkaampaan käyttöön tähtäävää lähestymistapaa. järjestelmälähestymistapaa. 15. Jotta intermodaalisuuden käsite ymmärrettäisiin yleisesti samalla tavoin, komissio ehdottaa seuraavaa intermodaalisuuden määritelmää: intermodaalisuus on liikennejärjestelmän ominaisuus, joka mahdollistaa ainakin kahden eri kuljetusmuodon integroidun käytön ovelta ovelle ulottuvassa kuljetusketjussa. 16. Intermodaalisuus2 on laadun osoitin, joka ilmaisee eri kuljetusmuotojen välisen integroinnin tasoa: intermodaalisuuden lisääntyminen merkitsee kuljetusmuotojen välisen integraation ja täydentävyyden lisääntymistä, mikä tarjoaa mahdollisuuksia liikennejärjestelmän tehokkaampaan käyttöön. Intermodaalisuuden taloudellinen perusta piilee siinä, että kuljetusmuotoja, joilla erillisinä on niille ominaisia suotuisia taloudellisia ja toiminnallisia piirteitä, voidaan integroida ovelta kokonaistehokkuuden integroinnin on tapahduttava infrastruktuurin ja muiden parantamiseksi. Kuljetusmuotojen laitteistojen (esimerkiksi kuormausyksiköiden, ajoneuvojen, ja palvelujen samoin kuin sääntelyedellytysten tasolla (katso kuva 1). liikennejärjestelmän televiestinnän), kuljetusketjuksi toimintojen ulottuvaksi ovelle Tavoitteetta *Ht laotta kehys eri kuljetusmuotojen optimaaliselle yhdeiïtamiseite ja mätotolflst&a VM® mmmmmM zmU&MhtMm oveïta wele »t^fvei«t> j<fea käytetään liikennejärfesMmliÄ tehokkaalla ja fcusfcmtiuksk vastaavalla tavalla» $**#&?& vMum <}âl$m mkmmmMmämäm rm$m Intermodaalinen kuljetus voidaan tällöin ymmärtää sellaiseksi tavaroiden kuljettamiseksi, jossa ovelta ovelle ulottuvassa kuljetusketjussa käytetään ainakin kahta eri kuljetusmuotoa. Komission näkemys intermodaalisuudesta ja intermodaalisesta liikenteestä menee paljon pidemmälle kuin useiden muiden toimijoiden esittämät aikaisemmat määritelmät. Euroopan liikenneministerikonferenssin ehdottamassa määritelmässä intermodaalinen liikenne rajataan yhdistetyiksi kuljetuksiksi, vaikka ne ovat vain yksi mahdollinen, joskin tärkeä keino edistää tavaroiden siirtämistä kuljetusmuodosta toiseen. Yhdistettyjen kuljetusten osalta EU:ssa käytetään esimerkiksi direktiivissä 92/106 esitettyä rajoitetumpaa määritelmää, jolloin tarkoituksena on edistää vain sellaisia kuljetusmuotoja, jotka vähentävät tietyillä tavoilla teiden käyttöä. Intermodaalinen liikenne (Euroopan liikenneministerikonferenssin määritelmä): tavaroiden kuljettaminen yhdessä ja samassa kuormausyksikössä tai ajoneuvossa, joka käyttää peräkkäin useita kuljetusmuotoja ilman, että tavaroita itseään käsiteltäisiin kuljetusmuotoja vaihdettaessa. Yhdistetty kuljetus (Euroopan liikenneministerikonferenssin määritelmä): intermodaalinen kuljetus, jossa suurin osa matkasta Euroopassa tapahtuu rautateitse, sisävesiteitse tai meriteitse ja jossa maanteitse tapahtuva alku- tai loppuosuus on mahdollisimman lyhyt. 17. Intermodaalisen liikennepolitiikan avulla olisi luotava järjestelmä, jossa liikenteen käyttäjä voi itse päättää eri kuljetusmuotojen parhaasta mahdollisesta käytöstä. Intermodaalisen liikenteen ovelta ovelle -lähestymistapa merkitsee näin ollen sitä, että liikenteen käyttäjän vaatimukset otetaan pitkälle huomioon. 18. Intermodaalisuus ei ole sidottu mihinkään tiettyihin kuljetusmuotoihin. Se on kaupankäyntiä ja liikkuvuutta koskeva kysymys, jossa edellytetään rautatie-, vesi-, lento- sekä tieliikenteen yhteistä panosta mahdollisimman edullisen kokonaisuuden saavuttamiseksi ja jossa niiden tukena ovat kehittyneet tasolla uudet palvelut sekä tieto- ja tieto- ja viestintäpalvelut. Kuljetusten viestintäteknologiat parantavat olemassa olevan kapasiteetin käyttöä. Kuva 1: Intermodaalinen kuljetusketju Kehys: kuljetusmuodosta riippumaton sääntely & palvelut - logistinen tuki i -4- -<—5» • J toiminta yhden kuljetusmuodon piirissä Kuljetusketju: kuljetukset & infrastruktuurin hyödyntäminen j kuljetusmuodon vaihtopaikka/solmu kohta < — 5* Lähde: EYK 19. Intermodaalisuudessa ei siis ole kyse siitä, että eri kuljetusmuotojen välille tehtäisiin tietty jako. Sen sijaan parantamalla kaikkien kuljetusmuotojen välisiä yhteyksiä ja integroimalla ne yhdeksi intermodaaliseksi järjestelmäksi voidaan nykyistä paremmin hyödyntää rautatie- ja sisävesiliikennettä sekä lyhyen matkan merikuljetuksia, jotka itsessään eivät aina mahdollista toimitusta ovelta ovelle. Intermodaalisuus täydentää näin ollen EU. n muita liikennepolitiikkoja kuten liikennemarkkinoiden vapauttamista, Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) kehittämistä sekä oikeudenmukaisen ja tehokkaan hinnoittelun edistämistä. 2 luku Logistiikka: kysynnän monimutkaisuus 20. Tavarakuljetukset ovat johdannaiskysyntää. Tämän vuoksi ne ovat osa taloudellista prosessia. Teollisten prosessien asettamat vaatimukset ovat muuttuneet ratkaisevasti viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana, ja vaatimuksille on luonteenomaista maailmanlaajuinen kilpailu, lyhyemmät tuotantoajat ja tuotteiden elinkaaret sekä tarve alentaa kustannuksia. Juuri oikeaan aikaan tapahtuvat toimitukset, asiakaskohtainen tuotanto sekä toimitus- ja jakelukeskuksien keskittyminen ovat johtaneet siihen, että tuotanto- ja jakeluprosessit sekä kuljetukset ovat lyhyemmät läheisessä suhteessa toisiinsa siten, että tavoitteina ovat korkea palvelutaso, ja alhaisemmat kustannukset. Samanaikaisesti kilpailu maailmanlaajuisilla toimitusajat markkinoilla on jakeluketjujen maantieteellistä toiminta-aluetta. toimijoiden määrää ja toimitus- ja laajentanut lisännyt 21. Tehokkaasta logistiikasta on näin ollen tullut ratkaiseva kilpailukykyyn vaikuttava tekijä. m tmrnmrnw m 22. Kuljetuksilla on tärkeä merkitys koko toimitus- ja jakeluketjun logistiikan ja palvelun kokonaislaadun kannalta. Tavarakuljetusten on laatuvaatimukset joustavuuden, nopeuden ja luotettavuuden kannalta, jotta tavarat toimitettaisiin täsmällisesti juuri liikuttelua että oikeaan aikaan varasto intitoi m intoja, pakkaamista tai tuotantoa asiakkaan vaatimusten mukaan. Tavaroiden laadusta riippuen logistiikkakustannukset voivat muodostaa jopa kolmanneksen lopullisesta markkinahinnasta, joskin niiden osuus on usein alhaisempi ja on yleisesti ottaen laskenut viime vuosikymmenien aikana. Noin yksi neljäsosa näistä kustannuksista voi liittyä kuljetuksiin. ja oikeaan paikkaan. Tämä koskee sekä lisääntyvät tavaroiden täytettävä 23. Kun otetaan huomioon hankintalähteiden, toimittajien, valmistajien, vähittäiskauppiaiden ja kuluttajien monimutkainen vuorovaikutus, intermodaalisuus antaa mahdollisuuden monenlaisten liikennepalvelujen integroimiseen toimitus-ja jakeluketjuissa. 24. Hyvin toimivat tieto- ja viestintävirrat ovat ehdottoman välttämättömiä monia osapuolia käsittävien toimitus- ja jakeluketjujen hallitsemiseksi. Niiden avulla voidaan ennen kuljetusta ja kuljetuksen aikana vaihtaa tietoja muun muassa palvelun saatavuudesta, käydä neuvotteluja, jäljittää ja seurata tavaroita sekä saada tietoja häiriöistä ja kuljetusasiakirjojen kulusta. Kehittyneet palvelut, kuten reaaliaikaiset tietopalvelut, nopeuttavat tiedonkulkua ja lisäävät sen luotettavuutta, mikä puolestaan parantaa palvelun laatua. 25. Ydinosaamiseen keskittyvien liiketoimintastrategioiden seurauksena ulkopuolisten tarjoamien logistiikkapalvelujen markkinat kasvavat. Tuotannonhallinnan, varastoinnin ja kuljetustoimintojen aloille syntyy erikoistuneita logistiikkapalveluja. Tällaisia palveluja tarjoavia yrityksiä tulee markkinoille yhä enemmän. Niiden tehtävänä on tarjota alakohtaisia tai asiakaskohtaisia ratkaisuja yritysten sisäisten raaka-aine- ja tavaravirtojen sekä yritysten välisten kuljetustoimintojen integroimiseksi. Niillä on yhä useammin liittyvien vaatimusten määrittelemisessä asiakkaina olevien teollisuusyritysten puolesta ja sen tutkimisessa, miten kuljetuksilla voidaan tuottaa koko logistiikkaketjuun lisäarvoa. tärkeä asema kuljetusten kysyntään 10 3 luku Intermodaalisten tavarakuljetusten käytön esteet 26. Nykyisessä kuljetusmuotolähtöisessä kuljetusjärjestelmässä jokainen matkan aikana tapahtuva kuljetusmuodon teknistä kuormansiirtoa. Tämä aiheuttaa kitkakustannuksia, joiden vuoksi intermodaalikuljetukset eivät ehkä ole kilpailukykyisiä verrattuina yhtä kuljetusmuotoa käyttäviin kuljetuksiin. vaihtaminen merkitsee järjestelmän eikä vain vaihtamista El^^^w^^^^^^^^^^^^^^^^^!ff^^^ SSS&ÄftSJSSS •ftïâ'iSîywïw'A'îïî'SÏî'ft'iîaiî'âlî'iï'S^îls mm ÉDta *•• mci^ii&¥^^ml^«^ib3^^ ^aalll^inoW^Érut s^«^«^^E^iii^|i wxmitwitoiwm. ^un 27. Jotta intermodaalikuljetukset olisivat käyttäjän kannalta houkuttelevampia, kitkakustannukset on yksilöitävä, määriteltävä määrällisesti ja laadullisesti ja niitä on alennettava. 28. Toisaalta intermodaaliseen kuljetusketjuun kuuluvien logistiikkapalvelujen on tarjottava lisäarvoa kitkakustannusten vastapainoksi. Verkon kaikkien solmukohtien ja siirtopaikkojen olisi oltava omiaan tarjoamaan sellaisia palveluja kuten varastointia, tietojenhallintaa tai tuotteiden räätälöintiä. Markkinoiden on pystyttävä tunnistamaan nämä mahdollisuudet ja käyttämään niitä hyväkseen. Intermodaalisen kuljetuspolitiikan on poistettava pullonkaulat, jotka voivat estää tavaraliikenteen harjoittajia käyttämästä hyväkseen näitä mahdollisuuksia. 29. Yhteenkytkettävyyden puuttumisesta kitkakustannuksia seuraavilla kolmella tasolla: aiheutuu intermodaalikulj etusten käyttäjille 1 ) infrastruktuuri j a kulj etusvälineet, 2) kuljetukset ja infrastruktuurin, erityisesti terminaalien käyttö sekä 3) kulj etusmuotokohtaiset palvelut ja säännökset. 3 Liikenteen intermodaalisuuden erityisryhmään kuuluvat teollisuuden asiantuntijat ovat keskustelleet näistä esteistä ja kitkakustannuksista ja suurelta osin luetteloineet ne. 11 3. 1. Infrastruktuuri ja kuljetusvälineet 30. Useista tiheästi liikennöidyistä eurooppalaisista liikennekäytävistä puuttuu yhtenäinen eri kuljetusmuotojen ja niiden välisten yhteyksien verkko. Jonkin kuljetusmuodon infrastruktuurin puuttuminen tai kuljetusmuotojen välisten yhteyksien puuttuminen voivat, vaikka puutteet olisivat pieniäkin, estää saumattomien intermodaalisten kuljetusten ketjujen syntymisen. Tämä aiheuttaa tavaraliikenteen harjoittajille ylimääräisiä siirto- ja kitkakustannuksia. Se, että olemassa oleviin siirtopaikkoihin ei ole kunnollista pääsyä rautateitse, maanteitse tai vesiteitse, voi haitata näiden kuljetusmuotojen integroimista sekä siirtymistä kuljetusmuodosta toiseen. Se voi myös estää suurten volyymien tehokasta jakamista pienemmiksi esimerkiksi mannertenvälisissä kuljetuksissa tai kaukokuljetuksissa. 31. Koska nykyistä järjestelmää rahoitetaan ja hallinnoidaan erikseen kunkin kuljetusmuodon osalta, on epäselvää, kuka on vastuussa niiden välisten liittymäkohtien lujittamisesta. Erilaiset omistusmuodot ja erilaiset veloitukset infrastruktuurin ja terminaalien käytöstä eivät myöskään edistä selkeää ja koordinoitua infrastruktuurin suunnittelua paikallisella ja alueellisella tasolla, puhumattakaan koko Euroopan tasosta. 32. Intermodaalikuljetukset ovat yhtä vahvoja kuin kuljetusketjun heikoin lenkki. Tämän vuoksi joidenkin kuljetusmuotojen yhteentoimivuuden puute aiheuttaa merkittäviä ongelmia. Esteet ovat hyvin tiedossa. Niitä ovat esimerkiksi rautateiden erilaiset merkinantojärjestelmät ja kuorman ulottumat sekä siltojen erilaiset korkeudet Euroopan sisävesiväylillä. 33. Kuljetusvälineiden teknisiä ominaisuuksia koskevat määräykset poikkeavat lisäksi usein maittain ja kuljetusmuodoittani, mikä myös aiheuttaa yhteentoimimattomuutta. Lisäksi yksityiset tavaraliikenteen harjoittajat hankkivat usein sellaista liikkuvaa kalustoa tai ajoneuvoja, jotka sopivat nimenomaan niiden omaan toimintaan ja omiin kuormausyksikkövalintoihin. Eri tavaraliikenteen harjoittajien erilaisten ajoneuvotyyppien käsittely aiheuttaa terminaaleissa ruuhkaa ja tehottomuutta. Lisäksi kuljetusvälineiden ja infrastruktuurin erilaiset mitoitukset vähentävät kuljetusmuotojen, esimerkiksi lento-ja rautatiekuljetusten yhteentoimivuutta. eri kuljetusmuodoissa 34. Kuormausyksiköiden mittojen toinen suuri vaihtelu kuljetusmuotojen välistä yhteentoimivuutta vähentävä tekijä. Tie- ja rautatiekuljetusten, lyhyen matkan merikuljetusten sekä sisävesikuljetusten kuljetusvälineiden yhteensopimattomuus lisää siirto- ja käsittelykustannuksia ja pakottaa käyttämään hankalia kuormansiirtotekniikoita. Jos asiaan ei puututa, logistiikan asettamien vaatimusten monimutkaistuminen ja kansainvälisen kaupan ennustettu kasvu lisäävät todennäköisesti entisestään kuljetusyksiköiden välisiä eroja. Erityiskäyttöön tarkoitettujen kuormausyksiköiden käyttö lisää niiden paluumatkoja ilman kuormaa. on 3. 2. Kuljetukset - infrastruktuurin käyttö intermodaalisen kuljetusjärjestelmän suurimpia 35. Nykyisen kitkakustannusten aiheuttajia ovat kuljetusmuotojen väliset siirtopaikat. Yksi syy tähän on kuljetusmuotojen ja kuormausyksiköiden välisen teknisen yhteenkytkettävyyden puute tai sen riittämättömyys. Toinen on se, että nykyisiä terminaaleja, joille on tavallisesti ominaista raskaiden koneellisten ja manuaalisten menetelmien yhdistelmä, ei hallinnoida tehokkaasti käyttämällä heikoimpia lenkkejä ja 12 apuna oikeanlaisia telemaattisia välineitä. Myöskään sellaisia toimintoja kuten ajoneuvojen kuormausyksiköiden ja tavaroiden tunnistamista tai niitä koskevien tietojen hankkimista etukäteen niiden käsittelyä varten ei useinkaan ole käytettävissä intermodaalisten kuljetusten edellyttämällä tavalla. Jotta intermodaalisen kuljetusketjun katkeamisen vaara olisi mahdollisimman pieni, tavaraliikenteen harjoittajat perustavat yhä enemmän omia, tietynlaiseen käyttöön tarkoitettuja terminaaleja. Vaikka tämä parantaakin hallittavuutta, se myös nostaa ovelta ovelle tapahtuvan kuljetuspalvelun käyttäjälle aiheuttamia kustannuksia erityisesti silloin, kun kapasiteettia ei hyödynnetä mahdollisimman hyvin. paranee 36. Tie-, rautatie-, lento- ja vesikuljetuksille ovat ominaisia erilaiset suoritustasot ja erilainen palvelun laatu. Tämä johtuu osittain niiden kustannusrakenteille ominaisista eroista, mutta myös kunkin kuljetusmuodon kilpailun ja vapauttamisen tason eroista. Käyttäjä näkee tiekuljetukset Euroopan tavarakuljetusten laadun mittapuuna: ne ovat kilpailukykyisiä ja dynaamisia, niiden palvelutaso edelleen. tavaraliikenteen harjoittajien pääsylle Kuljetusmuodoissa, kuljetusmuodon infrastruktuuriin, esiintyy usein pyrkimystä monopoleihin. Tämä johtaa asiakaslähtöisyyden puuttumiseen ja kapasiteetin vajaakäyttöön. Kun tavaraliikenteen harjoittajat saavat valtion tukea eikä heillä ole jonkin kuljetusmuodon piirissä haasteita, heillä saattaa olla kiusaus käyttää hallitsevasta asemastaan saamiaan tuloja ristiintukena toimilleen toisessa kuljetusmuodossa, mikä vääristää kilpailua. joissa on korkea kynnys toimintakustannukset jatkuvasti, laskevat niiden ja jopa tavaraliikenteen harjoittajat omistavat oman kuljetuskalustonsa 37. Koska infrastruktuurin, he käyttävät usein vain yhtä kuljetusmuotoa ja jättävät muiden kuljetusmuotojen mahdollisesti ja markkinointitoimintojaan ja useissa tapauksissa he eivät pysty täysin valvomaan kaikkia vaiheita ja toimintoja, joita ovelta ovelle-kuljetusketjuun kuuluu. huomiotta. He vaihtoehdot paremmat koordinoi tieto- eivät tai 38. Intermodaalikuljetusten kitkakustannuksia aiheutuu myös eri kuljetusmuotojen työaikojen erilaisuudesta. Ongelmana ei ole ainoastaan työn tehollinen kesto vaan myös joustamattomuus kuljettajien ja miehistöjen työaikojen järjestämisessä niin, että ne vastaisivat kuljetusmuotojen välisen toiminnan asettamia vaatimuksia. Tämä pätee erityisesti terminaaleihin. Terminaaleissa, jotka ovat kuljetusmuotojen välinen liittymäkohta, ei aina pystytä ottamaan huomioon 24 tuntia vuorokaudessa toimivien junien ja laivojen aikatauluja. puutteellisen 39. Intermodaalikuljetusten mahdollisia käyttäjiä saattavat karkottaa eri kuljetusmuotojen aikataulujen viivästykset kuljetusketjussa. Lähetyksen jääminen paikoilleen useiden tuntien, jopa päivien ajaksi odottamaan siirtoa seuraavaan kuljetusmuotoon lisää kitkakustannuksia verrattuna yhtä kuljetusmuotoa käyttävään kuljetukseen. yhteensovittamisen tarpeettomat aiheuttamat 3. 3. Kuljetusmuotokohtaiset palvelut ja säännökset 13 järjestelmällisen intermodaalisen kuljetusketjun kattavan tietojenvaihto verkon 40 Koko puuttuminen aiheuttaa mittavia kustannuksia ja palvelujen puutteellisuutta. Se on johtanut kuljetusmuotokohtaisten ja paikallisten järjestelmien sekä tavaraliikenteen harjoittajan omien menettelyjen jatkuvaan lisääntymiseen. Olemassa olevissa yhteen kuljetusmuotoon perustuvissa tiedonsiirtojärjestelmissä jokaisessa liittymäkohdassa. Viestejä tai sähköistä tiedonsiirtoa koskevat normit saattavat olla eri kohdissa erilaiset. elektronisen viestintäjärjestelmän puuttuessa toimintoja ei kyetä suunnittelemaan riittävästi etukäteen eikä siten, että ne voidaan toteuttaa juuri oikeaan aikaan. Virheitä ja vääriä reitityksiä ei pystytä havaitsemaan nopeasti, koska ei ole olemassa joiden avulla matka eri kuljetusmuodoissa voidaan jäljittää tai sitä voidaan seurata. eri osapuolten välisen yleisen Intermodaalisen kuljetusketjun syötettävä uudelleen käyttäjien on järjestelmiä, samat tiedot 41. Jos kuljetettavat tavarat vahingoittuvat, intermodaalikuljetusten käyttäjien on vaikeata määritellä, kuka kuljetusketjussa on viime kädessä vastuussa tapahtuneesta, koska Euroopan kansainvälisiä kuljetuksia säännellään kunkin kuljetusmuodon osalta erilaisilla vastuuta koskevilla yleissopimuksilla. 4 Toisen kuljetusmuodon tavaraliikenteen harjoittajilla on suurempi vastuu kuin toisen. Tilannetta mutkistavat edelleen erityisvastuu)ärjestelmät, joita Euroopan mailla yhä on kansallisten kuljetusten osalta. Intermodaalikuljetusten esteet. 42. Kuljetusasiakirjat ovat yhä suurelta osin paperiasiakirjoja, ja ne ovat erilaisia eri kuljetusmuodoissa, esimerkiksi meri-, rautatie-, maantie- tai lentokuljetuksissa. Lisäksi passitusta koskevat säännöt ovat erilaisia eri kuljetusmuodoille. heikentävät myös kilpailukykyä hallinnolliset 43. Jotta voitaisiin taata, että tavarat saapuvat määräpaikkaan tietyn ajan kuluessa, ovelta ovelle ulottuvaa kuljetusketjua on intermodaalisissa kuljetuksissa voitava hallita ja valvoa tehokkaasti sen kaikilta osin. Käyttäjät katsovat kuitenkin, että koska useimmat tavaraliikenteen harjoittajat harjoittavat vain tiettyä kuljetusmuotoa, he eivät hoida tätä hallinta- ja valvontatehtävää. Tämä näkemys selittyy osaksi Euroopan tieliikenteen kilpailukyvyllä ja joustavuudella. Toinen syy siihen on, että uudet intermodaaliset kuljetuspalvelut saattavat vaatia enemmän suunnittelua kuin vaihtoehtona olevat yhtä kuljetusmuotoa käyttävät kuljetukset muun muassa siksi, että on tarpeen varmistaa kysynnän riittävyys, jotta säännöllinen palvelu olisi kannattavaa. Lisäksi voi olla, että intermodaalikuljetusten mahdollisia etuja ei tunneta tai että tavaraliikenteen harjoittajat haluavat ajoneuvot. hyödyntää mahdollisimman omistamansa tehokkaasti välineet ja 4 Merikuljetukset: Lentokuljetukset: Rautatiekuljetukset: Tiekuljetukset: Haagin ja Visbyn säännöt 1968 Varsovan yleissopimus 1929 Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva yleissopimus (CIM) 1985 Tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehty yleissopimus (CMR) 1956 3. 4. Päätelmä 14 täyttämään niitä yhä monimutkaisempia vaatimuksia, 44. Päätelmänä voidaan todeta, että Euroopan intermodaalikuljetukset eivät näytä tällä hetkellä pystyvän ja maailmanlaajuisilla markkinoilla toimiva talous asettaa logistiikalle. Siirrot kuljetusmuodosta toiseen aiheuttavat yleensä niin paljon kitkakustannuksia ettei lisäarvopalvelujen tarjoaminen ovelta ovelle ulottuvassa ketjussa ole mahdollista. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että kaikkien eri kuljetusmuotojen koko infrastruktuuria käytetään paremmin hyväksi erityisesti, kun otetaan huomioon tavarakuljetusten ennustettu kasvu. joita kilpailuilla 4 luku Euroopan intermodaalinen tavarakulj etusj ärj estelmä : toteutusvaiheet integroida 45. Päätöksentekijöiden haasteena on luoda poliittinen kehys, jossa eri kuljetusmuodot voidaan ja yhteenkytkettävyys lisäävät kuljetusten infrastruktuurin ja kapasiteetin tehokasta käyttöä. Tämä helpottaa asiakaslähtöisiä ovelta ovelle -kuljetuspalveluja, joissa käytetään hyväksi kunkin kuljetusmuodon vahvuuksia. toisiinsa mahdollisimman hyvin. Yhteentoimivuus 46. Alla kuvatut toimet ovat vaiheita, jotka on toteutettava todellisen intermodaalisen kuljetusjärjestelmän vaativat päätöksentekijöiden ja kuljetusmarkkinoiden toimijoiden sitoutumista. aikavälillä. Nämä luomiseksi pitkällä toimet 47. Toimet voidaan koota neljäksi ryhmäksi: A. Integroidut infrastruktuurit ja kuljetusvälineet B. Yhteentoimivatja yhteenkytkettävättoiminnot C. Kuljetusmuodosta riippumattomat palvelut ja säännökset D. Horisontaaliset toimet A. Integroidut infrastruktuurit ja kuljetusvälineet 4. 1. Yhtenäinen Euroopan laajuinen infrastruktuuriverkko 48. Jäsenvaltioiden infrastruktuurien suunnittelijoiden ja hallinnoijien olisi tehtävä enemmän yhteistyötä Euroopan tasolla ja eri kuljetusmuotojen välillä yhtenäisten infrastruktuuriverkkojen luomiseksi. Luomalla intermodaaliset yhteydet saadaan aikaan Euroopan laajuinen siirtopaikkojen verkko, jossa otetaan huomioon tavaroiden todelliset ja mahdolliset virrat, toimitus- ja jakeluketjujen vaatimukset sekä maan käytön ja ympäristön asettamat rajoitteet. 49. Pitkällä aikavälillä tämän Euroopan tasolla tehtävään yhteistyöhön perustuvan strategisen lähestymistavan pitäisi johtaa intermodaaliseen infrastruktuuriverkkoon, joka mahdollistaa eri kuljetusmuotojen välisen (eli järjestelmien tason) yhteentoimivuuden ja yhteenkytkettävyyden. Tässä lähestymistavassa olisi arvioitava paikallisten ja alueellisten infrastruktuuriohjelmien mahdollinen integroiminen Euroopan laajuiseen kehykseen. Jäsenvaltioiden kanssa olisi keskusteltava siitä, olisiko mahdollista ottaa suhteellisen alhaisilla kustannuksilla uudelleen käyttöön olemassa olevaa, mutta tällä hetkellä käyttämätöntä infrastruktuuria mahdollisesti puuttuvien yhteyksien luomiseksi. 5 Lisäksi Useat eurooppalaiset TTK-toimet kuten EUFRANET (raideliikenne) tai EUDET (sisävesiliikenne) voivat olla tässä arvokkaita. olisi otettava huomioon kehittyvien toiminta- ja palvelukonseptien tärkeys koko kuljetusketjun ja keskipitkissä kuljetuksissa. toiminnan kannalta sekä siirtokohtien lyhyissä Töinä: Euroopan laajuisten liikenneverkkojen tarkistaminen 16 Tämä työryhmän. 50. Yhteisö on todennut verkottumiseen perustuvan lähestymistavan tarpeen liikenteen infrastruktuurin suunnittelussa6 ja se on tämän vuoksi antanut suuntaviivat Euroopan laajuisista liikenteen infrastruktuuriverkoista (TEN-T)7. Vuodelle 1999 suunnitellulla vuoden 1996 TEN-T -suuntaviivojen ensimmäisellä yleistarkistuksella lujitetaan Euroopan laajuisten verkkojen intermodaalista suunnittelua. Euroopan komissio on tämän vuoksi perustanut jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan multimodaalisen liikenteen liikenteen yleissuunnitelman kaikkia liikennemuotoja varten ja ehdottaa perusteita yhteyspaikkojen sijoittamiseksi. Työssä otetaan huomioon meneillään olevien ja liikenneratkaisuihin intermodaalisuutta edistävään politiikkaan ja liittyvien tulokset. Esimerkkejä ovat hankkeet EMOLITE (Evaluation Model for the Optimal Location of Intermodal Terminals in Europe - Arviointimalli intermodaalisten terminaalien optimaalisesta sijainnista Euroopassa), IQ (Quality Improvement of Intermodal Networks and Terminals - Intermodaalisten verkkojen (Technological Improvements in Intermodal Networks and Terminals - Intermodaalisten verkkojen ja terminaalien tekniset parannukset). tutkimushankkeiden8 laadun parantaminen) intermodaalisiin intermodaalisen terminaalien terminaalien IMPULSE työryhmä laatii ja ja 4. 2. Lisäarvoa tuovat yhteyspaikat ja solmukohdat 51. Kuljetusmuotojen välisiä siirtopaikkoja ovat intermodaalisen verkon solmukohdat. Niiden toimista ja palveluista olisi koiduttava lisäarvoa koko kuljetusketjulle. Osasta näitä solmukohtia tulee taloudellisen toiminnan keskuksia, joissa alueen taloudellinen tarjonta- ja kysyntäpotentiaali yhdistyy kilpailukykyisiin logistisiin rakenteisiin ja markkinoihin. Tuotantotilojen tai tuotteiden räätälöintitilojen perustaminen, paikallisten toimitusketjujen verkottuminen ja jakeluverkkojen organisoituminen solmukohtien ympärille tuo näihin solmukohtiin muutakin kuin yksinkertaisia tavarakuljetuksiin liittyviä tavaraliikenteen harjoittajien kannalta sellaiset tukipalvelut kuten mahdollisuus palauttaa useiden eri kuljetusmuotojen olla mielenkiintoinen (vuokratut) intermodaalikuljetusten puolesta puhuva tekijä. toimintoja. Kuljetuspalvelujen kuormausyksiköt ajoneuvot tarjoajien voisivat tai ja 52. Uudet kuormansiirtoratkaisut ja lisääntynyt automatisointi voivat alentaa käyttäjien kitkakustannuksia nopeuttamalla siirtymistä kuljetusmuodosta toiseen. Niiden avulla 6 ' EU:n perustamissopimuksen 129 b artikla; valkoinen kirja: Yhteisen liikennepolitiikan tuleva kehitys Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (päätös N:o 1692/96/EY, 23. 7. 1996, EYVLN:oL 228, nide 39, 9. 9. 1996) Nämä muodostavat osan liikenneohjelmasta neljännessä puiteohjelmassa tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla (1994-1998) 16 voidaan tehokkaasti hajauttaa suuret kuljetusvirrat pienemmiksi alueellisiksi virroiksi. Samoin niiden avulla voidaan lisätä mahdollisuuksia koota eri lähteistä tulevia kuljetusvirtoja yhteisiksi pääverkoissa kulkeviksi virroiksi. Terminaalit ja solmukohdat toimivat runsaasti käytettyjen liikennekäytävien ja vähemmän käytettyjen alueellisten ja paikallisten verkkojen rajapintoina. 17 Toimi: Mahdollisuuksien kartoittaminen ja esteiden poistaminen logistiikan lisäarvon parantamiseksi ja tukee tutkimusta rahoittaa esittelyhankkeita, 53. Komissio jotka koskevat mahdollisuuksia tarjota logistisia palveluja siirtymäkohdissa sekä näistä palveluista koko toimitus- ja jakeluketjulle mahdollisesti koituvaa lisäarvoa. Tutkimuksessa korostetaan kuljetusten ja logistiikan integroimisen vaatimuksia ja arvioidaan solmukohtien ja siirtymäkohtien taloudellista tehokkuutta tältä kannalta. Komissio ryhtyy yhdessä kuljetusalan kanssa tarvittaviin toimiin mm. käynnistämällä pyöreän pöydän neuvottelut poistaakseen mahdolliset esteet, kuten rajoittavat aukioloajat tai työläät hallinnolliset menettelyt. 4. 3. Kuormausyksikköjä koskevien standardien yhdenmukaistaminen ja muita ominaisuuksia koskevien 54. Erilaisia kuormausyksiköitä (kuten erisuuruisia kontteja ja vaihtovaunuja) olisi arvioitava intermodaalikuljetusten ja yksiköiden käyttäjien asettamien vaatimusten perusteella. Kokoa, painoa standardien yhdenmukaistaminen eri kuljetusmuodoissa helpottaa hyvin monien kuljetettavien tavaroiden siirtämistä kuljetusmuodosta toiseen. Uudet, erityisesti pienehköjen lähetysten kuljettamiseen tarkoitetut kuormausyksiköt sekä joustavat kuormansiirtoteknologiat mahdollistavat ja kapasiteettien käytön. Joustavat vuokrausratkaisut edistävät innovaatioita ja antavat tavaraliikenteen kustannuksia. alentaa Kuormausyksiköiden tehokkaampi käyttö pooli- tai kierrätysjärjestelmissä auttaa parantamaan kuormituskertoimia ja välttämään matkoja ilman kuormaa. harjoittajille mahdollisuuden kapasiteetteja koskevat eri kuljetusmuotojen suunnitelmat kiinteitä Toimi: Kuormausyksiköiden yhdenmukaistamisen ohjaaminen eri joita liittyy kuljetusmuotojen 55. Komissio perustaa markkinoiden eri alojen työryhmiä selvittämään niitä esteitä ja teollisuudenalojen mahdollisuuksia, kuormausyksiköitä koskevien standardien yhdenmukaistamiseen Euroopassa. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon voimassa olevan kuorma- ja linja-autojen mittoja koskevan EY:n lainsäädännön9 sekä eri standardointielinten aiemmin tekemän työn. Koska yleiset ja yhtenäiset kaupankäynnin menettelytavat ovat erittäin tärkeitä, on määritettävä ja kehitettävä yhdenmukaisia standardeja. Niissä on myös otettava huomioon väliseen yhteenkytkettävyyteen. Työssä huomioidaan päätelmät tutkimuksesta, joka koski eri standardien vaikutusta liikkuvaan kalustoon, ajoneuvoihin ja aluksiin. Työn tuloksena kuljetusmuotojen sertifioinnin ajoneuvojen vaikutus ja Direktiivi 96/53, EYVLN:o 235, 17. 9. 1996 17 18 strategiat yhdenmukaistamisen määritellään parhaat mahdolliset käytännöt suorittamiseksi. Komission tarkoituksena on, että määritellyt käytännöt ja strategiat edistäisivät ja kansainvälisten järjestöjen työtä. jälkeen asianomaisten standardointielinten ja ohjaisivat tämän ja B. Yhteentoimivat ja vhteenkvtkettävät toiminnot 4. 4. Intermodaalisia kuljetuksia hoitavat tavaraliikenteen harjoittajat siten, Euroopan kehittyvät tulevaisuudessa kuljetusmarkkinat 56. että intermodaalikuljetusten harjoittajat alkavat kilpailla keskenään eri kuljetusmuodoissa ja lisätä markkinaosuuksiaan. Niiden tavaraliikenteen harjoittajien lisäksi, jotka ovat erikoistuneet tavaroiden kuljettamiseen tietyssä kuljetusmuodossa, markkinoilla toimii vastaisuudessa uusi integroitujen kuljetusten harjoittajien sukupolvi, joka tarjoaa ovelta ovelle -palveluja. Nämä tavaraliikenteen harjoittajat suhtautuvat puolueettomasti eri kuljetusmuotoihin. Ne pyrkivät löytämään kustannustehokkaimman kuljetusmuotojen ja palvelujen yhdistelmän, joka tuottaa eniten lisäarvoa koko toimitusketjuun. Niiden palvelut räätälöidään loppukäyttäjän tarpeiden mukaan, ja palveluihin sisältyy tavaroiden ovelta ovelle -kuljetuksen täydellinen valvonta ja kuljetusta koskevien tietojen hallinta. 57. Tulevaisuudessa on olennaisen tärkeää kyetä hallitsemaan ja valvomaan koko ovelta ovelle ulottuvaa kuljetusketjua. Tällaisen valvonnan mahdollistamiseksi integroituja palveluja tarjoavan kuljettajan on joko itse kuljetettava tavarat kuljetuksiin käytettävillä ajoneuvoilla (tavaraliikenteen harjoittaja) tai huolehdittava valvonnasta ketjun tehokkaan organisoinnin ja tarvittavien tietojen hallinnan avulla (huolitsija). Toimi: Markkina-analyysi, jonka integroiminen edelleen tavoitteena on kuljetusten ja logistiikan 58. Komissio tekee selvityksen kuljetusmarkkinoiden eri toimijoista ja analysoi niiden koon sekä niiden tarjoamat tai tarvitsemat palvelut. Selvityksessä yksilöidään ne esteet ja suorittamiseen mahdollisuudet, logistiikan ja asettamien vaatimusten toimijaryhmän osalta. Siinä korostetaan niitä kaupallisia, teknisiä ja sääntelyyn liittyviä alueita, joilla tarvitaan viranomaisten tai markkinatoimijoiden toimenpiteitä. intermodaalisten kuljetusten liittyy kunkin täyttämiseen joita Toimi: PACT- ohjelman jatkaminen harjoittajia markkinalähtöisten (yhdistettyjä kuljetuksia koskevat kokeiluhankkeet) 59. PACT-ohjelma10 tukee hankkeiden tavaraliikenteen käynnistämisessä ja kuljetusten rannikkokuljetukset) alalla. Ensimmäisen PACT-ohjelman (1992 - 1996) perusteella osallistuttiin 66 hankkeen rahoittamiseen. Nämä hankkeet toteutettiin 33 eri reitillä, ja tukea saivat kaikki jäsenvaltiot. Komissio on ehdottanut ohjelman jatkamista vuoteen 2001 ja lisännyt uudeksi kuljetusmuodoksi lyhyen matkan merikuljetukset. innovatiivisten rautatie-, yhdistettyjen ja (tie-, sisävesi- 10 Yhdistettyjä kuljetuksia koskevat kokeiluhankkeet, komission päätös 93/45/ETY, 22. 12. 1992, EYVL N:o 16, 25. 1. 1993, ja ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi toteutettavia toimia varten, tiedonanto neuvostolle (KOM(96) 335 lopullinen, 24. 7. 1996. 18 4. 5. Vapaa pääsy infrastruktuuriin 19 60. Infrastruktuurin hallinnan ja kuljetustoiminnan erottaminen toisistaan takaa sekä uusien että jo markkinoilla ja syrjimättömän pääsyn verkkoon. 11 Tähän kuuluu myös infrastruktuurin käytöstä perittävien maksujen ja käyttöä koskevien sääntöjen riittävä selkeys. tavaraliikenteen harjoittajien avoimen toimivien Toimi: Rautateiden tavarakuljetusten valtaväylien integroiminen intermodaalisuuden toteuttamiseksi 61. Kysymys kaikkien toimiluvan saaneiden tavaraliikenteen harjoittajien avoimesta pääsystä infrastruktuuriin on erityisen tärkeä rautatiekuljetuksissa. Komissio on ehdottanut Euroopan laajuisten rautateiden tavarakuljetusten valtaväylien perustamista, joille olisi ominaista avoin pääsy ja useiden kansainvälisten tavarakuljetusten esteiden poistaminen12. Ajatusta rahtaajat. Ensimmäisten valtaväylien odotetaan olevan toiminnassa ennen vuoden 1997 loppua. Koska valtaväylistä luultavasti tulee tärkeä intermodaalisen kuljetusjärjestelmän osa, komissio antaa niiden kehittämiselle tärkeän sijan13. rautatieyritykset, jäsenvaltiot toteuttavat ja 4. 6. Infrastruktuurin käytöstä perittävät maksut ja kuljetusten hinnoittelu 62. Eri kuljetusmuotoja koskevat verot ja maksut määrätään nykyisin varsin eri tavoin. Infrastruktuurikustannusten ja ulkoisten kustannusten kattamisessa on suuria eroja. 14. Tästä aiheutuu kaksi ongelmaa. Ensiksikin kuljetusmuodon valinnat vääristyvät, koska kustannusten katesuhteet ovat erilaiset ja laskemiseen käytetään erilaisia perusteita (esimerkiksi keskimääräinen veloitus, marginaalikustannusveloitus ja kertaveloitus). Tämä johtaa tehottomuuteen eri kuljetusmuotojen yhdistämisessä intermodaaliseksi kuljetusketjuksi. Toiseksi erilaisten, pelkästään yhden kuljetusmuodon perusteella syntyneiden kuljetusten hinnoittelujärjestelmien olemassaolo viittaa siihen, että eri osa- alueiden (esim. tieliikenteen ja rautatieliikenteen) maksut perustuvat erilaisiin ja toisinaan jopa keskenään ristiriitaisiin periaatteisiin. Sen vuoksi on yleensä ottaen vaikea määrittää intermodaalisten kuljetusten hintaperustaa. Tämä puolestaan jarruttaa koko intermodaalisten palvelujen kehitystä. Toimi: Yhteisten veloitus-ja hinnoitteluperiaatteiden kehittäminen 63. Komissio ja kuljetusmuotoja hinnoitteluperiaatteet. Näiden periaatteiden kehittämisen on luonnollisesti tapahduttava veloitus- kehittää yhteiset varten eri 11 Rautatieliikenteen osalta ks. direktiivin 91/440/ETY 6 ja 10 artikla, direktiivi 95/19/EY ja direktiivi 95/18/EY. 12 Euroopan komission valkoinen kirja Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi, KOM(96) 421 lopullinen, 30. 7. 1996 ja KOM(96) 42111 lopullinen, kesäkuu 1996 Ks. Euroopan laajuisia rautateiden tavaraliikenteen valtaväyliä koskeva tiedonanto KOM(97) 242 lopullinen 29. 5. 1997. 14 Katso vihreä kirja Oikeudenmukainen ja tehokas hinnoittelu (KOM(95)691 lopullinen) 19 asteittain, ja niissä on otettava huomioon eri kuljetusmuotojen erityispiirteet. Tavoitteena on kehittää voimassa olevaa lainsäädäntöä ja luoda tarvittaessa uutta, jotta voitaisiin yhdenmukaistaa infrastruktuurin käyttöveloituksen pohjana olevia periaatteita. 4. 7. Intermodaalikuljetukset ja kilpailu 20 64. Samoja perusperiaatteita on sovellettava kaikkiin tavaraliikenteen harjoittajiin riippumatta siitä kuljetusmuodosta, jota ne harjoittavat. Näin olisi luotava samankaltaiset toimintaolosuhteet kaikille kuljetusmuodoille koko Euroopassa. Tavaraliikenteen harjoittajan ja rahoituksellisella riskillään harjoittavat Tavaraliikenteen harjoittajat eivät saisi tuntea, että he ovat aiheetta huonommassa asemassa kuin valtion tukea saavat kilpailijat. itsenäisyys on säilytettävä. Liiketoimintaa omalla taloudellisella 65. Uusilla säännöillä on voitava säännellä kilpailua sellaisten intermodaalikuljetuksia tarjoavien yritysten välillä, jotka harjoittavat samanaikaisesti useita kuljetusmuotoja. Tärkeä tekijä on kuljetusyritysten ja alan toimijoiden määräävän aseman väärinkäytön tutkiminen ja sääntely. Esimerkkejä määräävässä asemassa olevien toimijoiden laittomista käytännöistä, joista EY:n oikeuden nojalla rangaistaan ankarilla sakoilla, ovat yhden kuljetusmuodon piirissä harjoitetusta toiminnasta saatujen tulojen käyttö toisen kuljetusmuodon toiminnan tukemiseen kilpailijoiden syrjäyttämiseksi, markkinoiden rakenteellinen sulkeminen, ryöstöhinnoittelu ja aliurakoitsijoiden hyväksikäyttö. Toimi: Asetuksen 1107/70 muuttaminen yhdistettyjen kuljetusten tuen osalta 66. Komissio ehdottaa tarvittavat muutokset asetuksen 1107/7015, joka koskee muun muassa tukea yhdistetyille kuljetuksille, saattamiseksi ajan tasalle. Tarkistuksen myötä asetus saatetaan viimeaikaista kehitystä vastaavaksi ja siinä otetaan huomioon tarve parantaa yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä. Myöhemmässä vaiheessa komissio ryhtyy asetuksen 1107/70 yleiseen uudistamiseen luodakseen yhtenäisen kehyksen kaikille sisämaakuljetusten kuljetusmuodoille annetulle tuelle. Toimi: Intermodaalikuljetuksiin liittyvää valtion tukea koskevat suuntaviivat 67. Komissio jatkaa edelleen eri kuljetusmuotojen valtiontukijärjestelmien tutkimista ja sen arvioimista, voivatko valtion tuet vääristää kuljetusmarkkinoita. Lisäksi se huolehtii siitä, että mitkään yhdelle kuljetusmuodolle annetut valtion tuet eivät vaikuta intermodaalisten kuljetusketjujen tehokkuuteen. Tarvittaessa se muuttaa olemassa olevia valtiontukijärjestelmiä. Komissio tutkii myös mahdollisuutta määritellä suuntaviivat valtion tuen myöntämiselle intermodaalisten tavarakuljetusten harjoittajille sellaisilla aloilla, jotka eivät kuulu asetuksen 1107/70 soveltamisalaan. Toimi: Kilpailusääntöjen soveltaminen intermodaalisiin tavarakuljetuksiin 68. Yhtä lailla tärkeää on seurata ja säännellä jatkuvasti sellaisia eri kuljetusmuotojen alalla toimivien tavaraliikenteen harjoittajien välisiä rajoittavia sopimuksia, jotka johtavat aiheettomiin vääristymiin. Komission kuljetusmarkkinoihin omaksuma lähestymistapa on yhä enemmän horisontaalinen siten, että yhtä kuljetusmuotoa ei tarkastella erityisalana, jolla olisi erityisiä tarpeita. Tältä pohjalta arvioidaan esimerkiksi ^ Neuvoston asetus tuen myöntämisestä rautatie-, maantie-ja sisävesiliikenteeseen, EYVL N:o 130, 15. 6. 1970 20 21 laivaliikenteen linjakonferenssien määräämiä sisämaakuljetusten taksoja. Komissio ottaa tätä politiikan osaa laatiessaan huomioon sisämaakuljetusten taksojen määräämistä pohtimaan asetetun neuvoa-antavan asiantuntijakomitean kertomuksen. 16 Myös rautatieyhtiöiden välisiä yhteistyösopimuksia tutkitaan uudelleen samalta kannalta. Arvioituaan riittävän määrän yksittäistapauksia komissio selvittää, onko tarvetta antaa liittyviä yhteistyösopimuksia koskevat suuntaviivat intermodaalisiin kuljetuksiin kilpailusääntöjen selkiyttämiseksi. 4. 8. Intermodaalisten kuljetusten aikataulujen yhteensovittaminen tasolla 69. Eri kuljetusmuotojen aikataulujen yhteensovittamista sekä Euroopan (kaukokuljetusten osalta) että alueellisella tasolla (paikallisten kuljetusten osalta) helpotetaan ottamalla käyttöön selvitysjärjestelmänä (elektronisena foorumina) toimiva tietoverkko, jossa tavaraliikenteen harjoittajat, infrastruktuurin hallinnoijat ja palvelujen tarjoajat kohtaavat. Yhteisön näkökulmasta tällainen yhteensovittaminen on erityisen tärkeätä silloin, kun kyseessä ovat rajojen yli tapahtuvat kuljetukset sekä runsaasti liikennöidyt ja liikennevirraltaan nopeat käytävät, joissa eri kuljetusmuodot osallistuvat intermodaaliseen kuljetusketjuun. Toimi: Elektroninen foorumi aikataulujen yhteensovittamista varten 70. Yhteistyössä asianomaisten palvelun tarjoajien kanssa Euroopan komissio edistää jolla tietojärjestelmien käyttöä tavaraliikenteen harjoittajat voivat kohdata aikataulunsa intermodaalisuuden edellyttämällä tavalla. Komissio toimii liikkeellepanijana parhaiden käytäntöjen määrittämisessä. Palvelun hoitamisesta vastaavat kolmannet osapuolet. siten, että perustetaan elektroninen sovittaakseen yhteen foorumi, C. Kuljetusmuodosta riippumattomat palvelut ja säännökset 4. 9. Tieto- ja hallintajärjestelmät 71. Käytettäessä telemaattisia järjestelmiä, joissa yhdistyvät informaatiopalvelut ja televiestintä, entistä tärkeämmälle sijalle nousevat asiakaslähtöiset kuljetuspalvelut, joilla tarjotaan automaattiset yhteydet tavaroiden tilausten, kuljetusten hallinnan, laskutuksen tietojärjestelmät edesauttavat ja maksujen välille. Avoimet ja helppokäyttöiset kehittyneiden elektronisten palvelujen laajaa käyttöä. hallintajärjestelmät 72. Ovelta ovelle ulottuvan kuljetusketjun hallinnan ja valvonnan helpottamiseksi tieto avoimen ja järjestelmäarkkitehtuurin ansiosta avoimia kaikille niistä kiinnostuneille palvelujen tietoa tarjoajille. loppukäyttäjälle kuljetusmuotoja reaaliaikaista Järjestelmät tarjoavat kattavat useita ovat ja 1 jotta voitaisiin Nykyisin ei enää juurikaan voida esittää vakuuttavia perusteluja sille, että yhteinen sisämaakuljetusten hintojen määrääminen on välttämätöntä, intermodaalisia kuljetuksia. Näin ollen asiantuntijaryhmän kanta on, ettei sisämaakuljetusten hintojen yhteistä määräämistä koskevalle poikkeukselle ole perusteita. (Osa III: Multimodaalikuljetusten asiantuntijaryhmän välikertomuksen päätelmät ja suositukset. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, maaliskuu 1996, ISBN 92-827-6964-X) tarjota 21 intermodaalikuljetusten mahdollisuuksista sekä heidän lähetystensä tilasta. Samalla ne toimivien mahdollistavat optimaalisen yhteensovittamisen samassa kuljetusketjussa tavaraliikenteen harjoittajien välillä. Järjestelmän avulla on mahdollista tehdä suunnitelmat pitkälle eteenpäin, ja se tarjoaa lisää mahdollisuuksia kuljetusten integroimiseksi koko toimitusketjun hallintaan. 22 ja kuljetusasiakirjat 73. Sähköiseen tiedonsiirtoon (EDI) perustuvat yhdenmukaistetut viestintästandardit, menettelyt toimenpiteiden käyttöä kuljetuksissa. Eri kuljetusmuodoissa kuljetettavien tavaroiden jäljittäminen ja seuranta Euroopassa on mahdollista ottamalla käyttöön standardoidut menetelmät automaattista ja viivakoodien kaluston lukemista varten. Elektronisen tarjoaa mahdollisuudet kuljetusten paperittomaan kaupankäynnin hallintaan. lisäävät elektronisten tunnistamista laajeneminen (AEI) Toimi: Intermodaaliset reaaliaikaiset elektroniset tieto-ja kaupankäyntijärjestelmät 74. Komissio asettaa asiantuntijatyöryhmän intermodaalisia reaaliaikaisia elektronisia tällaisten j ärj estelmien luomisen tiellä olevat esteet. laatimaan yhteistä arkkitehtuuria tietojärjestelmiä varten ja selvittämään 75. Tietojärjestelmien olisi suoritettava muun muassa seuraavat tehtävät: tavaraliikenteen harjoittajat ja terminaalit, - tietojen antaminen keskihinnat, keskimääräiset kauttakulkuajat,. ); tilojen ja palvelujen tilaaminen ja varaaminen; (aikataulut17, - - sopimusten teko; - - ovelta ovelle ulottuvassa kuljetusketjussa toimivien tavaraliikenteen harjoittajien lähetysten jäljittäminen ja seuraaminen; ja välinen viestintä. 76. Kun intermodaalinen reaaliaikainen järjestelmäarkkitehtuuri on luotu, sen pitäisi toimia kaupallisin ehdoin ja kannattaa itse itsensä. 77. Komissio esittää siltä osin kuin se katsoo tarpeelliseksi suositukset tarvittavien tietojen laatua ja viesteiltä vaadittavaa muotoa koskevasta oikeudellisesta kehyksestä Toimi: Tietoyhteiskunnan teknologioiden käyttö edistämiseksi intermodaalisten kuljetusten 78. Olemassa olevien tiedon infrastruktuurien - jotka voivat olla kiinteitä tai matkaviestinjärjestelmiä, kuten lyhyen kantaman viestinjärjestelmät, satelliitit tai GSM - käyttö lähetysten sijainnin määrittelemiseen ja ilmoittamiseen voi tehostaa merkittävästi tavaran ratkaisujen valmiudesta huolimatta näiden teknologioiden tarjoamien mahdollisuuksien käyttö on siten, että niitä käytetään erikseen yksittäisissä nykyisin yleensä kuljetusmuodoissa. Tämän vuoksi komissio jatkaa sellaisten tutkimusten tukemista, jolla pyritään saamaan aikaan intermodaalisissa kuljetuksissa käytettäviä yhteentoimivia ja seurantaa eri kuljetusmuodoissa. Teknisten jäljittämistä rajoittunut Juuri tämän takia on tärkeää saada aikaan elektroninen foorumi aikataulujen yhteensovittamista varten. 22 23 käytöstä intermodaalikuljetuksissa. Yhdessä jäljittämis- ja seurantajärjestelmiä. Näihin tutkimuksiin sisältyy kustannus-hyötyanalyysi satelliittiteknologian asianomaisten markkinaosapuolten kanssa komissio määrittelee prosessiarkkitehtuurin, jossa on yhdistetty paikanmääritystä, viestintää ja tunnistusta koskevat toiminnot. Käsiteltäviin kysymyksiin sisältyvät standardointivaatimukset (viestien muoto ja siirrettyjen tietojen tyyppi), siirtovälineiden valinta (taajuudet, infrastruktuuri) sekä järjestelmän rahoittaminen intermodaalisuuden pohjalta (kustannusten jakaminen). Komissio selvittää lisäksi, millä tavalla Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevat intermodaalisten suuntaviivat voisivat tavarakuljetusten logistiikkapalvelujen luomista. 18 tasolla yhteentoimivien tukea Euroopan taajuuskaistat ja Toimi: Paperiton kuljetus: standardien yhdenmukaistaminen 79. Euroopan komissio pyrkii laajentamaan elektronisen kaupankäynnin käyttämistä kuljetuksissa ja yhdenmukaistamaan sähköistä tiedonsiirtoa (EDI), automaattista kaluston tunnistamista ja viivakoodeja koskevia standardeja toimimalla liikkeellepani)ana ja sekä kannustamalla saattamalla yhteen markkinoiden lisäponnisteluihin elektronisten standardointikehysten luomiseksi. edustajat alojen järjestelmien vapaaehtoisten eri 80. Tällä hetkellä kuljetusasiakirjat ja -menettelyt ovat erilaisia eri kuljetusmuodoissa ja eri tavaraliikenteen harjoittajilla. Siirtyminen paperiasiakirjoista sähköisiin viesteihin, joka on parhaillaan käynnissä useissa kuljetusmuodoissa, tarjoaa mahdollisuuden luoda yhtenäinen järjestelmä elektronisia kuljetusasiakirjoja ja -menettelyjä varten. Saadakseen aikaan tarvittavat standardointiperusteet komissio käynnistää vuoropuhelun alan eri osapuolien viranomaisten) kanssa. tavaraliikenteen harjoittajien, Käsiteltäviin asioihin kuuluvat passituksen sekä viennin ja tuonnin tullausmenettelyt, jotka liittyvät yhteisön passitusjärjestelmän meneillään olevaan tietokoneistamiseen ja Tulli 2000 -ohjelman täytäntöönpanoon. (teollisuuden, 4. 10. Vastuu 81. Intermodaalikuljetusten harjoittajien olisi pystyttävä tarjoamaan asiakkailleen selkeät vastuuta koskevat ehdot ja menettelytavat, joita noudatetaan silloin, kun kuorma tai sen osa vahingoittuu tai häviää kuljetuksen aikana. Loppukäyttäjän kannalta vastuusäännöt eivät saisi olla kuljetusmuotokohtaisia, eikä niissä saisi tehdä eroa maan sisällä tapahtuvan ja kansainvälisen kuljetuksen välillä. Varsinaisen tavaroiden kuljetuksen tai menetyksen, joka aiheutuu lisäksi nämä säännöt kattavat myös vahingon intermodaaliseen kuljetusketjuun kuuluvasta lisäarvopalvelusta, kuten varastoinnista tai tuotteen räätälöinnistä solmukohdassa. logistisesta Toimi: Intermodaalikuljetusten vapaaehtoisen vastuujärjestelmän edistäminen 18 Lisäksi komissio tukee alan yritysten osallistumista INFO 2000 -ohjelmaan, jolla voidaan tukea intermodaalisiin kuljetuksiin liittyvien tietopalvelujen aikaansaamista. Niin ikään komissio jatkaa CEN TC 278:n (tieliikenne ja liikenteen telematiikka) puitteissa käynnissä olevia standardointitoimia. Erityisesti keskeisellä sijalla on Euroopan tavarakuljetusten ja kuljetuskalustojen hallinnan arkkitehtuuria koskevan standardin valmistelu, jossa otetaan huomioon intermodaalisen arkkitehtuurin tarpeet tavarakuljetusten 23 24 on ehdottanut perustamista asiantuntijatyöryhmän tutkimaan 82. Komissio mahdollisuutta luoda intermodaalisia kuljetuksia koskeva vastuumalli. Komissio tukee markkinoilla toimivien aloitteita vapaaehtoisten vastuusääntöjen luomiseksi osaksi ovelta ovelle ulottuvaa intermodaalista kuljetuspalvelua. Se toimii liikkeellepanijana ja saattaa tavaraliikenteen harjoittajat, käyttäjät ja vakuutusyritykset. yhteen asiaankuuluvat Toisessa vaiheessa komissio selvittää läheisessä yhteistyössä neuvoston kanssa, miten voitaisiin käynnistää uudelleen keskustelu multimodaalista liikennettä koskevasta kansainvälisestä yleissopimuksesta, joka hyväksyttiin UNCTADin puitteissa vuonna 1980. D. Horisontaaliset toimet 4. 11. Tutkimus ja innovaatiot tukee tutkimusta ja teknologista kehittämistä 83. Komissio (TTK) koskevien kohdennettujen hankkeiden kautta markkinoita, jotta niillä saataisiin aikaan uusia innovaatioita, jotka liittyvät teknologioiden käyttöön, uusien palvelujen kehittämiseen ja tuottavuuden parantamiseen. Komissio on neljännen TTK-puiteohjelman (1994 - 1998) nykyisessä vaiheessa mukana rahoittamassa yli 25 laajamittaista hanketta, joissa tarkastellaan intermodaalisen liikenneverkon tehokkuutta, siirtopaikkoja sekä tieto- ja viestintäteknologioiden käyttöä. Lisäksi käynnissä on muita hankkeita, joissa kehitetään uusia välineitä päätöksenteon tukemiseksi, jotta voitaisiin yhdistää markkinoiden ja politiikan vaatimukset. Näissä jälkimmäisissä hankkeissa käsitellään oikeudellisia, institutionaalisia ja taloudellisia kysymyksiä. on luoda 84. Komissio asetti vuonna 1995 liikenteen intermodaalisuuden erityisryhmän, jonka kehityshanke tavoitteena koordinoimalla olennaisia TTK-ohjelmia19 Euroopan tasolla sekä yhdistämällä tutkimustyö poliittisiin ja teollisuuden tarpeisiin. Lukuisilla neuvotteluilla kaikkien intermodaaliliikennettä edustavien tahojen kanssa on varmistettu, että erityisryhmän työ ja komission TTK:n ensisijaiset tavoitteet täyttävät markkinoiden tarpeet. 20 intermodaaliliikenteen johdonmukainen Toimi: Ylimääräinen esittelyhankkeita koskeva ehdotuspyyntö 85. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät komission ehdotuksen neljänteen puiteohjelmaan liittyvästä lisärahoituksesta, liikenteen intermodaalisuuden erityisryhmä pystyy osallistumaan sellaisten TTK-hankkeiden rahoittamiseen, joissa kokeillaan keskipitkillä matkoilla, intermodaalikuljetusten tavarakuljetusten valtaväylien tarjoamia mahdollisia hyötyjä sekä uusien toimintamallien käyttöönottoa tavaroiden jakelemisessa kaupunkialueilla. kilpailukykyä lyhyillä ja Toimi: Tutkimusverkon perustaminen " materiaalitekniikkaohjelma, tietotekniikan tutkimus- ja kehittämisohjelma ESPRIT sekä energiaohjelmat JOULE/THERMIE. teiematiikkaohjelma, valmistus- tulevat ohjelmat ovat tutkimusohjelma, Kyseeseen liikenteen liikenteen ja 20 Erityisryhmän kertomukset: analyysikertomus 1. 3. 1996, kartoitus 28. 2. 1996, välikertomus 12. 3. 1996, tärkeysjärjestystä koskeva kertomus 29. 2. 1996, TTK-tehtävien tärkeysjärjestys, työryhmien kertomukset 23. 5. 1996, loppukertomus 27. 9. 1996. 24 25 toimet 86. Lisätäkseen tutkijoiden ja intermodaaliliikenteen markkinoiden synergiaa komissio ja on käynnistänyt tutkimuslaitosten välisen avoimen eurooppalaisen verkon INTERACTin. Verkko on foorumi, jolla voidaan keskustella TTK- hankkeista, suunnitella niitä sekä yhdistää niiden tulokset markkinoiden tarpeisiin. Se toimii läheisessä yhteistyössä liikenteen intermodaalisuuden erityisryhmän kanssa. tutkivien yliopistojen intermodaalisuutta luodakseen Toimi: Tutkimus viidennessä puiteohjelmassa liikkuvuutta ja tietoyhteiskunnan 87. Viidennessä puiteohjelmassa komissio on ehdottanut, että liikenteen tutkimus nivottaisiin kahteen keskeiseen aihealueeseen, "kilpailukykyisen ja kestävän kehityksen edistämiseen" ja "käyttäjäystävällisen luomiseen". Molemmissa aihealueissa tarkastellaan intermodaaliliikenteen edistämistä: ensimmäisen alueen osalta kestävää intermodaalisuutta koskevan avaintoimintakokonaisuuden yhteydessä ja toisen osalta kehittämällä toimivia tietoyhteiskunnan järjestelmiä ja sovelluksia. Työn tavoitteena on kestävä kehitys, ja siinä tarkastellaan mahdollisuuksia parantaa tehokkuutta, laatua, turvallisuutta, varmuutta ja ympäristöystävällisyyttä sekä korostetaan inhimillisiä näkökohtia. Yksittäisten kuljetusmuotojen parannusten lisäksi intermodaalisuus on ratkaisevan tärkeää kehitettäessä kestäviä ratkaisuja verkkojen ja solmukohtien liittämiseksi yhteen yhteiseksi eurooppalaiseksi kuljetusjärjestelmäksi, teollisuuden kilpailukykyä ja parannetaan Euroopan kansalaisten jolla elämänlaatua. Demonstraatioilla on ohjelmassa merkittävä asema innovatiivisten ratkaisujen käyttökelpoisuuden osoittamiseksi. lujitetaan 4. 12. Arviointi ja esikuva-analyysi (benchmarking) 88. Monet eri alojen yritykset käyttävät esikuva-analyysia (benchmarking) mitatakseen suoriutumistaan suhteessa kilpailijoidensa suoriutumiseen. Sitä sovelletaan myös tiettyihin politiikan aloihin. 21 Toimi: Menetelmien kehittäminen liikennepolitiikan ja intermodaaliliikenteen esikuva-analyysia varten 89. Komissio kehittää toimivia menetelmiä ja perusteita liikennepolitiikan arvioimista ja esikuva-analyysia varten. Tällä intermodaalisten liikennepolitiikkojen arviointiin sisältyvät Euroopan kansalaisten tarpeet ja odotukset eli ja alueelliseen vaikutukset ympäristöön, kehitykseen ja yhteenkuuluvuuteen. sekä yhteiskunnalliseen "makrotaloudellisella" työllisyyteen tasolla 90. "Mikrotaloudellisella" tasolla esikuva-analyysi keskittyy mahdollisuuteen määritellä laadullisen suorituskyvyn yhteisiä standardeja mittaamiseksi. Komissio on esikuva-analyysista rautatiealalla. liikenneverkkojen jo käynnistänyt terminaalien tutkimuksen ja Toimi: Euroopan tavarakuljetusten intermodaalisen tietokeskuksen perustaminen Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn esikuva-analyysi, KOM(96) 463 lopullinen, 9. 10. 1996. 25 26 91. Komissio tukee intermodaalikuljetusten parhaiden käytäntöjen määrittämiseksi Euroopan tavarakuljetusten intermodaalisen tietokeskuksen perustamista. Sen lisäksi, että tämä tietokeskus seuraa intermodaalikuljetusten kysynnän ja tarjonnan kehitystä, se jakaa intermodaalikuljetusten parhaista tietoja eri puolilla Eurooppaa noudatettavista innovatiivisista lisää käytännöistä mahdollisuuksista. Tarjouspyyntö julkaistaan vuoden 1997 aikana. intermodaalikuljetusten tietoisuutta ja 4. 13 Kansalliset pyöreän pöydän keskustelut täysimittaista 92. Jotta intermodaaliset verkot olisivat kilpailukykyisiä, ne edellyttävät kaikkien ketjun toimijoiden kuten monet osallistumista. Useat maantiekuljetusyritykset, huolitsijat tai rahtausyritykset ovat perinteisesti toimineet tiettyjä kuljetusmuotoja käyttävillä tai segmentoituneilla kuljetusmarkkinoilla, eivätkä ne ole tietoisia mahdollisesta tehtävästään intermodaalisessa kuljetusketjussa. Tiedonpuute aiheuttaa usein ylimääräisiä esteitä, jotka voidaan poistaa toimijoiden paikallisella tasolla tapahtuvan yhteistyön avulla. toimijat, Toimi: Jäsenvaltioiden järjestämät pyöreän pöydän keskustelut 93. Komissio kannustaa kansallisia viranomaisia aloittamaan pyöreän pöydän keskustelut kussakin jäsenvaltiossa. Näillä keskusteluilla olisi pyrittävä muodostamaan alueellisia tai paikallisia intermodaaliliikenteeseen liittyviä yhteistyöjärjestelyjä , joiden puitteissa eri sopia yhteisistä teollisuudenalat intermodaalisuutta koskevista periaatteista sekä poistaa yhdessä paikallisia esteitä. Sopivia kasvualustoja tällaisille yhteistyöjärjestelyille olisivat liikenteen solmukohdat. ja hallintoelimet voivat suuri yleisö sekä 4. 14. Intermodaalisia tavarakuljetuksia koskevat tilastot ja tarvitaan yksityiskohtaisia volyymeista 94. Jotta voitaisiin luoda entistä vankempi pohja liikennepoliittisten toimenpiteiden tilastotietoja toteuttamiselle kilpailuilla markkinoilla, intermodaalikuljetusten Tiedot kuljetusvirtojen kuljetusmuodoista ja käytetyistä kuormausyksiköistä, kuljetetuista tavaralajeista ja muista kuljetusten laatuparametreistä ovat tarpeen, jotta voitaisiin suorittaa vertailuja toteutetut yhtä kuljetusmuotoa intermodaalikuljetusten ja tavaraliikenteen harjoittajat voivat suoraan toimittaa tarvittavat tiedot ja että tietojen kokoamisen voivat hoitaa yksityiset organisaatiot kaupalliselta pohjalta. Jotta olennaiset tiedot voitaisiin koota kustannustehokkaasti, tulevan järjestelmän olisi perustuttava otantapalveluihin, ja liikennelaskennasta saatavilla tiedoilla. tilastoja koskevat järjestelyt osoittavat, että rahtaajat Joissakin maissa kuljetusmuotojen täydennetään kuljetuksiin. rakenteesta. käyttäviin tilastoista joita eri 95. Sähköisen tiedonsiirron (EDI) ja uusien teknologioiden, kuten maailmanlaajuisen paikannusjärjestelmän tulevaisuudessa intermodaalikuljetuksia koskevien tilastotietojen kokoamista. EDI-teknologioiden käytön edistäminen kuormansiirtopaikkojen ja kuljetusketjun peräkkäisten osien arvioimiseksi on tulevaisuudessa luotavan uuden tilastojärjestelmän olennainen osa. lisääntyvä helpottaa (GPS), käyttö Toimi: Toimintamallien laatimista varten luominen intermodaalikuljetuksia koskevien tilastojen 26 96. Komissio tutkii parhaillaan sopivia toimintamalleja tulevien intermodaalikuljetuksia koskevien tilastojen laatimista varten. Näiden toimintamallien tarkoituksena on ohjata jatkossa tehtävää tietojen kokoamis- ja analysointityötä. 27 5 luku Intermodaalisuus ja muut politiikan alat 97. Liikennepolitiikan ja muiden politiikan alojen keskinäistä suhdetta on korostettava. Intermodaalisen liikenteen osalta tämä merkitsee hedelmällistä ideoiden vaihtoa ja toimenpiteiden yhteensovittamista seuraavien politiikan alojen kanssa: 5. 1. Tietoyhteiskunta 98. Tietoyhteiskunnan teknologioiden käyttöönotto teollisissa tuotantoprosesseissa on aiheuttanut toimitus- ja jakeluketjun rakenteen ja hallinnan merkittäviä muutoksia. Tietoteknologioista on tullut keskeisiä välineitä monimutkaisten ja monia osapuolia käsittävän yhteistyön hallinnassa ja näin ollen logistiikassa. Lisäksi Euroopan viestinnän infrastruktuurien, erityisesti matkaviestinverkkojen (GSM) sekä helppokäyttöisten ja Euroopan kansalaisten kannalta helposti saatavilla olevien multimedialaitteiden, kehitys luo uusia mahdollisuuksia. Onkin tarpeen toteuttaa tarvittavat toimet, jotta näitä mahdollisuuksia ja uusia teknologioita voidaan käyttää hyväksi intermodaaliliikenteessä sekä intermodaaliliikenteen harjoittajille ja käyttäjille suunnatussa tiedotuksessa ja koulutuksessa. 99. Elektroniset palvelut voivat tietyissä tapauksissa korvata fyysiset kuljetukset (esimerkiksi painetun tiedon alalla ja yhtäaikaisesti käynnissä olevaan suunnitteluun, prototyypin kehittämiseen tai tuotantoon liittyvässä ohjelmistojen siirrossa), mutta ne voivat myös lisätä niitä, koska elektroninen kaupankäynti voi kasvattaa toimitusmatkojen ja pienten lähetysten määrää sekä lisätä vastaanottajien maantieteellistä hajontaa22. 100. Tarvitaan tutkimustyötä elektronisen kaupankäynnin, logistiikan ja kuljetusten keskinäisen suhteen sekä tieto- ja viestintäteknologian pitkän aikavälin vaikutusten arvioimiseksi. 5. 2. Alueellinen kehitys ja yhteenkuuluvuus 101. Intermodaalisen infrastruktuurin suunnittelussa olisi otettava huomioon yhtäältä solmukohtien ja terminaalien, liikennevirtojen, alan toimijoiden välisten suhteiden ja alueellisten markkinoiden koon vuorovaikutus sekä toisaalta näiden vaikutus niitä ympäröivään alueelliseen ja paikalliseen ympäristöön. 102. Intermodaaliliikenne tarjoaa uuden vaihtoehdon kuljetusmuotojen valinnassa. Monien syrjässä sijaitsevien koheesiomaiden osalta intermodaaliliikenne voi edistää yhdentämistä Euroopan laajuiseen verkkoon. Intermodaalisuuden voidaan odottaa Komission tiedonanto: Eurooppalainen elektronisen kaupankäynnin aloite, KOM (97) 157 16. 4. 1997 27 28 jos alueelliset lisäävän yhteenkuuluvuutta ja säilyttävän ja/tai houkuttelevan teollisuutta, palveluja ja työllisyyttä, ja kulutusmarkkinat laajempiin rakenteisiin. Näin ollen investoinnit intermodaalikuljetusten siirtopaikkoihin ja solmukohtiin ovat tärkeitä, jotta esimerkiksi lyhyen matkan merikuljetukset ja/tai rautatiekuljetukset voidaan paremmin yhdistää toisiinsa. ja paikalliset solmukohdat kytkevät toimitus- 103. Tutkimuksen avulla löydetään uusia lähestymistapoja solmukohtien ja terminaalien sijoittamiseen ja lisätään tietämystä teollisuuden sijaintipaikkojen toimintojen, kuljetusjärjestelmien ja alueellisten markkinoiden välisestä vuorovaikutuksesta. Näin ollen tutkimus helpottaa tarvittavien päätösten tekemistä ja tukee osaltaan arviointia ja esikuva-analyyseja politiikan tasolla. ja 5. 3. Pk-yritysten integrointi 104. Pienten ja keskisuurten yritysten liikevaihto muodostaa lähes 70 prosenttia EU:n yritysten kokonaisliikevaihdosta. Koska niiden hankintoihin ja jakeluun liittyvät matkat ovat pääasiassa lyhyitä, ne vaikuttavat yhteisön kauppavirtojen rakenteeseen. Niillä on myös merkittävä asema liikenteen alalla. Sen vuoksi niiden tarpeet ja mahdollisuudet ovat tärkeitä määriteltäessä tulevaa intermodaaliliikenteen järjestelmää. 105. Pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn säilyttämiseksi olisi harkittava erityistoimia näiden yritysten valmistamiseksi niihin merkittäviin muutoksiin, joita intermodaalinen liikenne niille aiheuttaa. Nämä toimet voivat olla markkinoita koskevaa koulutusta ja tiedottamista tai uusien teknologioiden soveltamista, jolla helpotetaan pääsyä tietojärjestelmiin ja -palveluihin. 5. 4. Ympäristö 106. Yhteisen liikennepolitiikan tärkein tavoite on ympäristöä koskevien tavoitteiden mukainen kestävä liikkuvuus. Koska eri liikennemuodoilla on erilainen vaikutus ympäristöön esimerkiksi päästöjen, energiatehokkuuden, melun ja maankäytön kannalta, ympäristöystävällisempien kuljetusmuotojen kehittäminen kuljetusmarkkinoille on tärkeä tapa vähentää koko liikennejärjestelmän ympäristövaikutuksia. Tältä kannalta rautatieliikenteen osuuden supistuminen aiheuttaa erityistä huolta. Tieliikenteen aiheuttamat ympäristöongelmat ovat erityisen vakavia tietyillä kauttakulkualueilla, joilla siirtyminen rautatieliikenteeseen tarjoaisi selkeän parannuskeinon. 107. Tässä tiedonannossa esitetty toimintaohjelma edistää siirtymistä rautatie- ja vesikuljetuksiin alentamalla kuljetusketjun kitkakustannuksia ja helpottamalla siirtymistä kuljetusmuodosta toiseen. Se on näin ollen osa yleistä kestävää liikkuvuutta koskevaa politiikkaa. Näiden ja muiden toimenpiteiden joita komissio on esittänyt muun muassa vihreässä kirjassaan Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua ja valkoisessa kirjassaan Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi, yhtenä tärkeänä tehokkuuden mittarina on se, kääntävätkö ne rautateiden pienenevän markkinaosuuden uudelleen kasvuun. 28 Päätelmät 29 tavoitteena on kestävä 108. Intermodaalisuus on olennainen osa Euroopan unionin yhteistä liikennepolitiikkaa, poliittisen välineen jonka järjestelmäpohjaiselle liikennettä koskevalle lähestymistavalle, jonka tarkoituksena on integroida eri kuljetusmuodot yhdeksi johdonmukaiseksi liikennejärjestelmäksi, jolla huolehditaan Euroopan kansalaisten ja teollisuuden tarpeista. liikkuvuus. Se tarjoaa 109. Euroopan intermodaalisia tavarakuljetuksia koskeva toimintaohjelma on uusi askel yhteisen liikennepolitiikan toteuttamisessa. Se vaatii tavaraliikenteen harjoittajien ja kuljetusten käyttäjien, toimituksista vastaavien yritysten, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten yhteistyötä. Suurin haaste liittyy markkinoihin: on saatava aikaan saumattomat ja asiakaslähtöiset ovelta ovelle ulottuvat kuljetuspalvelut, joissa käytetään hyväksi kaikkien kuljetusmuotojen vahvuuksia ja kaikkia kuljetusten infrastruktuureja ja kapasiteetteja. 110. Komission ja jäsenvaltioiden tehtävänä on määritellä se kehys, jossa markkinat voivat toimia. Sääntöjen ja edellytysten on oltava sellaiset, että ne takaavat samat olosuhteet kaikille liikenteenharjoittajille ja kannustavat innovaatioihin. Rajoittamalla uuden yhteisön lainsäädännön koskemaan vain niitä alueita, joilla sen soveltaminen on kustannuksiin nähden kaikkein tehokkainta, komissio haluaa edistää yhteistyötä kaikkien olennaisten intressitahojen kanssa. Samalla se aikoo toimia liikkeellepanijana aloilla, joilla markkinat eivät helposti ratkaise ongelmia omasta aloitteestaan ja joilla komission toimista voi olla selvää hyötyä. intermodaalikuljetusten toimenpiteisiin, joilla parannetaan 111. Komissio ryhtyy mahdollisuuksia ja lisätään tietoisuutta niistä esteistä, jotka olisi poistettava. Se lisää tukeaan kehittämiselle intermodaalikuljetusten toteuttamalla kannustavia toimia, kuten rahoittamalla tutkimus-ja esittelyhankkeita. kilpailukykyisten ratkaisujen 29 Liite 1 5>ö HHBtegl ïïMW^Mï '•^m^^^y. - Jäsenvaltiot Alueelliset/ (lainsäädäntö) viranomaiset :§^^m Wttkmas & ^•'••^^0àttmen WÊÊÊÊÊSÊÊÊÊÊÊÊKÊÊÊÊSKÊSÊÊÊÊKÊÊÊKSÊ * Euroopan laajuisten liikenneverkkojen tarkistaminen X X * * Mahdollisuuksien kartoittaminen ja esteiden poistaminen logistiikan lisäarvon parantamiseksi Kuormausyksiköiden yhdenmukaistamisen ohjaaminen $ö$ii^^ * * * Markkina-analyysi, jonka tavoitteena on kuljetusten ja logistiikan integroiminen edelleen Asetuksen 1107/70 muuttaminen yhdistettyjen kuljetusten tuen osalta Elektroninen foorumi aikataulujen yhteensovittamista varten $Cty)j^Qsjttt*|0dasta riïjpjMiinàttoBult palvelut ja mSäriJykscH * Intermodaaliset reaaliaikaiset elektroniset tieto- ja kaupankäy ntij ärj estelmät Vapaaehtoisen intermodaalikul) etusten vastuujärjestelmän edistäminen Tietoyhteiskunnan teknologioiden käyttö intermodaalikuljetusten edistämiseksi Paperiton kuljetus: viesti- ja asiakirj astandardien yhdenmukaistaminen * * * X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X i ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ l ^ ^ ^ ^ ^ ÄB * X X X 1 Ylimääräinen esittelyhankkeita koskeva ehdotuspyyntö * * * * * j Intermodaalisten tavarakuljetusten tutkimusverkon perustaminen Intermodaalisia tavarakuljetuksia koskeva tutkimus viidennessä puiteohjelmassa Menetelmien kehittäminen liikennepolitiikan ja intermodaaliliikenteen esikuva- analyysia (benchmarking) varten Euroopan tavarakuljetusten intermodaalisen tietokeskuksen perustaminen Toimintamallien luominen intermodaalisiatavarakuljetuksia koskevien tilastoja laatimista varten X X X X X X X X X X X X X X X X X X X V Liite 2 §§|§|||||§||:|p§ Kommin Yhteisö (lainsäädäntö) Jäsenvaltiot Toimijat Alueelliset/ paikalliset viranomaiset Teollisuus Tutkimus & Kehittäminen X X * * * * * * PACT-ohjelman jatkaminen Rautateiden tavarakuljetusten valtaväylien integroiminen intermodaalisuuden toteuttamiseksi Kilpailusääntöjen soveltaminen intermodaalisiin tavarakulj etuksiin Infrastruktuurien käyttömaksuja ja kuljetusten hinnoittelua koskevien yhteisön sääntöjen kehittäminen edelleen Liikenteen intermodaalisuuden erityisryhmä Intermodaalisia tavarakuljetuksia koskeva tutkimus neljännessä puiteohjelmassa X X X X X X X X X X X X X X X X Il ISSN 1024-4492 KOM(97) 243 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 02 Luettelonumero : CB-C0-97-261-FI-C ISBN 92-78-20763-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alle «Proposte della Commissione relative alla fissazione dei prezzi dei prodotti agricoli e di alcune misure connesse (1997-1998)»

eurovoc_concepts:
agricultural product
farm price support
farm prices
fixing of prices
production aid

formats: html pdfa1b print


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel voor een richtlijn van de Raad tot wijziging van richtlijn 94/58/EG inzake het minimum-opleidingsniveau van zeevarenden(COM(96)0470 C4- 0550/96 96/0240(SYN))

eurovoc_concepts:
crew
international convention
maritime safety
maritime transport
professional qualifications
third country
vocational training

formats: html print


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive amending Directive 94/ 58/EC on the minimum level of training of seafarers (COM(96) 0470 C4-0550/96 96/0240(SYN))