title: Koheesiorahaston vuosikertomus (1996)

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report
environmental protection
implementation of the budget
transport infrastructure

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 06. 1997 KOM(97) 302 lopull. • ^ C - 5^ '. p j- ' 1996 (komission esittämä) "^^^^M^ÊÏ^^ÊÊ^^^:^ lÏÏTT/^F Tämä vuosikertomus koheesiorahaston toiminnasta kattaa kalenterivuoden 1996. Siihen on kuitenkin sisällytetty joitakin edellisvuosien toimintaan liittyviä huomioita sekä kommentteja tulevaisuudessa toteutettaviksi suunnitelluista toimista, jotta lukija saisi täsmällisen kuvan rahaston tämänhetkisestä toiminnasta. Kertomuksen muoto ei ole muuttunut kovinkaan paljon aiempiin kertomuksiin verrattuna, ja se noudattelee koheesiorahastosta annetun asetuksen liitteen II liitteen yksityiskohtaisia vaatimuksia. Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean huomautukset aiempien kertomusten suhteen on asianmukaisesti otettu huomioon ja esitystapaan on tehty muutoksia. Erityisesti huomiota ovat saaneet osakseen yksityiskohtainen selvitys ehdollisuuden periaatteen toteuttamisesta ja komission päätös tiedotus- ja mamontatoimenpiteistä. Kertomukseen on sisällytetty myös erittäin syrjäisiä alueita koskeva osuus ja yksityiskohtainen arviointia käsittelevä osuus. Kertomus täyttää koheesiorahastosta annetussa asetuksessa määritellyt oikeudelliset vaatimukset. Toivon mukaan se on hyödyllinen tietolähde kaikille, jotka ovat kiinnostuneita Euroopan unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemisesta ja edistämisestä. @siftlpB^ JOHDANTO Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on yksi Euroopan unionin perustamissopimuksen päätavoitteista. Vuonna 1996 koheesiorahasto jatkoi ja vahvisti myötävaikutustaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi. tavoin merkittävä vuosi koheesiorahastolle: uuden koheesion Vuosi 1996 on monin rahoitusvälineen alkuvaikeudet on selvitetty ja rahasto täysipainoisesti; nykyiset hallinnointimenettelyt perustuvat kokemukseen, jota on kertynyt vuoden 1993 ensimmäisistä toimenpiteistä lähtien, ja ensimmäisiin hankkeen loppuunsaattamisen jälkeen suoritettaviin arviointeihin voidaan ryhtyä. toimii Viimeksi mainitun seikan merkitystä ei voida painottaa liikaa: koheesiorahaston painoarvo taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävänä välineenä liittyy läheisesti sen kykyyn osoittaa loppuunsaatettujen hankkeiden hyödyllisyys, olivatpa kyseessä sitten paremmat kuljetusmahdollisuudet, tehokkaampi tavaroidenkäsittely, vähentyneet ilmansaasteet ja parempi elinympäristö kohteena olevissa kaupungeissa, kiinteiden jätteiden ympäristöystävällinen käsittely sekä parempi vesihuolto ulottuen ihmisten käyttöön tarkoitetun juomaveden keräämisestä, johtamisesta ja jakelusta aina jäte- ja viemärivesien asianmukaiseen käsittelyyn, vain muutamia esimerkkejä mainitaksemme. kuljctusajassa, välimatkat, lyhyemmät säästöt Vuosi 1996 sijoittui myös jakson 1993-1999 puoliväliin; vuonna 1993 tehtiin ensimmäiset hankkeita koskevat päätökset, ja vuosi 1999 on viimeinen nykyisen rahastosta annetun asetuksen kattama vuosi. Näin ollen vuonna 1996 suoritettiin jäsenvaltioiden tukikelpoisuutta koskeva välitarkistus BKT-kriteerien suhteen. Kaikki neljä jäsenvaltiota ovat edelleen tukikelpoisia. Vuosi 1996 oh myös ensimmäinen vuosi, jolloin komissio ryhtyi tutkimaan sitä, miten jäsenvaltiot noudattavat taloudellisia iälientymisohjelmiaan julkistalouden alijäämän osalta; komissio sovelsi ehdollisuuden periaatetta heinäkuussa ja marraskuussa tekemissään päätöksissä, jotka koskivat Espanjaa, Portugalia toteutunutta talousarviota koskevien neuvoston suosituksella annettujen tavoitteiden katsottiin täyttyneen. ja Kreikkaa. Kaikkien kolmen jäsenvaltion kohdalla Vuoden aikana rahaston rahoitusstrategiaa kehitettiin edelleen vuonna 1996 rahastosta annetun asetuksen säännösten mukaisesti. Kahden toiminta-alueen eli liikenteen infrastruktuurin ja ympäristön aloilla osuuksissa saavutettiin lähes täydellinen tasapaino. Tästä käy selvästi ilmi se, rahoitussuhteen miten komissio määrätietoisesti pyrkii koheesiorahaston kahden alan välillä koko jaksolla. Euroopan parlamentti, ja talous- sosiaalikomitea sekä alueiden komitea tukevat täysin komissiota tässä pyrkimyksessä. Vuonna 1996 saavutetut tulokset tekevät tämän tavoitteen saavuttamisen selvästi mahdolliseksi. samansuuruisen saavuttamaan Koheesiorahaston vuoden 1994 vuosikertomusta koskevassa lausunnossaan Euroopan parlamentti esitti huomautuksia, jotka se toi uudelleen esiin vuoden 1995 vuosikertomuksen yhteydessä ja joihin alueiden komitea sekä talous- ja sosiaalikomitea yhtyivät; huomautusten mukaisesti liikennealalle koheesiorahastosta on edelleen pyritty myönnetystä tuesta. lisäämään rautatieliikenteen osuutta Lisäksi erittäin syrjäisillä alueilla toteutettuihin ja tuettuihin hankkeisiin kohdistettiin erityisen paljon huomiota vuonna 1996; tässä vuosikertomuksessa on erillinen osuus, jossa käsitellään näihin hankkeisiin liittyviä tietoja (ks. kohta 2. 3. 5). Rahastosta tuetaan ainoastaan sellaisia liikenteen infrastruktuuriin liittyviä hankkeita, jotka muodostavat osan Euroopan laajuisista verkostoista (TEN) tai joiden välittömänä tarkoituksena on luoda suora pääsy näihin verkostoihin. Tässä näkyy koheesiorahaston strategia, jota se toteuttaa liikenteen infrastruktuureihin liittyvillä painopistealueilla. Tämä lähestymistapa on jo osoittautunut hyödylliseksi täydennettäessä Euroopan laajuisten verkostojen vielä puuttuvia osia. Ympäristöalan painopistealueet liittyvät Euroopan unionin juomaveden saannista, jäte- ja viemärivesien käsittelystä sekä kaupunkijätteestä annettuihin direktiiveihin. Muut ympäristöalan toimet, joilla pyritään ympäristön parantamiseen, voivat myös olla tukikelpoisia, ja ne voivat saada tukea rahastosta. Jotkut esimerkkitapauksista liittyvät hankkeisiin, jotka koskevat rannikkojen suojelua, uudelleenmetsitystä ja aavikoitumisen estämistä, luontotyyppien suojelua sekä luonnon säilyttämistä. Saastuttaja maksaa -periaatetta sovelletaan aina, kun koheesiorahasto osallistuu hankkeen rahoitukseen. Jokainen hanke selvitetään ja tarkastetaan yksityiskohtaisesti yhteisön lainsäädännön edellyttämällä kaksinkertaisessa kuulemismenettelyssä. Tällä menettelyllä pyritään siihen, että parhaita saatavilla olevia arviointikäytäntöjä käytetään hyödyksi. yksiköiden vastaavien komission tavalla asiasta Komissio totesi koheesiorahaston vuoden 1995 vuosikertomuksessa, että analyyttisia menetelmiä ja niiden soveltamista käytäntöön voidaan parantaa. Yhtenäisesti tämän linjan kanssa komissio on ulkopuolisia asiantuntijoita käyttäen suorittanut tutkimuksen saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamisesta koheesiomaissa asiaan liittyvien käytännöllisten ja teoreettisten näkökohtien selvittämiseksi. Tämän tutkimuksen tärkeimmät tulokset esitetään II luvussa. Työttömyyden torjuminen ja ponnistelut työpaikkojen luomiseksi ovat tärkeitä painopistealueita komissiolle. Vuoden 1995 koheesiorahaston vuosikertomuksessa esitettiin ensimmäisiä arvioita rahoitettujen hankkeiden työllistämisvaikutuksista. Tässä ja pitkän aikavälin kertomuksessa kehitetään näitä arvioita edelleen ja tuodaan esille joitakin olennaisimpia havaintoja tutkimuksesta, jonka London School of Economies suoritti komissiolle hankkeiden yleisistä sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista. Työllisyyttä koskeva osuus on myös suora vastaus Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean pyyntöihin, joissa toivotaan enemmän tietoja koheesiorahaston toimien työpaikkoja luovista vaikutuksista. lyhyen Euroopan investointipankkia kuullaan edelleen komission kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti jäsenvaltioiden esittämien teknisen asiantuntemuksen vuoksi. Näin tehdyt ehdotuksia koskevat arviot ovat laadullisesti erittäin korkeatasoisia, eikä komissio yksin kykenisi saavuttamaan tällä alueella yhtä korkeaa tasoa. Tämä menettely antaa arvioille lisää painoarvoa. laajojen hankkeiden osalta sen rahoituksellisen ja Vuoden toteutettu talousarvio oli jälleen lähes 100 %, joka on vaikuttava luku, kun otetaan huomioon, että jokainen yksittäinen hanke tutkitaan tarkoin ennen kuin maksusitoumuksia voidaan tehdä tai maksuja suorittaa ja myös fyysisiä indikaattoreita seurataan ja valvotaan jatkuvasti ennen maksujen suorittamista. Hankkeiden valvonta ja seuranta jatkui tehokkaana läpi vuoden. Seurantakomiteat pitivät säännöllisiä kokouksia, ja niihin on osallistunut edustajia alueellisista ja paikallisista elimistä sekä kansalliselta tasolta. On tärkeää mainita, että petoksista ei raportoitu koheesiorahaston hankkeiden yhteydessä; jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin vastuulliset viranomaiset suorittivat lukuisia tarkastuksia ja toteuttivat valvontaa kappaleessa 5. 4 kuvatulla tavalla. Joitakin väärinkäytöksiä on ilmennyt ja niiden osalta on ryhdytty oikaiseviin toimenpiteisiin. Heinäkuussa 1996 komissio hyväksyi Euroopan parlamentilta saamiensa huomautusten jälkeen päätöksen tiedotus- ja mamontatoimenpiteistä. Siihen sisältyy yksityiskohtaisia seikkoja mainostaulujen, esitteiden, audiovisuaalisten esitysten, television ja muiden tiedotusvälineiden käytöstä. Jokaiseen hankkeeseen, johon koheesiorahasto osallistuu, täytyy liittyä asiaankuuluva tiedottaminen ja mainonta. Nämä toimenpiteet voidaan sisällyttää rahastolle osoitettuun tukihakemukseen, millä hankkeen järjestäjät saadaan kiinnostumaan nykyaikaisen ja tehokkaan mainonnan käytöstä. SISÄLLYSLUETTELO ALKUSANAT JOHDANTO I LUKU - KOHEESIORAHASTON PERIAATTEIDEN TÄYTÄNTÖÖN PANEMINEN 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 Ykistä Ehdollisuus Välitarkistus Tiedotus- ja mainontatoimenpiteet Ensimmäinen koheesiokertomus 8 8 8 10 11 12 D LUKU - TALOUDELLINEN TUKI, JONKA RAHASTO ON SITOUTUNUT MAKSAMAAN JA JONKA SE ON MAKSANUT 14 2. 1 2. 2 2. 3 Käytettävissä olevat varat Tuen jakautuminen jäsenvaltioittain Talousarvion toteuttaminen 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 3. 3 2. 3. 4 Espanja Portugali Kreikka Irlanti 2. 3. 5 Erittäin syrjäiset alueet 2. 4 Rahaston tutkimusta ja teknisiä tukitoimenpiteitä koskevaa toiminta 2. 4. 1 2. 4. 2 Yleistä Komission aloitteesta 2. 4. 3 Jäsenvaltioiden pyynnöstä 2. 5 2. 6 Maksut jäsenvaltioittain: vuonna 1996 suoritetut maksut Loppuunsaatetut hankkeet III LUKU- LÄHENTYMINEN JA EHDOLLISUUS 3. 1 3. 2 Taustaa Lähentymistä koskevat ohjelmat 3. 2. 1 3. 2. 2 3. 2. 3 3. 2. 4 Espanja Portugali Kreikka Irlanti 14 15 15 17 36 56 66 77 84 84 84 86 86 86 105 105 105 105 106 106 107 IV LUKU- HYVÄKSYTTYJEN HANKKEIDEN JA TOIMEEN ARVIOINTI 4. 1 Yleistä 4. 1. 1 4. 1. 2 Hankkeiden arviointi Tuloja aikaansaavat hankkeet 4. 2 Euroopan laajuiset liikenneverkostot 109. J 09 109 110 110 ÄMSSÄSMMÄftPJ Yleinen lähestymistapa Lukenneverkostqjen vahvistaminen vuonna 1996 Essenin kokouksen ensisijaiset hankkeet Komission jäsenten muodostama ryhmä (Euroopan laajuiset verkostot)/Kinnockin korkean tason ryhmä 4. 2. 1 4. 2. 2 4. 2. 3 4. 2. 4 4. 3 4. 4 Ympäristön ja liikenteen välinen tasapaino Yhteensopivuuden arviointi muiden yhteisön politiikkojen kanssa 4. 4. 1 4. 4. 2 4. 4. 3 4. 4. 4 Ympäristönsuojelu Yhteinen liikennepolitiikka Julkiset hankinnat Kilpailupolitiikka 4. 5 Koheesiorahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus 4. 5. 1 4. 5. 2 4. 5. 3 4. 5. 4 Johdanto Hankkeiden taloudellinen arviointi Yleiset sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset Työllisyys 4. 6 Yhteensovittaminen ja yhdenmukaisuus muiden yhteisön rahoitusvälineiden kanssa 4. 6. 1 4. 6. 2 4. 6. 3 4. 6. 4 4. 6. 5 Rakennerahastot Euroopan laajuisten liikenneverkostojen talousarvion budjettikohta LIFE-ohjelma Euroopan investointipankki Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä 4. 7 EIP:n tehtävä hankkeiden arvioinnissa 4. 7. 1 4. 7. 2 Pyrkimys yhteistyön vakiinnuttamiseen Yhteistyön tulokset vuonna 1996 V LUKU - SEURANTA JA VALVONTA 5. 1 Seurantakomiteat 5. 1. 1 5. 1. 2 5. 1. 3 5. 1. 4 Espanja Portugali Kreikka Irlanti 5. 2 Komission valvontatehtävät 5. 2. 1 5. 2. 2 5. 2. 3 5. 2. 4 Espanja Portugali Kreikka Irlanti 5. 3 Euroopan investointipankin rooli 110 112 116 118 120 120 120 122 123 124 125 125 125 127 132 133 134 135 136 136 137 138 138 138 139 139 139 142 143 144 145 145 147 148 149 150 5 4 5. 5 5. 6 Petokset ja väärinkäytökset Vireillä olevat oikeudenkäynnit Moitteeton ja tehokas varainhoito (SEM) VI LUKU - TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, TIEDOTTAMINEN JA MAINONTA 150 151 152 153 6. 1 6. 2. 6. 3 6. 4 6. 5 Vuosikertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 153 6. 1. 1 6. 1. 2 Euroopan parlamentti Talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea Tiedottaminen jäsenvaltioille Tiedottaminen työmarkkinaosapuolille Muut tiedotustapahtumat Komission aloitteesta toteutetut mainontaloimenpiteet 153 154 155 155 156 157 Tässä vuosikertomuksessa esiintyviä karttoja käytetään havainnomstaniistarkoituksessa eivätkä ne ole komissiota sitovia. ^^^m^m^^k^fm^^wmw/^r^^^s^^m^i. : * *j '3 V LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen KOHEESIORAHASTON PERIAATTEIDEN TÄYTÄNTÖÖN PANEMINEN ILUKU 1. 1 YLEISTÄ Koheesiorahastoa koskevat monet yleisluonteiset säännöt, jotka pätevät vain siihen ja joista on säädetty rahastosta annetussa asetuksessa. Tässä luvussa käydään läpi ehdollisuuden kolme pääaluetta, ja jäsenvaltioiden BKT-arvojen välitarkistus ja komission päätös mamontatoimenpiteistä. tiedotus- 1. 2 EHDOLLISUUS Ehdollisuuden periaatetta sovellettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996. Periaatteen täytäntöön panemisen valmistelemiseksi komissio teki 20. päivänä joulukuuta 1995 - kuten vuoden 1995 vuosikertomuksessa kerrottiin - päätöksen periaatteen soveltamisesta käytäntöön. Tukikelposilla jäsenvaltioilla on oltava ohjelma, jolla päästään siihen, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 c artiklassa määritellyt valtiontalouden alijäämää koskevat taloudellisen lähentymisen ehdot täyttyvät. Koheesiorahastosta annetun asetuksen1 6 artiklassa edellytetään, että komissio pidättyy uusien hankkeiden rahoittamisesta tai - jos kyseessä on useita vaiheita käsittäviä hankkeita - uusien vaiheiden rahoittamisesta, mikäli kyseisellä jäsenvaltiolla havaitaan liiallinen alijäämä. Komissio on päättänyt tutkia ehdollisuuden toteutumisen kaksi kertaa vuodessa: keväällä ja syksyllä. Tämä mahdollistaa sen, että uusiin taloudellisiin tietoihin voidaan reagoida heti, kun ne ovat tiedossa ja ne on tarkistettu. Menettelyyn kuuluu seuraavien seikkojen selvittäminen: Keväällä tutkitaan alijäämä edellisen vuoden osalta jäsenvaltioiden ilmoituksen ja komission kevään talousennusteiden perusteella Syksyllä, yleensä marraskuussa, tutkitaan meneillään olevan vuoden alijäämä komission syksyn ennusteiden perusteella sekä niiden ilmoitusten perusteella, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet talousarvion toteutumisesta syyskuun loppuun mennessä. Jäsenvaltioiden valtiontalouden alijäämän täytyy olla yhdenmukainen neuvoston vuosittain suosittamien tavoitteiden kanssa. Vertailuja neuvoston suosituksiin tehdään niitä koskevien vuosien osalta: jos tavoite saavutetaan, uusien hankkeiden rahoitusta voidaan jatkaa tai se voidaan mahdollisesti aloittaa uudelleen. Jos tavoite ylittyy, uusien hankkeiden tai hankkeiden uusien vaiheiden rahoituksesta pidättäydytään, jos vaje ylittää sallitun rajan merkittävästi, eikä tilanne johdu jo jäsenvaltiosta hyväksyttyihin hankkeisiin. riippumattomista poikkeusolosuhteista. Tällä ei ole vaikutusta Komissio ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tietojen oikeellisuuden varmistamiseksi. Varmuuden asteen täytyy olla korkea, ja näin erityisesti silloin, kun päätöksellä muutetaan aiempia päätöksiä, eli kun rahoituksesta pidättäydytään tai se aloitetaan uudelleen. Asetus 1164/94, 16. 5. 94. LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen Vuonna 1996 kevään selvitys suoritettiin touko-kesäkuussa ja se koski vuoden 1995 alijäämää. Vuodelle 1995 neuvoston suosituksella annetut tavoitteet, jotka koskivat valtiontalouden ahjäämää suhteessa bruttokansantuotteeseen, sekä toteutunut alijäämä arvioitiin seuraaviksi: Kreikka Portugali Espanja suositeltu tavoite toteutunut aUjäämäl995 (*) vuodelle 1995 10,7 % 5,8 % 5,9 % ', 9,2 % 5,4 % 5,8 % (*) Komission kevään 1996 talousennusteet Kaikissa tapauksissa komissio päätteli, että valtiontalouden alijäämät sijoittuvat suositeltujen tavoitteiden sisäpuolelle ja että uusien hankkeiden ja hankkeiden vaiheiden hyväksymistä voitiin jatkaa kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa. Valtiontalouden sisäisen tarkastuksen jälkeen Espanjan hallitus korjasi vuoden 1995 vajetta lisäämällä 0,8 prosenttia aikaisempaan 5,8 prosentin lukemaan. Tämän seurauksena tarkistettu 6,6 prosentin alijäämä BKT:sta ilmoitettiin virallisesti komissiolle 1. päivänä syyskuuta 1996 liiallisista alijäämistä annetun asetuksen mukaisesti2. 6,6 prosentin alijäämä on selvästi vuoden 1995 suositellun 5,9 prosentin tavoitteen ulkopuolella. Jos komissiolla olisi ollut tarkistetut lukemat käytössään kevään selvityksen aikana, rahoitus olisi keskeytetty jo heinäkuussa 1996. Maksujen keskeytysmenettelyä ei olisi kuitenkaan sovellettu enää syksyllä 1996, sillä toteutuva alijäämä vuoden 1996 osalta ennustettiin 4,4 prosentiksi, joka on yhdenmukainen vuoden 1996 suositellun tavoitteen kanssa. Näissä olosuhteissa komissio ei tehnyt päätöstä rahoituksen keskeyttämisestä koheesiorahastosta edellyttäen, että Espanjan valtion sitoumus rajoittaa valtiontalouden alijäämä 4,4 prosenttiin on varmistettavissa. Espanjan viranomaiset toimittavat kaikki tarvittavat tiedot tavoitteen seurantaa varten. Vuoden 1996 syksyn selvitys suoritettiin loka-marraskuussa, ja se koski noudatettavan menettelyn mukaisesti vuoden 1996 alijäämäennustetta. 2 Asetus EY 3605/93. • — , „ , - , „ -. - - , - „ , - ,. ,,,-; , - ,. „ „ ,. , — , —— UTT. "" n. ~. ~. ••••>• • „. ,„•,. ,. ,? r~. i - » : l " M" n » » »; V M W l ' p y i —t fi LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 10 Kreikan, Portugalin ja Espanjan osalta tavoitteet ja ennustetut alijäämät arvioitiin seuraavasti: suositeltu tavoite vuodelle 1996 alijäämäennuste vuodelle 1996 (*) —— Portugali ~~. ". __ 7^9 o/o ~~"~4^3~% ~ 4,0 % "Espanja ~~~~~ Ï J% 4,4 % (*) Komission syksyn 1996 talousennusteet Yllä maimtun perusteella komissio saattoi päätellä, että Portugalin vaje sijoittui suositellun tavoitteen sisäpuolelle. Jos Kreikan alijäämä olisi 7,9 prosenttia, se olisi tavoitearvon ulkopuolella, mutta tietojen luotettavuuden tarkistuksen jälkeen ei ollut riittävää syytä olettaa, että lopullinen tulos todella ylittäisi tavoitearvon. Kummassakaan tapauksessa komissio ei näin ollen katsonut välttämättömäksi keskeyttää uusien hankkeiden rahoitusta. Komissio lähetti kuitenkin Kreikan viranomaisille kirjeen, jossa näitä kehotettiin ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin, jotta tavoitetta vuoden 1996 osalta ei ylitettäisi. Heille tehtiin myös tiettäväksi, mitkä ovat seuraukset, jos tulos jää suositellun tavoitearvon ulkopuolelle. 1. 3 VALITARKISTUS Koheesiorahasto antaa rahallista tukea hankkeisiin, jotka toteutetaan jäsenvaltioissa, joissa asukaskohtaisen bruttokansantuotteen (BKT) taso ostovoimapariteettien mukaan ilmaistuna on alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta. Koheesiorahastosta annetun asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään BKT-ehtoihin liittyen, että tukea sillä edellytyksellä, että niiden rahaston jäsenvaltiot ". voivat edelleen saada bruttokansatulon taso on vuonna 1996 suoritetun välitarkistuksen jälkeen edelleen alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta. Jäsenvaltio, joka voi saada tukea ja jonka taso ylittää kyseisenä ajankohtana 90 prosentin rajan, menettää oikeutensa saada rahaston tukea uusiin hankkeisiin, tai jos kyseessä ovat useita teknisesti tai taloudellisesti itsenäisiä vaiheita käsittävät tärkeät hankkeet, hankkeen uusiin vaiheisiin. " Komissio aloitti välitarkistuksen suorittamisen 12. kesäkuuta 1996. Parhaiten ajan tasalla olevat käytettävissä olevat tiedot koskivat vuotta 1995, ja ne olivat seuraavat. BKT asukasta kohden prosentteina vuonna 1995, EUR 15 = 100 Kreikka Irlanti Portugali 65,8 78,9 72,3 LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 11 Espanja 75,7 Kaikki neljä jäsenvaltiota täyttävät siis edelleen tukikelpoisuuden BKTeen liittyvät vaatimukset ja voivat edelleen saada hankkeilleen tukea koheesiorahastosta. On huomattava, että koheesiorahastosta annetun asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan vuoteen 1999 asti vain nämä neljä jäsenvaltiota voivat olla tukikelpoisia, minkä vuoksi mitään muuta jäsenvaltiota ei nykyisellään voida lisätä luetteloon. 1. 4 TIEDOTUS- JA MAINONTATOIMENPITEET Koheesiorahastosta annetun asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio antaa tiedotusta ja mainontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, antaa ne tiedoksi Euroopan parlamentille ja julkaisee ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Päätös tehtiin 25. päivänä kesäkuuta 1996 ja julkaistiin viralhsessa lehdessä 27. päivänä heinäkuuta3. Keskeistä päätöksessä on, että kaikkia koheesiorahastosta rahoitusta saavia hankkeita tuetaan asianmukaisilla, oikein ajoitetuilla ja kattavilla tiedotus- ja mainontatoimenpiteillä. Hankkeen toteuttamisesta vastaavat viranomaiset, olivatpa he sitten kansallisia, alueellisia tai paikallisia, kantavat vastuun myös mainonnasta ja tiedotuksesta. Toimenpiteet on toteutettava yhteistyössä komission kanssa. Päätös koskee tiedotusvälineitä, tiedotusaineistoa, tiedotustapahtumia ja kaikkien nykyaikaisten viestintämuotojen käyttöä mukaan lukien audiovisuaaliset esitykset ja videot. Vähimmäisvaatimuksena kaikkien hankkeiden osalta on, että niistä on paikan päällä saatavilla tietoa ja paikan päällä järjestetään mainontatoimenpiteitä; alueellisella ja paikallisella tasolla on myös oltava saatavilla tiedotusaineistoa, josta käy ilmi hankkeen sisältö ja yhteisön osuus sen toteuttamisessa. Tähän vähimmäisvaatimukseen tiedotuksen osatekijöitä; mitä suurempi hanke on kyseessä, sitä kattavampaa ja laajempaa on tiedotuksen ja mainonnan oltava. Nämä lisätekijät koostuvat säännöllisistä tiedotustilaisuuksista, mainostauluista ja pysyvistä muistolaatoista, yleisölle suunnatuista esitteistä, amniattMsvoimin toteutetuista videofilmeistä ja kansallisille radio- ja televisiokanaville tarkoitetuista esittelyistä. On huomattava, että toimivaltaiset viranomaiset voivat sisällyttää tiedotus- ja mainontakustannukset hankkeen tukikelpoisiin kuluihin; nämä menot voivat siis olla yhteisrahoituksen kohteena samassa määrin kuin koheesiorahaston hankkeet yleensä (80-85 prosenttia). lisätään muita mainonnan ja Myös komission on toimittava aktiivisesti tällä alueella, ja sen on erityisesti järjestettävä säännöllisiä tiedotustilaisuuksia kyseisissä jäsenvaltioissa varsinkin silloin, kun kyseessä ovat suuren luokan sijoitukset (yli 20 miljoonaa ecua). Seurantakomiteoille on annettu keskeinen tehtävä valvoa toimenpiteitä ja varmistaa, että yleisön ulottuvilla todellakin on tehokasta ja asiaankuuluvaa tietoa. On muistettava, että mikäli jäsenvaltio ei kykene täyttämään tiedotusta ja mainontaa koskevia velvoitteitaan, komissio on pidättänyt 3 Komission päätös 96/455/EY, tehty 25 päivänä kesäkuuta 1996, jäsenvaltioiden ja komission toteuttamista neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 mukaisiin koheesiorahaston toimiin liittyvistä tiedotus-ja mamontatoimenpiteistä, EYVL N:o L 188, 27. 07. 1996,s. 47. • •»•• » M I M I H I M M I M M M f M f MM •• • • VW »•••••••••••••»• • / • • " ' "" »••••• V « " W" V«""« ••»•• »•••••••• « /• » » V » " "" * • •" V • V " * »V » V / W "" •••»• • • • • • • • • • • • • « • «" LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 12 itsellään oikeuden keskeyttää, vähentää maksettavan tuen. tai jopa peruuttaa hankkeille koheesiorahastosta Euroopan parlamentti, jota kuultiin luonnosehdotuksesta ennen kuin komissio teki päätöksensä, hyväksyi ehdotetut yleisluonteiset toimenpiteet, mutta täsmensi tiettyjä tärkeitä seikkoja, jotka liittyivät niiden toteuttamiseen. Parlamentti toi esille, että tiedotus on käsitteenä laajempi ja kattavampi kuin mainonta, ja arvosteli ehdotusta siitä, että siinä painotettiin jälkimmäistä. Lisäksi korostettiin varman tietojenlevityksen välttämättömyyttä, joka koskee kaikkia kansallisia, paikallisia ja alueellisia viranomaisia ja käsittää kaikki Euroopan unionin tukemat rakenteelliset liikenteen joille annetaan toimet, intrastniktuurien ja ympäristön alalla. rahoitusta koheesiorahastosta rakennerahastoista ja Lopullisessa päätöksessä komissio reagoi myönteisesti parlamentin esille tuomiin seikkoihin täsmentämällä, että päätökseen sisältyvät toimenpiteet ovat täydentäviä muihin sellaisiin tiedotus- ja mamontajärjestelyihin nähden, joihin jäsenvaltiot tai komissio ovat alue- ja koheesiopolitiikan osalta ryhtyneet. Tässä yhteydessä viitattiin erityisesti päätökseen jäsenvaltioiden toteuttamasta liittyvästä rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukitoimenpiteisiin tiedotus- ja mamontatoiminnasta4. 1. 5 ENSIMMÄINEN KOHEESIOKERTOMUS Euroopan komission 6. marraskuuta 1996 hyväksymän ensimmäisen Euroopan unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan kertomuksen esittäminen perustuu Maastrichtin sopimuksen säännöksiin, joiden mukaisesti koheesion edistymisestä unionin alueella on esitettävä kertomus joka kolmas vuosi, jolloin selvitetään koheesion etenemistä elintasojen erojen tasaantumisen taloudellisten alueiden kehitysmahdolhsuuksien yhtäläistymisen kautta. jäsenvaltioiden, sosiaaliryhmien ja ja Kertomuksen pääasiallinen viesti on selvä: kehitystä on tapahtunut. Hädin tuskin kymmenessä vuodessa neljä unionin köyhintä maata ovat kohottaneet asukaskohtaista tuloaan 66:sta 74 prosenttiin yhteisön maiden keskitasosta, mikä suurelta osin on unionin rakennepolitiikkojen ansiota. Työttömyys on kuitenkin edelleen jatkuva ongelma, jonka vaikutukset ovat erityisen vakavia tietyillä alueilla ja tietyissä sosiaaliryhmissä. Kymmenen viime vuoden aikana unionin talouskasvu on ollut keskimäärin vain hiukan yli 2 prosenttia vuodessa samalla kun työllisyys on kasvanut 0,5 prosenttia vuodessa. Vuodesta 1983 on luotu nettomääräisesti noin 7 miljoonaa työpaikkaa. Kyseisen ajanjakson kuluessa erot asukaskohtaisten tulojen välillä eri jäsenvaltioissa ovat pienentyneet huomattavasti, mikä johtuu suurelta osin koheesiorahastosta tukea saavien Espanjan, Portugalin, Kreikan ja Irlannin kehityksestä. Niissä tulo asukasta kohti nousi 66:sta 74 prosenttiin yhteisön keskitasosta. Parhaimmat tulokset saavutettiin Irlannissa, jossa vuosittainen kasvuvauhti pysytteli 4,5 prosentissa vuosina 1983-1995; seuraavina ovat Espanja (3,0 %) ja Portugali (2,6 %)• 4 EYVL N:o 152, 18. 6. 1994, s. 39. LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 13 Työllisyyden suhteen tulokset eivät ole yhtä selviä. Irlannissa, jossa taloudellinen kasvu oli voimakkainta, työllisyys kasvoi hädin tuskin 0,2 prosenttia vuotta kohden ajanjaksolla 1983-1993 samankaltainen monissa muissa huolimatta viimeaikaisesta on jäsenvaltioissa, kun taas Suomessa ja Ruotsissa syvä lama on aiheuttanut työpaikkojen lukumääräistä vähenemistä. Alankomaissa, Saksassa, Kreikassa ja Espanjassa työpaikkojen syntytahti on ollut keskimääräistä nopeampaa. elpymisestä. Tilanne Portugalissa, Belgiassa, Saksan länsiosassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa uusien työpaikkojen syntyminen, vaikkakin se on ollut vaihtelevaa, on ollut riittävän voimakasta alentamaan työttömyyslukuja. Suurimmassa osassa muita maita työttömyys on sitä vastoin kasvanut; dramaattisinta tämä kehitys on ollut Suomessa ja Ruotsissa, mutta myös kahdessa koheesiorahaston tuen piiriin kuuluvasta neljästä maasta, Espanjassa ja Kreikassa, joissa työttömyys on voimakkaasti lisääntynyt. Espanjassa enemmän kuin yksi työmarkkinoiden käytettävissä olevasta viidestä kansalaisesta on nyt työttömänä. Euroopan unionin alueella työttömyyserot ovat lisääntyneet. Työttömyyden ongelma koskettaa yhteisöä kokonaisuudessaan. Vaikutus ei kuitenkaan kohdistu samanlaisena eri sosiaaliryhmiin: alle 25-vuotiaiden työttömien määrä on miltei kaksi kertaa suurempi (21 % vuoden 1996 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana) kuin yleinen työttömyysprosentti. Myös naisten työttömyysprosentti on korkea: 12,5 prosenttia ensimmäisellä vuosipuoliskolla verrattuna miesten 9,5 prosenttiin. Lisäksi ongelma koskettaa enemmän pelkän peruskoulutuksen omaavia kuin sellaisia, joilla on lisäpätevyyttä (13 prosenttia verrattuna 9 prosenttiin vuonna 1994). Pitkäaikaistyöttömyys on erittäin huolestuttava ilmiö: vuonna 1995 49 prosenttia työttömistä oli ilman työpaikkaa pidempään kuin vuoden ja 25 prosenttia pidempään kuin kaksi vuotta. Näiden lukujen pohjalta voi päätellä, että työttömyys on Euroopassa vakava rakenteellinen ongelma, jonka vuoksi tietyt sosiaaliryhmät syrjäytyvät työmarkkinoilta. Työttömyyden vaikutus köyhyyteen on kiistaton. Tilastot osoittavat, että köyhyys on lisääntymässä jäsenvaltioissa, koko pohjoisissa erityisesti tietyissä alueella unionin ja - M - ^ ^ ^ ^. y » ^. -. ». ,. ,. > y. „ ~. ~ ~. , • • » » • ,. „ ,. ,. ,. >. „. • • „. t. ,. ^m. M r m~ ~~ •. , • „. •. • ••. „ ^. ,g g, „. , „. ,. , „ J. „ , ,. ,. „ ,. , - ^ ,. ,. , >y LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 14 U L U KU TALOUDELLINEN TUKI, JONKA RAHASTO ON SITOUTUNUT MAKSAMAAN JA JONKA SE ON MAKSANUT 2. 1 KÂYTETTÀVISSÀ OLEVAT VARAT Edinburghissa joulukuussa 1992 järjestetyn Euroopan huippukokouksen aikana valtioiden ja hallitusten päämiehet päättivät myöntää 15 150 miljoonaa ecua neljälle edunsaajana olevalle jäsenvaltiolle ajanjaksolle 1993-1999 vuoden 1992 hinnoin. Määrärahojen vuosittainen jakautuminen on seuraavanlainen: V««ri Summa WÊÊ mm wm IIII mm tm 1500 1750 2 000 2 250 2 500 2 550 imm Ybteemä 15 150 2 600 miljoonaa ecua (vuoden 1992 hintoina) Kun otetaan huomioon mukautukset inflaation varalta, maksusitoumusmäärärahat on vahvistettu indeksiin sitomisen jälkeen seuraavasti: varainhoitovuosi 1993: 1 565 miljoonaa ecua, 1994: 1 853 miljoonaa ecua, 1995: 2 152 miljoonaa ecua ja 1996: 2 444 miljoonaa ecua. Näiden varainhoitovuosien maksumäärärahat ovat vastaavasti 1 000 miljoonaa ecua, 1 679 miljoonaa ecua, 1 750 miljoonaa ecua ja 1919 miljoonaa ecua. Kuten vuonna 1995, budjettivallan käyttäjät (Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto) päättivät vuonna 1996 siirtää 300 000 ecua petosten torjuntaa koordinoivan yksikön UCLAF:in (Unité de Coordination de Lutte Anti-Fraude, petosten torjunnan koordinointiyksikkö) hoitamalle budjettikohdalle, että maksumäärärahoja petosten torjuntaan koheesiorahaston toimialalla. Kyseinen siirto tuo alalle koheesiorahaston käytettävissä olevista varoista vuoden 1996 maksusitoumusmäärärahoja 2 443,7 miljoonaa ecua ja maksumäärärahoja 1 919 miljoonaa ecua. sekä maksusitoumusmäärärahoja sille voidaan myöntää jotta edellä mainittu talousarviossa Kun maksusitoumusmäärärahojen määrä on 2 748,7 miljoonaa ecua ja maksumäärärahojen määrä 2 325,7 miljoonaa ecua. varainhoitovuoden huomioon, otetaan 1997 LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 15 2. 2 TUEN JAKAUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN Kyseiset summat iaetaan alustavasti siten kuin asetuksen liitteessä I määrätään. Alustavan jaon mukaan Espanja saa rahaston tuista 52-58 prosenttia, Kreikka ja Portugali 16-20 prosenttia ja Irlanti 7-10 prosenttia. Alustavaa jakoa voidaan siten kuvata seuraavan taulukon avulla: 1 Mm* ESPÀffcïÀ KmrnKAJtmrxmAiA wuam •i 1993 5 2% 780 5 5% 825 5 8% 870 16% 240 18% 270 2 0% 300 7% 105 9% 135 10% 150 miljoonaa ecua (vuoden 1992 hintoina) 1994 910 962,5 1015 280 315 350 122,5 157,5 175 1995 1040 1 100 1 160 320 360 400 140 180 200 1996 1 170 1 237,5 1305 360 405 450 157,5 202,5 225 1997 1300 1375 1450 400 450 500 175 225 250 1998 1 326 1 402,5 1479 408 459 510 178,5 229,5 255 1 1999 1352 1430 1508 416 468 520 282 234 260 \ YHTEEN- ISÄ 7S78 «332,5 8787 2424 2 727 303Ö î 160,5 ! 363,5 1515 1 2. 3 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN Varainhoitovuoden 1996 osalta 31. joulukuuta mennessä toteutuneet maksusitoumukset olivat yhteensä 2 443,64 miljoonaa ecua eli 99,99 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista. Seuraavasta jakautuminen jäsenvaltioittain ja aloittain. koheesiorahaston maksusitoumusten taulukosta ilmi käy LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 16 Maksusitoumusmäärärahat vuonna 1996: 2 443,7 miljoonaa ecua lii Ltifo&m. miljoonaa ecua Osin» Espanja Kreikka Irlanti 663 549 515 49,44 678 383 056 50,66 1 341 932 571 54,91 235 865 092 53,81 202 441 610 46,19 438 306 702 17,94 99 920 131 45,07 121 770 026 54,93 221690 157 9,07 Portugali 217 966 578 49,59 221 526 518 50,41 439 493 096 17,99 YHTEENSÄ 1217 301316 49,86 1 224 121 210 50,14 2 441 422 526 99,91 Tekn. apu Yftt tJgfttttlli 142,8? «MMMteMMMMHHMMâM Käyttämättä jääneet maksusitoumusmäärärahat. (2 443 700 000 - 2 443 635 169) « + 64 831 ecua i m m m imi l xmm m \ ioo»o 2 212 643 0,09 Maksumäärärahat vuonna 1996:1 919,0 miljoonaa ecua miljoonaa ecua IWW*****™^***!* M n i S ip % Espanja Kreikka Irlanti Portugali YHTEENSÄ Tekn. apu 295 940 565 26,61 816 116 839 73,38 112 057 404 59,4 127 062 978 51,91 117 689 309 48,08 244 752 287 13,07 80 315 065 42,46 108 805 171 57,53 189 120 236 10,10 124 133 591 38,2 200 762 086 61,79 324 895 677 17,36 627 452 199 33,54 1 243 373 405 66,46 1 870 825 604 99,94 1 156 625 0,06 w Jäljellä olevat inaksumäärärahat: (1 919 000 000 -1 871 982 229) - 47 017 771 (2,25 prosenttia). Toteutettu talousarvio maksumäärärahojen osalta varainhoitovuonna 1996 oli 97,75 prosenttia. $n mm \i*nnm 1 $71982 229 4êM 3343 Amtasttttmtmtttmtom Petosten torjuntaan käytetyt määrärahat (Katso myös tämän vuosikertomuksen kohta 2. 1) Käytettävissä olevat rnaarärahat: 300 000 ecua, jotka UCLAF käytti buo^ettikohdan N:o 3010 nojalla. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 17 2. 3. 1 ESPANJA Ympäristö Espanjan vuonna 1996 esittämissä hankkeissa vahvistettiin kansallisella tasolla määritellyt ympäristöalan painopistealueet. Näiden painopistealueiden tarkoituksena on erityisesti kotitalouskäyttöön tarkoitetun veden ja jätevesien käsittelyn perusrakenteiden toteuttaminen, yhdyskuntajätteiden sekä myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden jätehuolto, metsittäminen, rannikkoalueiden ja kaupunkiympäristön hoitaminen ja elvyttäminen. Nämä toimet toteutetaan eri puolilla Espanjaa. Vuonna 1996 erityistä huomiota kiinnitettiin erityisen syrjäisen alueen muodostavilla Kanariansaarilla toteutettavien toimien rahoituksen parantamiseen. Kyseiset toimet kattavat suolanpoistolaitokset, rannikkoalueiden kunnostamisen ja GC 1 -tien laajentamisen Teneriffalla. Hankkeiden esittelystrategiassa on otettu huomioon kansalliset ja alakohtaiset suunnitelmat sekä itsenäisten yhteisöjen hyväksymä lainsäädäntö. Tarkoituksena on ollut merkittävien vaikutusten aikaansaaminen asianomaisella alalla. Hankeryhmien osalta Espanja esitteli: 0 keskushallinnon toteuttamia toiminnallisesti yhtenäisiä hankeryhmiä erityisesti juomaveden toimittamisen alalla 0 erityisesti paikallisten viranomaisten alakohtaisen kansallisen suunnitelman yhteydessä toteuttamia veden puhdistusta koskevia hankeryhmiä 0 alueellisella tasolla hyväksyttyjä hankeryhmiä, jotka koskevat yhdyskuntajätteen käsittelyä ja joita on toteutettu useissa kunnissa hyväksyttävänä olevan jätehuoltosuunnitelman yhteydessä tai vallitsevan lainsäädännön mukaisesti. Kuten edellisenä vuonna, myös vuonna 1996 annettiin etusija kuntien esittämille puhdistushankkeille, joiden tarkoituksena oli erityisesti panna täytäntöön jätevesistä annettu yhteisön direktiivi 91/27 l/ETY vuosille 1998 ja 2000 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi jatkettiin itsenäisten yhteisöjen edellisenä vuonna esittelemien, vuosittaisiin maksueriin jaoteltujen hankkeiden rahoittamista. Juomaveden toimittamisen alalla esitettiin aiempaa useampia merkittäviä hankkeita, erityisesti ja Casraman Kanariansaarilla. järjestelmä Madridissa sekä suolanpoistolaitokset Ceutassa, Baleaareilla Espanjan viranomaisten esittämien, muita ympäristöaloja koskevien tukihakemusten määrä, joka oh edelleenkin suuri vuonna 1996, kuvastaa sitä, kuinka vaikeaa vieläkin on ehdottaa mittavia hankkeita koheesiorahaston eri toiminta-aloilla. Tämä näkökohta liittyy myös eri elinten, kuten keskushallinnon sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten, täytäntöönpanoa koskevaan hajauttamisstrategiaan. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 18 Vuonna 1996 Espanjan viranomaiset rahoitushakemusta, joiden arvo oh 795,5 miljoonaa ecua. esittivät koheesiorahastolle 48 ympäristöalan Komissio teki 69 uutta päätöstä, jotka koskivat noin 589 ympäristöalan hanketta ja toimenpidettä Espanjassa. Tukikelpoiset kustannukset olivat 1 001 miljoonaa ecua. Vuoden 1996 tuet olivat 663,6 miljoonaa ecua, mikä vastaa 49,5 prosenttia Espanjalle koheesiorahastosta myönnetyn tuen kokonaismäärästä. Vuonna 1995 tällä alalla tehdyistä päätöksistä seurasi 31,6 miljoonan ecun arvoinen rahoitussitoumus vuodelle 1996. Hankkeet aloittain Ala Kökonais- kustannnkset Tuki Sitoumukset 1996 % «cua ecua ecua Päätösten luku* maM Hank keiden luku määrä Veden laadun tarkkailu toimittaminen ja sen 270 510 625 229 579 585 151 703 799 23% 10 41 Jätteet 97 509 139 78 007 307 89 644 443 14% 19 49 Puhdistus 482 056 374 388 866 478 300 593 456 45% 24 85 Kaupunkiympäristö 79 681 467 63 745 170 63 745 170 10% 12 14 Metsittäminen 42 758 247 33 313 468 33 313 468 5% Rannikot 28 893 322 24 559 324 24 559 324 4% 3 1 386 14 Yrnpäriatö YHTEENSÄ 100140*174 818071 332 663 559660 100% 69 5$9 Talousarvio 1996 LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 19 Tärkeimpiä hankkeita kuvataan yksityiskohtaisemmin seuraavissa kappaleissa. Hyväksytyt hankkeet vastaavat lisäksi yhteisön viidennessä ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa toiniintaohjelmassa asetettuja painopistealueita, perustamissopimuksen 130 r artilassa asetettuja tavoitteita sekä yhteisön yrnpäristödirektiivien täytäntöönpanovaatimuksia. • Veden toimittaminen Espanja päätti laatia alan tavoitteet ja painopistealueet määrittelevän valkoisen kirjan ennen kuin se hyväksyy kansallisen hydrologisen suunnitelman. Vuonna 1996 koheesiorahaston osuus tällä alalla oli 23 prosenttia ympäristöhankkeisiin käytettävissä olevista varoista eli noin 152 miljoonaa ecua, mikä vastaa 41 hanketta, jotka hyväksyttiin 10 päätöksellä. Alaa koskevien päätösten tarkoituksena on ennen kaikkea kolmen tavoitteen saavuttaminen: laatua yhteisön direktiiveissä säädettyjen 0 juomaveden jakelun takaavan, kestävän kehityksen asianomaisella alueella mahdollistavan ja veden tavoitetasojen mukaisesti parantavien perusrakenteiden, kuten Casraman järjestelmän Madridissa ja muiden Mancomunidad de Algodorissa ja Almoguera-Mondejarissa äskettäin hyväksyttyjen hankkeiden jatkamiseen tähtäävien toimien, toteuttamisesta hyötyvien ihmisten määrän lisääminen 0 kuivuudesta kärsivien väestönosien juomaveden saannin varmistaminen parantamalla kyseisten väestönosien terveysoloja ja elämän laatua. Tässä yhteydessä koheesiorahasto rahoitti Palma de Majorcan, Calvian, Ceutan ja Teneriffan suolanpoistolaitokset, koska se piti tätä ratkaisua sopivimpana yhteisön direktiiveissä vahvistettujen veden laatua koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi ja veden puutteesta johtuvien vaikeuksien voittamiseksi 0 hydrologisten tietojärjestelmien perustamisen edistäminen toteuttamalla tällainen järjestelmä Tejo-joella sekä koheesiorahastosta jo vuonna 1994 rahoitettujen vesistöjen ja ympäristön lainnostamistoimien (PICHRA) laajentamisen edistäminen. Rahoitetut perusrakenteet edesauttavat suojelua, vähentävät pohjavesien hikakäyttöä sekä rajoittavat eroosiota ja aavikoitumista viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman mukaisesti. lisäksi pohjavesiesiintymien • Jätevesien käsittely Espanja jatkoi vuonna 1996 investointejaan tällä alalla täyttääkseen säädetyssä määräajassa direktiivin 91/27 l/ETY velvoitteet helmikuussa 1995 hyväksytyssä kansallisessa jätevesien puhdistusohjelmassa vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti. Koheesiorahaston osallistuminen näihin investointeihin on edelleenkin merkittävää: 45 prosenttia Espanjan hyväksi toteutettavasta ympäristöalan yhteisrahoituksesta koskee kaupunkien jätevesien puhdistamiseen liittyviä hankkeita. Maksusitoumusten arvo on 300 miljoonaa ecua, joista 31 miljoonaa ecua liittyy vuonna 1995 hyväksyttyjen päätösten vuosittaisiin maksueriin, kun taas jäljelle jäävä osuus liittyy 24 uuteen päätökseen, jotka kattavat kaiken kaikkiaan 85 hanketta. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 20 Koska tähän alaan liittyvää toimivaltaa on Espanjassa hajautettu, uusista päätöksistä 20 koskee sellaisten kuntien esittämiä tukihakemuksia, jotka vastaavat ensin hankkeiden toteuttamisesta ja sen jälkeen laitosten hyödyntämisestä ja ylläpidosta. Tarkastellessaan tukihakemuksia komissio kiinnitti erityistä huomiota siihen, vastaavatko suunnitellut perusrakenteet yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti direktiivissä 91/27 l/ETY vahvistettuja ympäristövaatimuksia. Jotta voidaan lisäksi varmistaa, että rahoitetut hankkeet muodostavat osan kokonaisesta puhdistusjäijestelmästä, kaikkien jätevesien keruuverkostoja koskevien tukien myöntämisen edellytyksenä on, että verkostoihin liittyy puhdistusasema. Rahoitetuissa perusrakenteissa yhdistyvät ympäristön elvyttäminen vähentämällä viemärivesistä aiheutuvaa kuormitusta ja edistämällä pintavesien ja uimavesien laadun paranemista sekä ekosysteemien ja kansanterveyden suojelemiseen tähtäävät ennaltaehkäisevät toimet. Tiettyihin hankkeisiin liittyy vesien uudelleenkäyttö, joten ne mahdollistavat aiempaa järkiperäisemmän veden käytön kuivuudesta pahiten kärsivillä alueilla. • Jätehuolto Jätealan maksusitoumuksiin vuoden 1996 talousarviossa varatut määrärahat kasvoivat huomattavasti vuoteen 1995 verrattuna. Tehdystä 16 uudesta tukipäätöksestä, jotka kattavat yhteensä 49 hanketta, 12 vastaa kuitenkin vuonna 1995 esitettyjä tukihakemuksia, joiden käsittelyä jatkettiin vuoden 1996 alkupuolelle. Jätealan hallinnointi on hajautetumpaa kuin muiden alojen: tehdyistä päätöksistä kymmenen liittyi kuntien esittämiin hakemuksiin ja loput kuusi hakemusta itsenäisten yhteisöjen esittämiin hakemuksiin. Kolme näistä helmikuussa 1995 hyväksytyistä, erityisesti vaarallisista jätteistä annetussa direktiivissä 91/689/ETY vahvistettujen yhteisön painopistealueiden ja perusteiden mukaisista hakemuksista koski kansallista strategiaa, joka vuosina 1995-2000 keskittyy vaarallisiin jätteisiin ja vuosina 1995-2005 saastuneen maaperän puhdistamiseen. Muut tehdyt päätökset koskevat yhdyskuntajätteiden jätehuollon ja käsittelyn parantamiseen liittyviä hankkeita. Ne myös noudattavat jätteitä koskevissa alueellisissa suunnitelmissa vahvistettuja suuntaviivoja sekä kansallisten ympäristöviranomaisten ja paikallisten viranomaisten välisiä sopimuksia. Kyse on jätteiden syntypaikalla tehtävän erottelun aikana tapahtuvaa ja valikoivaa keräämistä kuljetuskeskusten perustamisesta, jätteiden hyödyntämisestä kierrätyksen ja kompostoinnin avulla sekä vanhojen kaatopaikkojen peittämisestä ja sulkemisesta tai tiettyjen olemassa olevien kaatopaikkojen kunnostamisesta. Kaildd nämä toimet noudattavat asiaa koskevaa yhteisön politiikkaa ja erityisesti direktiiviä 91/156/ETY. jätteidenkuljetuksen parantamisesta järjestelyistä, edistävistä * Metsittäminen Espanjan viranomaiset esittivät vuonna 1996 kymmenen tätä alaa koskevaa tukihakemusta. Esitetyt metsityshankkeet laadittuun uudelleenmetsittämistä koskevaan suunnitelmaan. Suunnitelmaaii kuuluu uudelleenmetsittämistä sekä eroosion ja aavikoitumisen torjuntaa koskevia toimia, jotka sisältyvät vesistöjen ja metsien kansalliseen tervehdyttämissuunnitehnaan, joka toteutetaan hydrografisten altaiden avulla. liittyvät kaudelle 1995-1999 n ^ T ^ T T T T ^ T T^ „^7~;": , :jfM *• •>"> ** J> yy * * f ' J f "OWI -*^*r Jr^ZTT^^TH:^\ ff ff ff y f j > // Vi -r-v jr j, * > LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 21 jotka kattoivat 366 Keskushallinto sekä itsenäiset alueet esittivät hydrografisia altaita koskevia hankkeita kuten edellisenäkin vuonna. Alalla tehtiin kolme vuonna 1995 esitettyihin tukihakemuksiin liittyvää päätöstä, tarkoituksena on kasvuston elvyttäminen uudelleenmetsittämisellä, metsien hoitaminen olemassa olevan kasvillisuuden parantamiseksi, töiden toteuttaminen jokien vuolaan virtauksen säilyttämiseksi sekä jokien töyräiden ja rantojen tukeminen ja vahvistaminen ja niiden vakauttaminen maanvyörymien varalta patojen ja aallonmurtajien suunniteltu esimerkiksi täydentäväksi avulla. Muuksi rappeutuneiden altaiden hydrologista kunnostamista. toiminnaksi on tointa, joiden Vuonna 1996 esitettyjä määrittämiseksi, mitkä hankkeet voivat saada koheesiorahaston rahoitusta vuonna 1997. tarkastellaan useiden perusteiden kannalta sen tukihakemuksia • Rannikoiden kunnostaminen ja tervehdyttäminen Espanjan rannikkoalueiden pituus on 7 880 kilometriä; tästä 4 900 kilometriä on Manner-Espanjan rannikkoa ja 2 890 kilometriä saarialueiden rannikkoa. Näillä alueilla, jotka kattavat 7,2 prosenttia Espanjan pinta-alasta, asuu 35 prosenttia maan väestöstä ja sesonkiaikana siirtyvä väestö lähes kokonaisuudessaan (85 prosenttia). Tämä väestön aiheuttama paine, joka heikentää rannikoiden tilaa, sai Espanjan hallituksen toteuttamaan rannikon suojelu- ja elvyttämistoimia. Vuonna 1983 pantiin täytäntöön rannikoihin liittyvä toimintasuunnitelma ja vuonna 1988 julkaistiin rannikoita koskeva laki. Rahoitusta hakeneiden alan toimien perustana oh rannikoiden suojelua koskeva yhtenäinen suunnittelu. Keskushallinto esitti useita rannikkoa koskevia, kolmeen luokkaan jaoteltuja hankkeita samaan tapaan kuin aiempina vuosina. Hankkeiden tarkoituksena on rantojen kunnostaminen ja uudistaminen eroosion torjumiseksi, maankäytön suunnitteleminen meren rannikoiden luonnon erityispiirteiden ja arvojen elvyttämiseksi sekä rannikkoalueiden ympäristön kunnostaminen ekologisesti merkittävien luontoon liittyviä ominaispiirteitä omaavien alueiden suojelemiseksi, säilyttämiseksi ja tervehdyttämiseksi. Hankkeista vastaavien tahojen kanssa yhteistyössä toteutetut toimet olivat entistä paremmin kohdennettuja, ja 14 hanketta hyväksyttiin edellä mainitut kolme luokkaa kattavalla päätöksellä. Neljä hanketta toteutetaan erittäin syrjäisellä alueella Kanariansaarilla ja muut hankkeet Atlantin ja Cantabrian rannikoilla. • Kaupunkiympäristö Aikaisempien vuosien tapaan esiteltiin kaupunkiympäristöä koskevia hankkeita yhteisön viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman tavoitteiden mukaisesti. Komissio hyväksyi 12 päätöksellä 14 hanketta, jotka vastaavat kymmentä prosenttia vuoden 1996 ympäristöalan määrärahoista Espanjassa eli 63 745 170 ecun suuruista tukea. Nämä kaupunkien esittämät hankkeet toteutetaan Madridissa, Kataloniassa ja Aragônissa. Kyseisten hankkeiden tarkoituksena on parantaa elämänlaatua kaupungissa, missä ympäristöön liittyvät ongelmat vaikuttavat eniten kansalaisten elämään. Tässä yhteydessä rahoitusta myönnettiin historiallisen kaupunginosan kunnostamiseen yhtenäisillä tervehdyttämistoimilla ja ilmansaasteiden valvomiseen, melutason viheralueiden luomiseen Madridissa, Madridin LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 22 alentamiseen Barcelonaa ympäröivällä ensimmäisellä vyöhykkeellä sekä huonokuntoisten puistojen ja viheralueiden kunnostamiseen. Rahoitusta myönnettiin myös muihin alaan lUttyviin toimiin, kuten luonnontilaisten alueiden kunnostamiseen, jokien ranta-alueiden maankäytön suunnitteluun, jokia suojaavien viheralueiden ja puistojen luomiseen kaupunkiympäristössä sekä veden laadun parantamiseen. On kiinnostavaa todeta, että suurin osa vuonna 1996 hyväksytyistä kaupunkiympäristöön liittyvistä hankkeista tuo mukanaan monenlaisia etuja: viheraluiden luomisen, saastuneen maaperän poistamisen ja jokiveden laadun parantamisen. Koheesiorahaston vaikutus ympäristöalan kehitykseen Espanjassa on entistäkin vahvempi. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 23 Solid Waste Treatment funded by the Cohesion Fund SPAIN Barcelona LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 24 Dam and reservoir River training works funded by the Cohesion Fund SPAIN Barcelona LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 25 Water Source Water Supply Water Treatment Projects funded by the Cohesion Fund SPAIN Barcelona LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 26 Sewerage Wastewater Treatment funded by the Cohesion Fund SPAIN arcelona LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 27 Liikenne "Plan Director de Infraestructuras 1993-2007" -suunnitelman tavoitteiden sekä Euroopan suuntaviivojen mukaisesti laajuisten hikenneverkkojen kehittämistä koskevien yhteisön koheesiorahasto osallistui edelleenkin merkittävässä määrin Espanjan perusrakennehankkeiden, erityisesti tie- ja rautatiehankkeiden, rahoittamiseen vuonna 1996. Rahastosta myönnettiin vuonna 1996 tukea liikennehankkeisiin kaiken kaikkiaan 678,38 miljoonaa ecua, mikä on 50,5 prosenttia Espanjalle myönnetyn tuen kokonaismäärästä. Summaan sisältyvät uusia hankkeita ja hankkeiden osia koskevat maksusitoumukset sekä aiempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden vuosittaisiin maksueriin liittyvät maksusitoumukset. Vuoden aikana hyväksyttiin myös yksi muutos aiemmin tehtyyn päätökseen. Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, tiehankkeisiin liittyvien maksusitoumusten arvo vuonna 1996 oh 567,37 miljoonaa ecua (83,6 prosenttia liikennehankkeisiin myönnetyistä määrärahoista) ja rautatiehankkeisiin liittyvien maksusitoumusten 111,02 miljoonaa ecua (16,4 prosenttia liikennehankkeisiin myönnetyistä määrärahoista). Liikennettä koskevat hankkeet Espanjassa: vuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset KOKOiNAlS- MYÖNNETYT M Ä K S U- KUSTANNUKSET MÄÄRÄRAHAT srroiMUKSBT 1 $ 96 PAATOSTEN LI&U&L&ÂRÂ ALA MILJOONAA ECUA MHJOONAAECUA MUJOONAAECUA % TtBTJA MpöTTorniBr 1 783,068 1 506,529 567,367 83,6 16 RAUTATIET 314,028 266,924 111,016 16,4 2 LllKENNEJJiTEENSÀ 2 097,096 1 773,453 678,383 100,0 18 Huomio: sisältää aikaisempina vuosina hyväksytyt hankkeet • Tiet laajuisiin tarvetta rakentaa valmiiksi ja parantaa Espanjan Kuten aikaisempinakin vuosina, vuonna 1996 huomattava osa koheesiorahaston tuesta myönnettiin tiehankkeisiin, mikä kuvastaa laajaa päätieverkkoa vastauksena tieliikenteen jatkuvaan kasvuun. Kaikki tukea saaneet hankkeet liittyvät Euroopan laajuiselle liikenneverkolle asetetut tavoitteet sekä Espanjan yleisessä tiesuunnitelmassa asetetut tavoitteet. Näihin kuuluu moottoritiekäytävien raskaimmin liikennöityjen osuuksien valniistuminen, syrjäisten alueiden yhdistäminen tärkeimpiin taloudellisen toiminnan keskuksiin, Espanjan tieverkon liian säteittäisen rakenteen tasapamottaminen, ruuhkien helpottaminen kaupungeissa sekä Espanjan tieverkon yhdistäminen sen lähimpien EU-naapurimaiden tieverkkoihin. tieverkkoihin, ja niiden on tarkoitus täyttää Euroopan kïtàu'&bfâffitfrffitâliïlfàSfai JùfuîfeKîfrnjffi&u ?i^>"?j?%nJ'?l^ J^JJJ jjj?s?SjSfyr?n'?'<>if •', Tfi ^rf5jffi™S&. v: :&>. isä. '??. •?>. *. *?•. "ffj. <. vLjMJi^^a^^2i^^^X0i. ^mcLiXX^^v. li~J^~<^';^X; LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 28 Näiden tavoitteiden mukaisesti koheesiorahasto on vuodesta 1993 alkaen keskittänyt seuraaviin Espanjan moottori- ja pikatiejärjestelmän tärkeimpiin käytäviin ja tieosuuksiin: tukensa Käytävä tai tieosuus"~T" "~~ Pituus * [ TuÖ km ^. i iö 70 _ 38 Ï993-1990* miÇemaaecua m'/ :> 2 72 270,10 187,58 -. ,_ 102,07 Rtes (GaSiria lajaain moottoritie - Madrid- Pohjois- Espanja -Saralta) Madridin kehätie M4® Granada Madrid » (Baiïén- Granada) Zaragoza - Huesca - Somport - Ranska (tankaa» Somportixi lukien tunneli) Madrid - Valencia Costa Cantaitrka - trim) noikittaissuuntaïnen (Cauda Katalonian liikenneakselt (Lcrida * it- - Gerona) 36 koheesiorahaston väliaikaisen rahoitusvälineen ja koheesiorahaston perusteella vuoden 1996 loppuun tai parannetun rakennetun hyväksytty mennessä tuella tuki yhteensä 58,62 osuuden pituus Kaikki luvut on pyöristetty. Vuonna 1996 tehtiin yhdeksän uusia hankkeita tai jo olemassa olleiden hankkeiden uusia osuuksia koskevaa päätöstä, jotka kattoivat yhteensä 590,97 miljoonan ecun arvoista koheesiorahaston tukea, josta 329,29 miljoonaa ecua otettiin vuoden 1996 talousarviosta. Lisäksi tehtiin kuuden aikaisempina vuosina hyväksytyn hankkeen vuoden 1996 maksueriin liittyvät maksusitoumukset, joiden yhteenlaskettu arvo on 213,14 miljoonaa ecua, ja aiemmin tehdyn päätöksen muuttamiseen liittyvä maksusitoumus, jonka arvo on 24,95 miljoonaa ecua. Tiehankkeiden hyväksi vuonna 1996 tehtyjen maksusitoumusten m ä ä rä oli kaiken kaikkiaan 567,37 miljoonaa ecua, mikä nostaa koheesiorahaston Espanjan teitä ja moottoriteitä varten vuodesta 1993 tekemien maksusitoumusten arvon 1 786,11 miljoonaan ecuun. fcju jrfs/j£sj$&*jnftj » X ^ A r w ^ f " ' " " '1'^ ** yf'^^^^^^***^*J!^^^^^^***ff^^*f*f*^ LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 29 Tärkeimmät moottoritiet ja päätiet, joita koskevat päätökset tehtiin vuonna 1996: • Rias-Bajasin moottoritie Tämän yhteensä 300 kilometrin pituisen moottoritien tärkein tehtävä on yhdistää Galicia Espanjan päätieverkkoon sekä Ranskaan johtaviin käytäviin. Se tarjoaa myös merkittävän vaihtoehtoisen pääsytien Pohjois-Portugalista Pohjois-Espanjaan ja muualle Eurooppaan. Käytävän länsipäästä Porrinosta Orenseen kulkevalle osuudelle myönnettiin tukea vuonna 1995 (koheesiorahaston tuki 212,84 miljoonaa ecua). Vuonna 1996 hyväksyttiin vielä kaksi tieosuutta: Onnu Pituus Hankkeen kustannukset Koheesio rahaston tuki 1996 Maksu sitoumus miljoonaa ecua myoomia ecua miQoonaa ecua Camarzaoa de Tera-Rio Moites 182,6 km 512,64 435,74 212,47 Rio Mectes-Fumaces 14,5 km 59,12 50,25 20,19 Lisäksi tehtiin 51,09 miljoonan ecun suuruinen maksusitoumus edellä mainitun Orense-Pornnon osuuden vuoden 1996 maksuerää varten. Hankkeelle koheesiorahastosta ja aiemmasta rahoitusvälineestä, josta rahoitettiin alussa tehdyt toteutettavuustutkimukset, tähän mennessä myönnetty tuki on arvoltaan yhteensä 718,75 miljoonaa ecua. Moottoritien viimeistä osuutta (Benavente-Camarzana de Teraa) koskeva tukihakemus vastaanotettiin marraskuun 1996 lopulla. Hankkeiden odotetaan valmistuvan kokonaisuudessaan vuoden 1999 loppuun mennessä. • Katalonian poikittaissuuntainen liikenneakseli Tämän käytävän uudelle osuudelle (Artés - Santa Maria de Olo) myönnettiin koheesiorahaston tukea yhteensä 15,49 miljoonaa ecua vuonna 1996. Kun otetaan huomioon toinen, vuonna 1994 tukea saanut osuus, koheesiorahastosta tälle hankkeelle myönnetyn tuen määrä on yhteensä 58,62 miljoonaa ecua. Tämän hikenneakselin, joka lopulta yhdistää Léridan Geronaan, on tarkoitus kiertää ruuhkainen alue Barcelonan ympäristössä sekä avata suora reitti maan keskiosasta koilhsrannikolle ja Ranskaan johtaville teille. Liikenneakseli yhdistää kolme suurta Euroopan laajuiseen verkkoon kuuluvaa käytävää: A7-moottoritien Geronassa, E9-moottoritien Manresassa ja A2:n Léridassa. Oheishankkeisiin, joihin myönnettiin koheesiorahaston tukea vuonna 1995, kuuluvat Léridan ohikulkutie (80,34 miljoonaa ecua) ja Baixin-Llobregatin moottoritie (129,91 miljoonaa ecua). LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksama 30 • Pikatiet Baskimaassa ja Navarrassa Vuonna 1996 hyväksyttiin neljä hanketta. 0 N121-PuertodeVelate Tähän hankkeeseen, johon myönnettiin koheesiorahaston tukea yhteensä 24,15 miljoonaa ecua, sisältyy kahden Velaton tien korkeutta madaltavan tunnelin ja niiden hittymien rakentaminen, jolloin liikenneturvallisuus paranevat. Pamplona-Behobia-akselilla sijaitsevan hankkeen päätavoite on parantaa Ebron laakson ja Lounais-Ranskan välisiä liikenneyhteyksiä. liikenteen ajonopeus ja 0 NI - A8 -moottoritieyhteys Hankkeeseen sisältyy uuden moottoritieosuuden, joka yhdistää NI-valtatien Lasarte-Orian risteyksen kohdalla Aritzetan lähistöllä A8-moottoritiehen, sekä sen liittymäosuuksien (yhteensä 4,42 kilometriä) rakentaminen. Hankkeen päätavoite on parempien liikenneyhteyksien tarjoaminen kahden merkittävän käytävän välillä samalla, kun sen avulla vältetään San Sebastianissa nykyisin olevat ruuhkat. Hankkeelle myönnettiin koheesiorahastosta 16,00 miljoonan ecun suuruinen tuki. 0 Salvatierran ja Navarran välinen N1-moottoritie Nl:llä toteutettava hanke koskee uutta 11 kilometrin pituista moottoritieosuutta, joka yhdistää Vitoriän Pamplonaan rajan ylityspaikkaan. Päätavoitteena on pohjoinen-etelä-suuntaisten hikenneyhteyksien sekä Baskimaan ja sen lähiyhteisöjen vähsten yhteyksien parantaminen. Vuoden 1996 talousarviosta myönnettiin hankkeelle tukea yhteensä 9,28 miljoonaa ecua. (Navarra), San Sebastianiin ja Irunissa olevaan Ranskan 0 Guipuzcoan ja Navarran välinen moottoritie Tämä hanke, johon myönnettiin 8,45 miljoonan ecun suuruinen tuki vuonna 1996, koskee kahdella uuden A-15-moottoritien osuudella tehtävää työtä ja niihin liittyvien tunneleiden rakentamista. Moottoritie yhdistää Guipuzcoan ja sen tarkoituksena on sekä kansallisten että kansainvälisten liikenneyhteyksien parantaminen Ebron laakson, itäisten yhteisöjen ja Lounais-Ranskan välillä. (San Sebastian/Iran) Navarraan (Pamplona), • Sevillan-Granadan-Almerian moottoritie Hanke muodostuu Guadixin ja Alcudia de Guadixin ohikulkuteillä tehtävistä töistä, jotka liittyvät 13 kilometrin pituiseen moottoritieosuuteen, johon myönnettiin koheesiorahaston tukea yhteensä 16,06 miljoonaa ecua. Tästä summasta 7,71 miljoonaa ecua otettiin vuoden 1996 talousarviosta. Hanke edesauttaa Sevillan, Granadan tärkeän moottoritieakselin valmistumista. ja Almerian välisen • GCl-moottoritie Gran Canarialla Tälle hankkeelle, jonka tarkoituksena on saaren tärkeimmän, raskaasti liikennöidyn GCI- moottoritien parantaminen, myönnettiin 15,54 miljoonan ecun suuruinen tuki. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 31 Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto vuoden 1996 talousarviossa Espanjan tie- ja moottoritiehankkeiden hyväksi tehdyistä maksusitoumuksista. Taulukossa on otettu huomioon vuoden aikana tehdyt uudet päätökset sekä aikaisempina vuosina hyväksyttyihin hankkeisiin liittyvät vuosittaiset maksuerät. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 2 Tie tai moottoritie Matouiitoumukien laji RiasBajasa» moottoritie CaawrzwJa^etera-R^Nfcnle RtöMente-Fumaces Oreûse-Porrifio Kataloniaa poikittainen liikenneakseli uusi osuus uusi osuus vuoden 1996 maksuerä Artés-Santa Maria de 016 uusi osuus Leridaa ohikulkutie vuoden 1996 maksuerä BaHénin-Granadan moottoritie Bailen-AIbolote vuoden 1996 maksuerä Somportin tunneli <S vaihe) vuoden 1996 maksuerä Maksitfftoumuluet vuonna Ï996 miljoonaa ecua """"""'-—•----——---------------—-- 212,465 20,188 51,085 15,493 13,067 24,421 21,456 Baix Llobregatin moottoritie vuoden 1996 maksuerä 54,014 Zaiagozan-Huescan moottoritie vuoden 1996 maksuerä 49,091 Välaaueva de Gâîlego-Huesca N121 Puerto de Velate uusi osuus 24,154 Nl-AS-moottoriäeyhteys uusi osuus 16,002 (Guîpûzcoa) Nl-moottoritie Salvatierra-Navarra uusi osuus A15^ftoou^tie<3uàpûzeoa-Navarra uusi osuus 9,279 8,452 Sevillan-Gfanadan-Aimerlan moottoritie LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 3 Oundhdö ohikulkutie — u u sjo s u us i 7 j12 œiHaiooltoiitteOian Canarialla uusi osuus 15,535 N2346öet^oii#a muutos 24,951 mmtmtmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmm* mmm—mm—mm~mmmmm*mm—m*mmmmmmmmmmmmmmmmm~mm mmmmmmwmmmmmmmmmmmmwmimwmmmmmmmmmmmmmmm mmÊ—ÊÊÊmÊmmmmmmmmÉtmttÊÊmtÊmmmmmmmmtttmmmmm^mmmmmmmmmmmmmm mmMÊmmmmmmiÊàiÊàiÊÊÊimtmiÊiÊiiÊKiim^ Nämä hankkeet kuuluvat koheesiorahaston vakiintuneeseen yleiseen lähestymistapaan, jota ne vievät eteenpäin ja jonka mukaisesti edesautetaan Espanjan kuljetusliikenteen käyttämiin käytäviin kuuluvien tärkeimpien tieosuuksien valmistumista. • Rautatiet Perusrakenteita koskevaan yleissuunnitelmaan vuosille 1993-2007 kuuluu erilaisia rautateiden perusrakenteisiin liittyviä ohjelmia, kuten suuria nopeuksia, rakenteellisia toimia, syrjäisiä ratoja, rautatieverkostoa, turvallisuutta, suojelua ja ylläpitoa koskevat ohjelmat. Vuonna 1996 koheesiorahaston tukitoimet seurasivat edelleen kahta rautateiden osalta varainhoitovuonna 1995 hyväksyttyä suuntaviivaa, joihin liittyvät maimtun suunnitelman sekä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen rakenteellisia toimia käsittelevien ohjelmien sisältämät erilaiset toimet, kuten ensisijaiset ja toissijaiset yhteydet, rautatielinjojen nykyaikaistaminen ja nopeuksien mukauttaminen: 0 nykyisen "Välimeren käytävä"-linjan kolmannen vaiheen toteuttaminen: Tavoitteena on mahdollistaa nopeudet 200/220 km/h verkostossa, joka kuuluu ensisijaiseen käytävään ja jonka kaksi aikaisempaa vaihetta rahoitettiin vuosina 1993 ja 1994. Vuoden 1996 talousarvioon kirjattu maksusitoumus on 81 702 278 ecun suuruinen. 0 toimet nykyisen rautatieverkoston nykyaikaistamiseksi: Hanke kattaa useassa verkoston osassa on kirjattu maksusitoumus toimia. Vuoden talousarvioon 1996 toteutettavia 29 313 774 ecun suuruinen. Strategisena tavoitteena on korkealaatuisen rautatieverkoston aikaansaaminen. Näillä toimilla mahdollistetaan aiempaa suuremmat hikennöintinopeudet tärkeimmille kansallisille radoille. Madridin-Barcelonan välisellä etelään suuntautuvalla suurnopeusjunaradaHa oleville Catalayudin- Riolan ja Zaragozan-Lleidan osuuksille myönnettiin suuriin nopeuksiin liittyvää rahoitusta toteuttaminen. koheesiorahastosta. Osuuksien rahoituksessa otettiin huomioon koko linjan Espanjan viranomaisilta pyydettiin tietoja hankkeisiin liittyvistä kustannuksista sekä taloudellisista ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista. Vastausta ei kuitenkaan saatu vuoden 1996 aikana. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 34 Trans European Rail Network Cohesion Fund SPAIN Barcelona <r$4*' :ffi$i$$$ LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 5 Trans-European Road network Cohesion Fund SPAIN LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 36 3. 3. 2 PORTUGALI Koheesiorahaston vuonna 1996 hyväksymät hankkeet noudattavat vuonna 1993 määriteltyä toimintastrategiaa, juomaveden tarkoituksena on perusrakenteiden toimittamisen, jätevesien käsittelyn sekä kiinteän yhdyskuntajätteen haUinnoinnin aloilla. toteuttaminen jonka V Ä r t t ai tulivat alojensa meitottävimmät hankkeet; ne mahdollistavat maan väkirikkaimpia vyöhykkeitä palvelevien järjestelmien toteuttamisen. Huomattava osa vuonna 1996 rahoitusta hakeneista ja hyväksytyistä hankkeista jatkaa koheesion rahoitusvälineen sekä koheesiorahaston aikaisemmin rahoittamaa toimintaa. Esimerkkeinä voidaan mainita eteläisen tomuttamisjärjestelmä sekä Algarven alueen vesijärjestelmien rakentamisen jatkaminen. juomaveden suur-Porton Yleisesti ottaen on tarpeen korostaa: 0 Portugalin huomattavia ponnisteluja mainitulla kolmella alalla. Näiden ponnistelujen, jotka on osittain rahoitettu koheesiorahastosta, tarkoituksena on muuttaa merkittävästi maassa näillä aloilla vallitsevaa tilannetta. Koheesiorahaston tukitoimet, jotka keskittyvät rajalliseen määrään ensisijaisesti toteutettavia ja kaikkein huomattavimmat taloudelliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset aiheuttavia järjestelmiä, edesauttaa ratkaisevalla tulosten aikaansaamisessa. tavalla näiden 0 useista kunnista muodostuvien elinten luomista tärkeimpien hankkeiden hallinnointia varten sekä juomaveden että jätteiden alalla. Useimmissa tapauksissa on olemassa keskuselin, joka on mukana useiden kuntien muodostamassa yhtiöissä ja vastaa valvonnasta. Tämän ratkaisun ansiosta voitaisiin todennäköisesti yhtäältä mahdollistaa asianomaisten tahojen osallistuminen järjestelmien hallinnointiin ja toteuttamiseen ja toisaalta varmistaa teknisen ja organisatorisen taitotiedon yhteensovittaminen ja säilyminen. Järjestelmien toteuttamisessa ja hallinnoinnissa voidaan myös odottaa mittakaavaetuja ja entistä suurempaa tehokkuutta. Vuonna 1996 Portugalin viranomaiset esittivät koheesiorahastolle 23 uutta ympäristöalan tukihakemusta 508,0 miljoonan ecun suuruisen tuen myöntämiseksi. Summa vastaa 597,9 miljoonan ecun kokonaisinvestointeja. Komissio hyväksyi 21 Portugalissa toteutettavaa ympäristöalan hanketta (joista kymmenen esiteltiin vuonna 1995), jotka vastaavat 620,6 miljoonan ecun tukikelpoisia investointeja ja 527,7 mujoonan ecun suuruista tukea, josta puolestaan 166 miljoonaa ecua kirjattiin rahoitettavaksi vuoden 1996 talousarviosta. Ympäristöalan investoinnit ovat melko pitkän alkuinvestointivaiheen jälkeen osoittautuneet vuonna 1996 yhdeksi merkittävimmistä koheesiorahaston rahoituskohteista (noin 50 prosenttia rahaston vuosina. varoista). todennäköisesti vahvistuu suuntaus tulevina Tämä LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 7 Vuonna 1996 tehtyjen tuen myöntämispäätösten jakautuminen aloittain IfaStltKftlÇffft «aUri txM % '" % ' j ; : il 117,6 22,3 65,5 31,5% Jätevedet Juomaveden toimittaminen Jätteet 4 6 214,8 40,7 25,3 15,1 % 195,5 37,0 75,3 45,4 % Yhteensä 21 527,7 100 166 100% Niiden 166 miljoonan ecun lisäksi, joihin liittyvät maksusitoumukset hyväksyttiin vuonna 1996 tehdyillä päätöksillä, tehtiin samana vuonna myös 43,3 miljoonan ecun suuruinen maksusitoumus aikaisempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden rahoituksen varmistamiseksi sekä 8,7 miljoonan ecun suuruinen sitoumus yhdeksän aiemmin hyväksytyn hankkeen tuen lisäämiseksi. Näin ollen havaitaan, että vuoden 1996 talousarviosta Portugalille myönnetystä koheesiorahaston hankkeisiin. kohdennettiin tuesta ympäristöalan prosenttia 49,6 LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 8 GVuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset jakautuvat seuraavasti Vuonna 1996 myönnettyjen määrärahojen jakautuminen aloittain Ala Maksusitoumukset 1996 % (miljoonaa ecua) Jätevedet 72,8 "~~ 33,4 % "~ ' Juomaveden toimittaminen 61,2 28,1% Jätteet 1 ^5 75l *7 Yhteensä ÏÏ8 34,5 % 4 ^% 100% • Juomaveden toimittaminen Koheesiorahastolta haettiin vuoden 1996 aikana tukea, jonka tavoitteena oli juomaveden jakeluverkkojen piiriin kuuluvien portugalilaisten prosenttiosuuden lisääminen sekä Euroopan yhteisön direktiiveissä vahvistetun palvelutason ja palvelun laadun takaaminen. Vuonna 1990 juomaveden jakeluverkon palvelujen piiriin kuului Portugalissa pienempi prosenttiosuus väestöstä (77 prosenttia) kuin yhteisössä keskimäärin (95 prosenttia). Tämän jälkeen on tapahtunut huomattavaa edistymistä, toteutetuista perusrakenteista. johtuu erityisesti koheesiorahaston tuella joka Vuonna 1996 koheesiorahaston osuus alan rahoituksesta oli 28,1 prosenttia ympäristöhankkeisiin käytettävissä olevista varoista eli noin 61,2 miljoonaa ecua. Yhdeksän hankkeen tehostaminen. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 39 ,***••*". Vuonna 1996 hyväksytyt hankkeet koskevat ennen kaikkea sellaisten alueeUisia vaikutuksia omaavien suurten järjestelmien tärkeitä suurkaupunkialueita ja merkittävää prosenttiosuutta väestöstä. jotka hyödyttävät toteuttamista lujittamista, tai 0 Porton alueella on kaksi vedenjakelujärjestelmää (pohjoinen ja eteläinen), jotka palvelevat Porton kaupunkia ja lähes kaikkia sen ympärillä sijaitsevia kuntia. Näitä järjestelmiä johtavat toimimpajärjestelyn alaisina toimivat erikoistuneet yritykset, mikä mahdollistaa hallinnoinnin tehokkuuden lisäämisen ja kyseisten kuntien, jotka omistavat osan hallinnointiyhtiöiden pääomasta, suoran osallistumisen varmistamisen. saaneisiin Rahoitusta sekä vesijohtoverkot, jotka ohjaavat juomaveden sitä käyttävien kuntien altaisiin. Järjestelmät vahvistavat veden tuotannon ja käsittelyn tasolla saatavia mittakaavaetuja. sisältyvät veden kerääminen ja käsittely järjestelmiin de Gaiassa Vuoden 1996 kuluessa hyväksyttiin useita kuntia, jotka kuuluvat eteläisen suur-Porton järjestelmään, koskevat rahoitushakemukset (Vale de Cambran osuus, vahvistamistyöt Vila Nova suur-Porton vedenjakelujärjestelmän toinen vaihe hyväksyttiin vuonna 1996. Koheesiorahaston näihin hankkeisiin myöntämä tuki on suuruudeltaan 166 miljoonaa ecua (josta 18,4 miljoonaa ecua kirjattiin maksusitoumuksena vuoden 1996 talousarvioon). alijärjestelmä). Myös ja Valongon pohjoisen 0 Koheesiorahasto hyväksyi Lissabonin suurkaupunkialueella toteutettavan hankkeen, joka koskee vedenjakelujärjestelmän rakentamista Lissaboniin ja Tejo-joen laaksoon. Rahoitusta saava hanke on osa laajemmassa mittakaavassa toteutettavaa toimintaa, johon oli aiemmin myönnetty noin 60 miljoonan ecun arvosta koheesiorahaston tukea ja jonka pitäisi lisätä Lissabonin ja Tejo-joen laakson jakeluverkon vedenjakelukykyä Barrage de Castelo de Bodesta ja Asseiceiran vedenpuhdistusasemasta alkaen. Hankkeen tarkoituksena on varmistaa vedenjakelu noin 15 000 henkilölle, jotka tällä hetkellä saavat vetensä maanalaisilta vedenottoalueilta, joiden veden laatu on puutteellinen ja määrä riittämätön. Hankkeelle myönnettiin 4 miljoonan ecun suuruinen tuki. 0 Algarvessa maan eteläosassa koheesiorahasto osallistui merkittävällä rahoitusosuudella sellaisten suurten hankkeiden toteuttamiseen, joiden tarkoituksena on veden kerääminen ja jakelu kaikille alueen kunnille. Läntisen alueen vedenjakelujärjestelmä hyväksyttiin vuonna 1996. Hankkeelle myönnetty tuki oli arvoltaan 43 miljoonaa ecua (josta 2,1 miljoonaa ecua kirjattiin maksusitoumuksena vuoden 1996 talousarvioon). (Barlavento) Koheesiorahaston myöntämän rahoituksen avulla toteutetaan järjestelmä, johon kuuluu kaksi puhdistusasemaa, noin 150 000 vakinaisen asukkaan (sesonkiaikana jopa 350 000 asukkaan) palvelemisen mahdollistava automatisoitu hallinnomtijärjestelmä. vedenkokoojakanavaa sääntelyallasta, kaksi kaksi sekä • Jätevesien puhdistaminen Portugali on edistynyt merkittävästi yhteisön jätevesialan direktiivien, erityisesti direktiivin 91/27 l/ETY, täytäntöönpanossa vuoden 1996 aikana. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 40 Näistä ponmstuksista huolimatta jätevesialalla ilmenee edelleen huomattavia viivästyksiä puhdistusjärjestelmien toteuttamista koskevan direktiivin sisältämiin rnä^äaikoihin nähden, ja tilanne edellyttääkin ponnistelujen jatkamista ja jopa niiden voimistamista. Vuonna 1996 tehdyt jätevesialaa koskevat koheesiorahaston maksusitoumukset muodostavat 33,4 prosenttia ympäristöhankkeisiin osoitetuista varoista. Uusilla päätöksillä myönnetyistä tuista jätevesialan osuus on 40,7 prosenttia ympäristöalan saamasta kokonaistuesta. 0 Vuonna 1996 koheesiorahasto myönsi 10,6 miljoonan ecun suuruisen tuen tiheään asutetulla Porton alueella toteutettavalle hankkeelle, jonka tarkoituksena on Leça-joen vesialueen puhdistaminen (eteläinen suur-Porto, Matosinhos-Leçan alue). Hankkeen avulla pyritään puhdistamaan Leça-joki ja muita vähemmän vuolaita virtoja sekä varmistamaan veden laadun huomattava paraneminen rannikkoalueilla. Hankkeella edesautetaan direktiivin 91/27 l/EY täytäntöönpanoa, ja loppupäästöjen käsittelyn tasossa on erityisesti otettava huomioon päästöt vastaanottavan ympäristön herkkyys. Leça-joen vesialueella toteutetut toimet hyödyttävät noin 76 000 ihmistä. Koheesiorahastosta rahoitettiin tällä samalla alueella osuus hankkeesta, jonka tarkoituksena on Vila do Conden ja de Pövoa do Varzimin kuntien vedenkäsittely (tuen arvo 3,5 miljoonaa ecua). Toinen tärkeä hanke koskee Sesimbran vesialueen puhdistamista, ja siihen kuuluu keruujärjestelmä, kokoomakaivoja, pumppuasemia, viemäreitä sekä jäteveden puhdistusasema. Sesimbran vesialueen maantieteellinen sijainti, alueen mäkinen maasto sekä alueen ulottuminen Arrabidan luonnonpuistoon, edellyttävät monimutkaisia ratkaisuja, joista aiheutuu runsaasti kustannuksia. Hankkeen avulla pyritään lopettamaan yhdyskuntajätevesien päästäminen mereen varmistamalla niiden käsittely kokonaisuudessaan sekä niiden lopullinen poistaminen merenalaisten viemärien kautta siten, että yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa direktiivissä 91/27 l/ETY säädetyt laatuvaatimukset otetaan huomioon (myönnetyn tuen määrä 6,6 miljoonaa ecua). 0 Koheesiorahastosta myönnettiin rahoitusta Ria de Aveiron ruoppausta ja puhdistamista koskevan hankkeen ensimmäiseen vaiheeseen (tuen arvo 4,0 miljoonaa ecua). Kyse on ympäristön kannalta merkittävästä laguunialueesta, joka on luokiteltu luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY perusteella linnuston erityissuojelualueeksi. Hankkeen tarkoituksena on lisäksi parantaa Ria de Aveiron hydrodynaamisia olosuhteita, vähentää rannikon eroosiota, lujittaa dyynien muodostamaa ketjua sekä torjua kehitystä, joka uhkaa johtaa laguunin katoamiseen. Tämä hanke liittyy toisiin, samalla alueella aikaisemmin rahoitettuihin hankkeisiin, kuten Ria de Aveiron nestemäisten päästöjen käsittelyjärjestelmään. 0 Algarvessa koheesiorahasto tuki vuonna 1996 erityisesti jätevesien keräämistä ja Portimoon puhdistusasemaa koskevan hankkeen toista vaihetta. Myös hankkeen ensimmäinen vaihe sai rahoitusta koheesiorahastosta. Hanke kuuluu Barlavento Algarvion perusteellista puhdistamista koskevaan yleishankkeeseen, joka on suunniteltu siten, että ratkaisujen yhtenäisyys ja välttämättömien mittakaavaetujen saaminen on varmistettu. Suunnitellun kokonaismvestoinnin arvo on noin 80 miljoonaa ecua. Koheesiorahastosta vuonna 1996 LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 41 myönnetyn tuen määrä oli 7,7 miljoonaa ecua. Ekologisesti tärkeällä Barlavento Algarvion alueella on suojelualueita. Siellä olevan verkon yleistavoitteena on varmistaa kaupunkien kehittymisestä ja matkailusta johtuvan kasvavan paineen alaisena olevan ympäristön suojeleminen. Koheesiorahasto rahoitti samalla Barlavento Algarvion alueella myös Aljezurin kunnan jätevesien käsittelyjärjestelmän (1,3 miljoonaa ecua). Sotavento Algarvion alueella koheesiorahasto osallistui vuonna 1996 Loulén kunnan jätevesien käsittelyjärjestelmän toteuttamiseen. 0 Lissabonin suurkaupunkialueella koheesiorahasto rahoitti neljä hanketta, jotka kuuluvat yleisstrategiaan Tejo-joen ja rannikon jokisuulahtien veden laadun parantamiseksi. Koheesiorahasto myönsi tukea Estorilin rannikon puhdistamista koskevan hankkeen uuteen vaiheeseen. Hankkeen tarkoituksena on varmistaa, että järjestelmä kattaa Oeirasin ja Cascaisin kunnat kokonaisuudessaan sekä pahoin saastuneen kylpyläalueen puhdistamisen mahdollistavan rannikon puhdistusjärjestelman rakentaminen valmiiksi. Järjestelmä vastaa 600 000 asukkaan tarpeita, mutta vaikuttaa siltä, että asukasmäärä voi nousta 1,5 miljoonaan. Chelasin alueella koheesiorahastosta rahoitettiin jätevesien keräysverkon laajentaminen sekä puhdistusaseman muuttaminen direktiivin 91/27 l/ETY vaatimusten mukaiseksi. Veden puhdistamisen parantamisen pitäisi mahdollistaa jätevesien uudelleenkäyttö kastelussa ja kaupunkialueiden puhdistamisessa. Hankkeelle myönnettiin 21,8 miljoonan ecun tuki, josta 3,7 miljoonaa ecua liittyy vuonna 1996 tehtyihin maksusitoumuksiin. Lisäksi koheesiorahasto myönsi 25,8 miljoonan ecun suuruisen tuen virtauksen sääntelyyn liittyviin töihin sekä erittäin kaupungistuneella alueella sijaitsevan Trancäo-joen saastuneen lietteen poistamiseen ja käsittelyyn. Alueella on toteutettu 1980-luvun lopulta alkaen useita toimia, joista tietyille (erityisesti kahdelle puhdistusasemalle) on jo myönnetty tukea koheesiorahastosta. Saastuneen hetteen poistamisen sekä joen virtauksen sääntelyn pitäisi mahdollistaa sellaiset kestävät vaikutukset, jotka hankkeilla toivotaan saavutettavan. Lisäksi hankkeella ja elinympäristön) elvyttämistä Tejon jokisuualueella. jatketaan biotyyppien (kasviston Koheesiorahasto rahoitti (1,3 miljoonan ecun suuruinen tuki) tällä samalla joella Povo de Galegan jätevesien puhdistusjärjestelman, joka sijaitsee joen yläjuoksulla ja joka on vesialueen puhdistamisen välttämätön osatekijä. • Jätteet Portugali laati vuonna 1996 kiinteitä yhdyskuntajätteitä koskevan strategisen suunnitelman, jonka rahoitukseen koheesiorahasto osaUistuu ja jossa vahvistetaan ensisijaiset määritellään jätteiden käsittelemiseksi yhteisön direktiivien mukaisesti toteutettavat hankkeet. tavoitteet sekä Koheesiorahastolle esitellyt hankkeet ovat tämän suunnitelman mukaiset. Jotta suunnitellut toimet saadaan toteutettua, on tärkeimpien hankkeiden toteuttamista ja hallinnointia varten muodostettu kuntien välisiä elimiä, joissa on mukana myös jokin kansallinen elin. Tällaisella ratkaisulla pyritään varmistamaan asianomaisten hallintoviranomaisten osallistuminen hankkeeseen ja samalla hankkeiden toteuttamisen kannalta välttämätön tekninen kapasiteetti. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 42 Koheesiorahaston vuonna 1996 tekemät tämän alan maksusitoumukset muodostavat 34,5 prosenttia ympäristöhankkeisiin käytettävissä olevista varoista. Kuusi hyväksyttyä tukipäätöstä ovat kokonaisarvoltaan 195,5 miljoonaa ecua, joista 75,3 miljoonaa ecua on kirjattu maksusitoumuksina vuoden 1996 talousarvioon. 0 Lissabonin alueella toteutettavan VALORSULin (kuntien välisen verkon, joka käsittelee Lissabonin suurkaupunkialueen kiinteät yhdyskuntajätteet) tarkoituksena on löytää yhdistetty ratkaisu suur-Lissabonin pohjoisosassa syntyneiden yhdyskuntajätteiden jätehuollon ja hyödyntämisen ongelmaan. VALORSULiin kuuluu neljä kuntaa (Amadora, Loures, Lisboa ja Vila Franca de Xira), joiden asukasluku on yhteensä noin 1 330 000 ihmistä ja jotka tuottavat vuosittain yli 550 000 tonnia jätettä eli 19 prosenttia koko maassa syntyvästä jätemäärästä. Tässä tilanteessa ainoa ekologisesti oikea ratkaisu on sellaisen jätteenpolttolaitoksen rakentaminen, jossa jätteet voidaan käyttää hyväksi energiantuotannossa. Kyseinen jätteenpolttolaitos käsittää kolme linjaa, ja siellä voidaan käsitellä kaikkiaan 28 tonnia jätettä tunnissa. Lisäksi VALORSUL mahdollistaa jätteiden (jätepaperin, -pahvin, -lasin, -metallien ja -muovien) valikoivan keräämisen kiinteiden yhdyskuntajätteiden yhdistetyn hallinnoinnin muodossa sekä tutkii mahdollisuutta rakentaa lasin kierrätys- ja jätteenlajitteluyksiköitä. Suunniteltujen investointien kokonaismäärä on 193,9 miljoonaa ecua, josta koheesiorahaston osuus on 96,9 miljoonaa ecua. 0 Maan pohjoisosassa toteutettava hanke koskee suur-Porton kiinteiden yhdyskuntajätteiden polttolaitosta (LIPOR). Kyseinen laitos käsittelee myös seitsemän LIPORiin liittyneen kunnan kiinteät yhdyskuntajätteet sekä nykyisen kompostiyksikön jätteet. LIPORiin osallistuvassa seitsemässä kunnassa (Espinho, Gondomar, Maia, Porto, Valongo, Matosinhos ja Vila do Conde) on miljoona asukasta, ja ne tuottivat 390 000 tonnia kiinteää jätettä vuonna 1994. Nykyinen käsittelykyky on lähes saavutettu, minkä vuoksi LIPORin on löydettävä uusia keinoja ratkaista asia kestävällä tavalla siten, että yhdistetään jätehuolto ja jätteiden hyödyntäminen. LIPOR panee samanaikaisesti täytäntöön valikoivaan keräämiseen ja kierrätykseen liittyviä toimia käsiteltävien jätteiden määrän vähentämiseksi. Jätteenpolttolaitoksen toiminta toteutetaan toimilupajärjestelyn avulla, ja toimiluvan haltija vastaa hallinnoinnista ja laitteistoista sijoituksen keston ajan. Koheesiorahaston tuen määrä on 72,18 miljoonaa ecua, ja kokonaismvestoinnin arvo on 127,5 miljoonaa ecua. 0 Koheesiorahastosta rahoitettiin vuonna 1996 myös Tejo-joen etelärannan kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyverkkoon (UMARSUL) liittyvä hanke. Hanke on osa Tejo-joen etelärannan kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyverkkoa, joka kattaa Lissabonin alueen ja johon kuuluu kahdeksan kuntaa. LIMARSULin muodostamaan yhteenliittymään osallistuu näistä kunnista viisi: Alcochete, Barreiro, Moita, Montijo ja Palmela. Hankkeen tarkoituksena on varmistaa lähes 300 000 asukkaan tuottamien kiinteiden yhdyskuntajätteiden asianmukainen käsittely ja poisto lyhyellä aikavälillä. Hankkeen on mahdollistettava kahden olemassa olevan kaatopaikan sulkeminen asianmukaisin edellytyksin. Myönnetyn tuen määrä oh 9,1 miljoonaa ecua. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 43 Maan eteläosassa toteutettim useita kiinteän yhdyskuntajätteen valikoivaa keräämistä, lajittelua ja käsittelyä koskevaan alueelliseen verkkoon liittyviä tutkimuksia ja hankkeita. Kyse on joukosta tutkimuksia, joiden tavoitteena on valmistella Algarven kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyverkon rakentamista. Verkko muodostuu Barlaventon ja Sotaventon alaverkoista, ja siihen kuuluu kaatopaikkoja sekä laitokset valikoivaa keräämistä ja lajittelua varten. Toinen merkittävä hanke kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyn alalla on Cascaisin, Sintran ja Oeirasin kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyverkko. Hanke mahdollistaa kiinteiden yhdyskuntajätteiden valikoivan keräämisen ja käsittelyn ja kuuluu keräämistä, käsittelyä ja lopullista poistamista koskevaan yhtenäiseen suunnitelmaan. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 44 PORTUGAL Solid Waste Management funded by the Cohesion Fund Porto Coimbra Lisboa WÊm? f *• 'W"f f \ ' , , 'j &AW%$ LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 45 PORTUGAL Dam and reservoir River training works funded by the. Cohesion Fund Porto Coimbra Lisboa LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 46 PORTUGAL Water Source Water Supply Water Treatment Projects funded by the Cohesion Fund Porto Coimbra Lisboa LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 47 PORTUGAL Sewerage Wastewater Treatment Projects funded by the Cohesion Fund Porto Coimbra Lisboa \mw>wvju. i%w H LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 48 Liikenne Koheesiorahasto jatkoi vuonna 1996 liikennealan tukitoimiaan Portugalissa aiernmin määriteltyjen strategisten suuntaviivojen mukaisesti. Tässä yhteydessä on kuitenkin korostettava sitä, että Portugalin strategia on kehittynyt merkittävästi. Kyse on nimenomaan Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa vahvistetussa luettelossa I olevasta hankkeesta N:o 8 (Lissabonin ja Valladolidin välinen tieyhteys), jota laajennettiin. Portugalin viranomaisten tekemän aloitteen sekä Portugalin ja Espanjan hallitusten esittämien pyyntöjen perusteella 13. ja 14. joulukuuta järjestetyssä Eurooppa-neuvoston Dublinin kokouksessa hyväksyttiin ehdotus, jonka tarkoituksena on muuttaa hanketta siten, että se koskee Portugalin ja Espanjan sekä muun Euroopan välistä multimodaaliliikennettä. Lisäksi kyseistä ensisijaista hanketta on tarkasteltava multimodaalihikenteen käytettäväksi tarkoitettuna akselina, jotta liikennemuotojen rakenne voidaan suunnitella johdonmukaisesti ja yhtenäisesti koko Iberian niemimaan luoteisosassa. Tämä on ainoa keino saada aikaan merkittäviä parannuksia koko järjestelmän tehokkuudessa. Hanke perustuu kahteen tärkeimpään Iberian niemimaalla sijaitsevaan käytävään (Portugalin ja Galician sekä Portugalin ja Irunin käytäviin), ja sillä pyritään varmistamaan nopeat vaihtoehtoiset yhteydet Portugalin kahden tärkeimmän taloudellisen keskuksen ja Keski-Euroopan välisiä yhteyksiä varten. Portugalin alueella tähän multimodaaliliikennettä koskevaan hankkeeseen liittyy useita alahankkeita, jotka vaikuttavat rautatie-, tie-, meri- ja lentoliikenteeseen. Hankkeen rautateihin liittyvässä osuudessa yhdistyvät Minhon ja maan pohjoisosan rautatielinjat sekä Beira Aitan ja maan eteläosan rautatielinjat. Maantieliikenteen osuuteen taas sisältyvät Valençan ja Vila Real de St. Antônion (IPl), Torres Novasin ja Gardeten (IP6), Gardeten ja Guardan (IP2) sekä Aveiron ja Vilar Formoson (IP5) väliset lärkeimmät reitit. Meriliikenteen osuutta vahvistetaan erityisesti parantamalla maa- ja meriyhteyksiä Leixöesin, Lissabonin, Setubalin ja Sinesin satamiin, jotka puolestaan muodostavat vastaavasti yhteyksiä mainittujen tiehikennekäytävien suuntaan ja miltä pois. Lentoliikenteen osuuden tehtävänä on varmistaa Portugalin tärkeimpien kaupunkikeskusten yhteyksien liittäminen järjestelmään Porton ja F aron lentokentillä toteutettavien toimien avulla sekä rakentamalla Lissaboniin uusi lentokenttä. Portugalin viranomaisten hyväksymät painopistealueet ovat suuntaisia kuin koheesiorahaston tähän mennessä noudattama strategia, sillä viranomaisten määrittelemät strategiset painopistealueet ja tärkeimmät toimintalinjat ovat paljolti samat kuin koheesiorahaston vuosien mittaan noudattamat. saman Hankkeet ja maksusitoumukset LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 49 Vuonna 1996 Portugalin viranomaiset esittivät koheesiorahastolle seitsemän uutta hikennettä koskevaa tukihakemusta, joilla haettiin 461,9 miljoonan ecun suuruista tukea 600,1 miljoonan ecun kokonaisinvestointia varten. Komissio hyväksyi kuusi Portugalissa toteutettavaa liikennealan hanketta (joista neljä oh esitelty sille aiempina vuosina), jotka vastasivat 346,6 miljoonan ecun tukikelpoisia investointeja ja joille myönnettiin tukea yhteensä 248,1 miljoonaa ecua; tästä summasta 10,6 miljoonaa ecua kirjattiin vuoden 1996 talousarvioon. Uusien hankkeiden jakautuminen aloittain Tiet Rautatiet Satamat Yhteensä l$$P 128,8 104,9 14,6 248,1 51,9% 42,3 % 5,8 % 100 % Tähän viimeksi mainittuun summaan on lisättävä kolmen aikaisempina vuosina hyväksytyn hankkeen vuonna 1996 suoritetut vuosittaiset maksuerät, jolloin maksusitoumusten kokonaismäärä on 221,5 miljoonaa ecua. Tejo-joen siltahankkeeseen kului 46,6 prosenttia liikennealalla vuonna 1996 tehtyjen maksusitoumusten kokonaismäärästä. Lopuksi voidaan todeta, että 50,4 prosenttia koheesiorahastosta Portugalille vuonna 1996 osoitetuista varoista myönnettiin liikennealan hankkeiden rahoittamiseen. Vuonna 1996 myönnettyjen määrärahojen jakautuminen aloittain SSHWWWSBWWIHP^^ Tiet 167,1 75,4 % LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 50 Rautatiet Satamat 39,9 14,5 Yhteensä 221,5 2 3 K) | | 18% 6,6 % 100% • Tieverkko Vuoden 1996 aikana jatkettiin ponnistuksia, joiden tarkoituksena on rakentaa Euroopan laajuisiin verkkoihin kuuluvat Portugalin tielhkenneakselit. Tämän perusteella koheesiorahasto hyväksyi vuonna 1996 Valençan ja Vila Real de St. Antonion käytävän osalta hankkeen, joka koski Braga Oesten ja Ponte de Liman vähstä osuutta, johon liittyvä tukihakemus esitettiin koheesiorahastolle aivan vuoden alussa. Tämän pohjoiseen Espanjan rajaa kohti suuntautuvan tieliikennekäytävän on tarkoitus valmistua vuoden 1998 lopussa, ja vahuistuminen riippuu nyt ainoastaan Ponte de Liman ja Valençan välisen osuuden rakentamisesta lupautuneet jättämään sitä koskevan rahoitushakemuksen (Portugalin viranomaiset ovat koheesiorahastolle vuonna 1997). Myös Montemorin ja Estremozin välisellä tieosuudella aloitettiin työt vuonna 1996, vaikka minkäänlaista rahoitushakemusta ei tässä vaiheessa ole esitetty komissiolle. Tällä osuudella toteutettavat työt täydentävät kuitenkin Palmelan ja Maratecan välistä osuutta (j°ka on jo valmistunut ja joka on avattu liikenteelle) sekä Maratecan ja Montemorin välistä osuutta koskeneita hankkeita, jotka molemmat sijaitsevat Lissabonin ja Madridin yhdistävässä käytävässä. Torres Novasin ja Gardeten (IP6) välisellä pääreitillä ei kahden jo hyväksytyn, Alcanenan ja Abrantesin välillä sijaitsevan, yhteensä 41,7 kilometrin pituisen tieosuuden lisäksi ole suunnitteilla muita koheesiorahaston tukitoimia. Vuonna 1993 hyväksytty (Alcanenan ja Atalaian välillä sijaitseva) hanke on jo valmis, ja sitä koskevien asiakirjojen käsitteleminen on päätetty. Toisen koheesiorahastosta osittain rahoitetun tieosuuden (Atalaian ja Abrantesin välillä), jolla työt saatiin päätökseen vuonna 1996, osalta odotetaan nyt loppukertomusta. IP6 muodostaa osan Lissabonin ja Valladolidin välisestä liikenneakselista ja että se kuuluu nyt Portugalin ja Espanjan sekä muun Euroopan multimodaaliliikenteen hyödyntämään akseliin. Verkon liikennöintikapasiteetin lisäämiseen myönnetyn rahoituksen osalta Valençan ja Vila Real de St. Antonion akselilla sijaitsevien Alvercan, Vila de Xiran ja Carregadon välisten sekä Porton ja Aguas Santasin välisten moottoritieosuuksien 18,4 kilometriä) laajentamiseen liittyvien asiakirjojen käsitteleminen voitiin päättää. (yhteenlaskettu pituus LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 51 Kaupunkialueiden ruuhkautumisen vähentämistä pidettiin edelleenkin tärkeänä painopistealueena, joten CRILille (Lissabonissa sijaitsevalle yhdystielle) vuonna 1995 myönnetyn tuen korottamisen vuoksi myös CRELille (Lissabonin ulkopuolella sijaitsevalle yhdystielle) myönnettyä tukea päätettiin vahvistaa, mikä antaa koheesiorahastolle mahdoUisuuden osallistua koko Lissabonin ohitustiehen liittyvien töiden rahoitukseen. työt liittyvät Tässä yhteydessä on lisäksi mainittava, että Tejo-joen uutta ylityspaikkaa Lissabonissa koskevaan 1996. Ympäristövaikutusten jatkuivat aikataulussa vuonna hankkeeseen vähentämistoimenpiteiden, joista määrättiin tuen myöntämispäätöksessä, toteuttamisessa esiin ja Portugalin hallitus allekirjoittivat tulleet ongelmat johtivat laajennettiin yhteisymmärryspöytäkirjan, jokisuun erityisesti Tejon liittyvästä ympäristöseurannasta vastaavaa erikoissuojavyöhykettä ja kansallista rakennetta. siihen, että komissio jonka perusteella lujitettiin hankkeeseen LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 52 • Rautatieverkosto Koheesiorahaston päätavoitetta, jonka mukaisesti tärkeimpiä Eurooppaan suuntautuvia rautatiekäytäviä elvytetään. toiminta noudatti vuonna 1996 rautateiden osalta edelleen strategista niiden Pohjoisen ja Beira Aitan rautatielinjat ovat strategisesti merkittäviä, joten Portugalin viranomaiset katsovat Euroopan multimodaaliliikennettä koskevan hankkeen olennaisia osatekijöitä. Tämä puoltaakin täysin aiemmin hyväksyttyjä koheesiorahaston tukitoimia näiden kahden linjan nykyaikaistamista koskevien ohjelmien yhteydessä toteutettujen hankkeiden hyväksi. Portugalin, Espanjan ja muun ensisijaisen olevan Vuodesta 1996 alkaen olisi taattava koheesiorahaston tukitoimien keskittäminen pohjoisella linjalla toteutettaviin hankkeisiin, jotta voitaisiin tukea perusrakenteisiin kohdistuvia mittavia investointeja (lähes 865 miljoonaa ecua), jotka Portugali hyväksyy tätä käytävää varten vuoteen 2000 mennessä. Tämän perusteella vuoden 1996 alussa esitetty tukihakemus hyväksyttiin vuoden lopulla. Myöhernmin on odotettavissa hsärahoitushakemuksia tätä samaa linjaa varten. • Meriliikenne Satamilla on perustavanlaatuinen tehtävä satama-alueiden taloudessa. Tätä tehtävää voidaan lujittaa jälkikäteen varmistamalla satamien yhteentoimivuus muiden liikennemuotojen kanssa. osittain Ympäristöön meriliikenteellä. nykyisen maaliikenteen vaikuttaa myönteisesti korvautuminen Koheesiorahaston tukitoimet koskivat investointeja, jotka todennäköisesti edistävät satamien ja ja muiden perusrakenteiden paranemista. toimintaedellytyksiä sekä tarjoamien palvelujen liikennemuotojen satamien Tällä alalla on välttämätöntä keskittää tukitoimet sellaisiin salamiin, jotka tarjoavat parhaat mahdollisuudet kullekin liikennemuodolle ylikapasiteetin syntymistä välttäen, ja varmistaa sellainen investointien suunnittelu, jossa otetaan huomioon ennakoitavissa olevat kysynnän muutokset. Komissio käynnisti vuonna 1995 tutkimuksen, jossa analysoidaan Portugalin neljää tärkeintä satamaa koskevat ehdotetut ja valmisteilla olevat investoinnit. Erityisesti tämän tutkimuksen ansiota on, että näiden satamien erilaisista tulevaisuudennäkymistä, kilpailuun liittyvistä ongelmista ja satamien välisestä yhteensovittamisesta käytiin teknisiä keskusteluja. Vuonna 1996 hyväksytyt hankkeet koskevat Leixöesin, Lissabonin ja Setùbalin satamia. 0 Leixöesin sataman saneeraukseen ja nykyaikaistamiseen liittyvien töiden toinen vaihe rahoitettiin koheesiorahastosta. Leixöesin satama, joka on maan pohjoisosan tärkein satama ja jonka kautta siis kulkee huomattava osa Porton alueen taloudelliseen toimintaan liittyvästä liikenteestä, toimii suhteellisen tehokkaasti, mutta sen konttiterminaaleja on kehitettävä ruuhkaantumisen estämiseksi. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 53 tehty päätös (hankkeen kokonaiskustannukset Vuonna 1996 17,2 miljoonaa ecua, koheesiorahastosta myönnetty tuki 7,0 miljoonaa ecua) liittyy useasta osasta muodostuvaan investoimiin, kuten kahden konttiterminaalin valmistumiseen sekä toimiin, joiden tarkoituksena on sataman turvallisuuden lisääminen ja ympäristön suojeleminen erityisesti hankkimalla hiihvetysaasteiden torjunnassa käytettäviä laitteita. satamalaitureiden saneeraukseen Lisäksi koheesiorahastosta rahoitettiin 6,5 miljoonalla eculla Roche de Conde de Ôbidosin ja satamassa. Alcântara-Norten Korjausten tarkoituksena on ratkaista eroosion aiheuttamat ongelmat sekä varustaa laituri uusilla perusrakenteilla. Hankkeen päätavoite on rnatkustajaterrninaahlle nykyisin asetettavia vaatimuksia vastaavan satamapaikan luominen, jotta kasvavan risteilylukenteen tarpeet voidaan täyttää nykyistä paremmin. Muita Lissabonin sataman toiminnan tehokkuuden lisäämiseksi tehtäviin töihin liittyviä hankkeita tutkitaan parhaillaan. liittyviä töitä Lissabonin Setùbalin sataman osalta tehtiin vuoden 1996 aikana päätös meriliikenteen valvontaan ja hallinnointiin liittyvästä järjestelmästä (VTS, Vessel Trafic System). Hankkeeseen sisältyy tarjoamiseksi tornin rakentaminen satamassa. Tämä hanke kuuluu kiinteästi Setubanin ja laajentamisohjelman mvestointeihin, joihin on jo aiemmin myönnetty rakennerahastoista tukea noin 21,3 miljoonaa ecua. laitteiden hankkiminen meriliikennepalvelujen sataman nykyaikaistamis- sekä Setùbalin satamaan liittyy erittäin kiinnostavia keskipitkän ja pitkän aikavälin mahdollisuuksia erityisesti Tejo-joen yhttävän uuden sillan vuonna 1998 tapahtuvan käyttöön ottamisen ansiosta. Tätä kehitystä on tarkasteltava siten, että otetaan tarkasti huomioon Lissabonin sataman samalla talousvyöhykkeellä. suunniteltu kehittäminen, koska nämä kaksi toimivat satamaa Tutkimuksissa on osoitettu, että Portugaliin syntyisi ylikapasiteettia satamien osalta, jos kaikki sen esittämät hankkeet hyväksyttäisiin. Tämän vuoksi valintojen tekeminen on välttämätöntä. Lissabonia ja Setubalia koskevia lisähankkeita voidaan hyväksyä ainoastaan molemmat satamat huomioon ottavien ratkaisujen yhteydessä. Tästä aiheesta keskustellaan parhaillaan. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 54 PORTUGAL Trans-European Road network Cohesion Fund Coimbra Lisboa LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 5 5 PORTUGAL Trans-European Rail Network Cohesion Fund Coimbra Lisboa LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumus maksamaan^ jonka se on maksanut 56 2. 3. 3 KREIKKA toteutettaville hankkeille vuonna 1996 myönnetyn tuen kokonaismäärä oli Kreikassa 438 295 646 ecua. Ympäristöalan hankkeisiin tarkoitettujen vastaavien rahoitussitoumusten määrä oh 235 854 036 ecua eli 53,8 prosenttia Kreikassa toteutettaville hankkeille myönnetystä tuesta. Liikennealan hankkeiden osalta rahoitussitoumusten määrä oh 204 441 610 ecua eli 46,2 prosenttia Kreikassa toteutettaville hankkeille vuonna 1996 myönnetystä tuesta. Alla olevasta taulukosta näkyy tukien jakautuminen aloittain ja toiminta-alueittain: KREIKASSA TOTEUTETTAVILLE HANKKEILLE MYÖNNETTYJÄ TUKIA KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET (1996) -*%&. jf ,-S. t f. sr, £ ' t^ 1. Vesihuolto 70 839 413 Jätevedet ja niiden käsittely 164 004 093 Ympäristönsuojelu 1 010 530 Yktecnsël W-WLWfflm 124 070 006 2. Rautatiet 62 720 007 3. Lentokentät 15 651597 392 441610 30,0 69,5 0,5 • ii 31,0 7,7 wm LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 57 Ympäristö Koska koheesiorahaston tavoitteena on taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, se on osallistunut voimakkaasti puuttuvien perusrakenteiden parantamiseen ja toteuttamiseen sekä luonnonsuojeluun. Sen ympäristöalan toiminnassa noudatettiin viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan ohjelman tavoitteita kokonaisvaltaisen ja johdonmukaisen ympäristöstrategian yhteydessä. Ensimmäinen tavoite koskee vesivarojen hallinnointia. On ratkaisevan tärkeää varmistaa riittävä veden saanti, vesivarojen moitteeton hallinnointi, juomaveden hyvä laatu sekä juomaveden kysynnän ja tarjonnan välinen tasapaino. Toisena tavoitteena on luoda Kreikkaan jätevesien puhdistuksen ja käsittelyn perusrakenteet sekä avustaa maata velvoitteidensa täyttämisessä direktiivien mukaisesti. Kolmas tavoite koskee jätehuoltoa vuoteen 2000 ulottuvan yhteisön strategian mukaisesti. Suurimmat puutteet ovat jätehuollon perusrakenteissa. Koheesiorahasto osallistui jätevesiä koskeviin toimiin kaikkialla Kreikassa, ja sen toiminnassa oli vallitsevana periaatteena: 0 mahdollisimman kokonaisvaltaisten, toimivien ja johdonmukaisten hankkeiden hyväksyminen laaja-alaisen ja yhtenäisen strategian yhteydessä kunkin alueen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen mukaisesti 0 ympäristönsuojelu, koska ensisijaisesti hyväksytyt hankkeet ovat ennen kaikkea sellaisia, joista hyötyvät kaupungit sijaitsevat herkän alueen läheisyydessä ja/tai joiden väkiluku on yli 15 000, tai yhteisön joiden toteuttamisaikataulun vuoksi (1998-2000). erityisen kiireellisiä painopistealueet sellaisia, tietyt ovat Juomaveden osalta koheesiorahasto valvoo, että käytettävissä olevien varojen hallinnointi on moitteetonta. Perusrakenteissa on puutteita, valvontamenettelyjä on parannettava. ja myös ympäristöpolitiikan soveltamisen seuranta- ja Kuten aiemmin mainittiin, koheesiorahaston ympäristöalan tuki Kreikalle vuonna 1996 muodosti 53,8 prosenttia yhteisön Kreikalle myöntämästä tuesta. Tavoitteiden mukaisesti esitettynä rahoimstoiminta jakautuu seuraavasti: LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 5 8 - vesihuolto: rahoitussitoumusten arvo oh 70 839 413 ecua eli 30 prosenttia6 tuen kokonaismäärästä - jätevedenpuhdistus: rahoitussitoumusten arvo oli 164 004 093 ecua eli 69,5 prosenttia tuen kokonaismäärästä - ympäristönsuojelu: rahoitussitoumusten arvo oli 1 010 530 ecua eli 0,5 prosenttia tuen kokonaismäärästä. Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi suurta monivuotista hanketta. Ensimmäinen niistä koskee Thessalonikin Aliakmon-joesta saatavaan veteen perustuvaa vesihuoltoa, ja toinen veden biologisen käsittelyn toista vaihetta Thessalonikissa. Vuonna 1996 hyväksyttiin erilaisia keskisuuria ja pieniä hankkeita, jotka myös ovat monivuotisia, kuten Volosin jätevesien poistaminen ja biologinen vedenpuhdistusasema, Alexandroupohsin vesijohtoverkko ja vedenkeräysverkosto, Larisan vesijohtoverkko ja jätevesien poistaminen, Rhodoksen jätevesienrxnstojäijestelmä, Larisan jätevesi verkon valmistummen sekä Markopoulonin puhdistusaseman valmistuminen ja Kalyvian, Kouvaran ja Markopoulonin jätevesienpoistoverkot. Näihin hyvälcsyttyihin hankkeisiin sisältyvät verkkojen ja vesijohtoverkkojen rakennustyöt sekä jätevesien poistamiseen ja biologiseen vedenpuhdistusasemaan liittyvät rakennustyöt kullakin valitulla alueella. Jätevesien poistoon liittyvät hankkeet hyväksyttiin sillä edellytyksellä, että biologinen vedenpuhdistusasema oli jo olemassa tai että sellainen oli rakenteilla ja rakentamisen rahoitus oh varma. Biologisille vedenpuhdistusasemille puolestaan myönnettiin rahoitusta sillä edellytyksellä, että olemassa oh jo jätevesien poistoverkko, joka osaltaan edistää yhteisön määrärahoista rahoitetun puhdistusaseman moitteetonta toimintaa. Hankkeita hyväksyttäessä otettiin huomioon hankkeen täytäntöönpanon ja myöhemmän toiminnan mahdollinen työllistävä vaikutus. • Veden toimittaminen Juomaveden osalta koheesiorahaston toiminnan tarkoituksena oh erityisesti ratkaista veden laatuun ja määrään liittyvät ongelmat. Tähän hankelajiin kuuluu suurhanke, joka koskee veden toimittamista Aliakmon-joelta Thessalonikiin, Evinosin suurhankkeen täydennystyöt pääkaupungin vesihuollon järjestämiseksi sekä Mornosin vesijohdon parantaminen, joka liittyy Evinosin suurhankkeeseen. Ateenan vesihuoltoon liittyvän hankkeen osalta koheesiorahasto on tarkkaillut vesivarojen moitteetonta hallinnointia sekä veden pääkaupunkiin kuljettavien putkien korjaamista. On syytä 6 Tähän prosenttiosuuteen sisältyy pieni osa Thessalonikin vesihuoltoon osoitetusta rahoitusosuudesta, joka perustuu vuoden 1996 osalta ennakoituun toteutumiseen. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 59 mainita, että Evinosin ja Mornosin välisen tunnelin käyttöön ottaminen mahdollisti veden toimittamisen Ateenaan kesästä 1995 alkaen. Lisäksi koheesiorahasto hyväksyi maanvyörymien estämiseen tähtäävät tutkimukset ja toimenpiteet. Thessalonikin suuren vesijohtohankkeen osalta koheesiorahasto varmisti vesivarojen moitteettoman hoidon, olemassa olevien laitteistojen seurannan sekä sen, että velvollisuutta rakentaa välttämättömät verkot noudatetaan. Koheesiorahasto seurasi tarkasti muun muassa hydrologian ja meteorologian alan tietopankin perustamishanketta. Tietopankin avulla vastataan maan vesivarojen moitteetonta hallinnointia koskeviin vaatimuksiin. Muiden Kreikan kaupunkien vesihuollon osalta koheesiorahasto jatkoi edelleen yhdistettyä lähestymistapaansa erityisesti Rethymnonissa, Naoussassa, Larisassa, Nafplionissa, Chalkidassa, Horinassa, Lamiassassa ja Katerinissa rahoittamalla hankkeita, joilla pyritään ratkaisemaan sekä vedenjakeluun että jätevesien poistamiseen liittyvät ongelmat. * jätevesien puhdistaminen Monia nimenomaan kaupunkien jätevesien puhdistamista ja käsittelyä koskevia hankkeita yhteisrahoitettiin useissa suurissa ja keskisuurissa alueellisissa kaupunkikeskuksissa. Näihin hankkeisiin kuuluu toinen vaihe suuresta, Thessalonikin jätevesien biologista käsittelyä koskevasta hankkeesta. Hanke vaikuttaa merkittävästi Thessalonikin lahden veden laatuun, ja se palvelee Kreikan toiseksi suurinta kaupunkia. Thessalonikin lahden veden laadun osalta koheesiorahasto hyväksyi jätevesien biologista käsittelyä koskevan hankkeen Thessalonikin turistialueella, jolta tulevat jätevedet myös johdetaan Thessalonikin lahteen. Nämä hankkeet, joihin liittyy myös Kalochorin puhdistushanke, muodostavat yhdessä alueen ympäristön hyväksi toteutettavan toimenpidekokonaisuuden. Koheesiorahasto on osallistunut myös kyseisten hankkeiden toisten vaiheiden yhteisrahoitukseen. Näistä hankkeista, joiden osalta yhteisrahoitus on jo voimassa, mainittakoon: * Kalamata, Argos, Pylos, Nafplion ja Sparti Peloponnesoksen alueella * Rethymnon ja Chania Kreetalla * Chios ja Mythilini Aigeianmeressä * Komotini, Orestiada ja Alexandroupolis Thracessa * Ioannina ja Arta Ipirosissa * Chalkida E vian saarella * Volos, Larisa, Kalambaka-Meteora ja Trikala Thessahassa * Katerini, Kolyndros, Serres, Florina, Kria Vrissi Makedoniassa sekä LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 60 * Villiä, Lavrio, Markopoulon, Kahvia ja Kouvara Attikan alueella. Lisäksi koheesiorahasto jatkoi vuonna 1995 hyväksyttyjen hankkeiden seurantaa. Näistä hankkeista voidaan mainita muun muassa biologisten vedenpuhdistamojen rakentaminen tiettyihin suuriin kaupunkeihin, kuten Agrinioon, Yiannitsaan, Pyrgosiin, Thivaan ja Naoussaan. Rahoitus tapahtui aina hankkeiden täydellisen asiakirja-aineiston yksityiskohtaisen tutkimisen perusteella. Hankkeet arvioidaan ennen niiden toteuttamista sekä sen aikana. • Jätehuolto Jätehuoltoa kohtaan ei ole osoitettu kiinnostusta komission toivomalla tavalla; Kreikan viranomaisten koheesiorahastolle esittämiä hankkeita on vähän, ja hankkeet liittyvät erityisesti kaatopaikkojen hoitoon ja niiden perustamiseen. Kaatopaikat sijaitsevat Schistossa, Liossiassa, Zantessa, Thessalonikissa ja Patraksessa. Koheesiorahasto ei voi hyväksyä Thessalonikia, Schistoa ja Liossiaa koskevia hankkeita ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset ottavat kaatopaikkoja koskevissa asiakirjoissaan huomioon koheesiorahaston asiantuntijalausunnoissa olevat tulokset, ympäristövaikutusten arviointi on saatu päätökseen ja asianomaisten alueiden jätehuoltosuunnitelmaa toimitettu virallisesti komissiolle. Koheesiorahasto ja monipuolistaa alan toimintaa yhteisön strategian mukaisesti, jotta ala löytää paikkansa rahaston rahoitustomiinnassa. toivoo voivansa yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa lisätä Santorinin ja Thirassian saarten yhteiseen ratkaisuun liittyvää koehanketta käsittelevä tutkimus aloitettiin vuonna 1996. Myös Eginen, Mykonoksen ja Tinoksen saarten kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyyn liittyvää koehanketta käsittelevä juuri saatu valmiiksi. Tutkimuksessa suositellaan nykyaikaisen teknologian, etenkin termolyysin, hyödyntämistä. Kreikan viranomaisten kanssa aloitettiin keskustelut siitä, mitä toimenpiteitä tutkimusten perusteella olisi toteutettava. tutkimus on • Luonnonsuojelu Vuoden aikana koheesiorahasto täydensi toimintaansa ympäristöalaa koskevalla tutkimuksella ja tiedottamisella. Tässä yhteydessä se hyväksyi jokiin ja niiden lähiympäristöön liittyviä täydentäviä kunnostustöitä sekä Krya Livadian suojeluhankkeen. Myös useita metsäpalojen torjuntaa ja vesiympäristön saastumista koskevia hankkeita jatkettiin. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 61 GREECE Big Projects — ^ Wastewater Projects financed by the Cohesion Fund Water Supply Projects Corfu Rhodos Kriti LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 62 Liikenne Koheesiorahaston Kreikassa noudattama liikennealan strategia muodostuu seuraavista osista: 0 maan kahden suurimman maantieväylän, eli Via Egnatian ja PATHE-moottoritien (Patras- Ateena-Thessaloniki-Evzoni), täydentäminen 0 rautatieverkon täydentäminen * perustamalla Thriassion rautatieasemalle kompleksi, johon rakennetaan joukko toisiinsa liittyviä raiteita vaunujärjestelyjä varten sekä tämän rakennus- ja laitekokonaisuuden jo olemassa oleviin ratoihin yhdistävä linja. Kompleksin ja Pireuksen sataman välinen tuleva yhteys on otettava huomioon * rakentamalla mainitun Thriassion rautatieaseman ja Korintin kaupungin yhdistävä linja 0 Ateenan suuren kansainvälisen lentokentän rakentaminen Spataan sekä lentoliikenteen nykyaikaistaminen 0 yhdistettyjä kuljetuksia koskevan strategian kehittäminen edelleen maan kolmessa tärkeimmässä satamassa, Igoumenitsassa, Iraklionissa ja Pireuksessa, toteutettujen investointien avulla. Myös Thriassion rautatieasemalla rakennettava kompleksi tukee tätä päämäärää. Strategian onnistummen edellyttää yksityisen sektorin - joka hyötyy investoinneista kertyvistä tuloista tulevaisuudessa - varojen ottamista käyttöön. Tukea laskettaessa otettiin huomioon tulevaisuudessa saatavat tulot (muun muassa suurten rautatiehankkeiden ja Spatassa toteutettavan Ateenan uuden lentokentän rakentamisenhankkeen yhteydessä). Hankkeet ja niitä vastaavat tukisummat, joiden osalta tehtiin maksusitoumukset vuonna 1996, on ilmoitettu alla olevassa taulukossa. Koheesiorahaston toimet jakautuivat aloittain seuraavalla tavalla: 0 maantiet: rahoitussitoumuksia 124 070 006 ecua (61,3 prosenttia liikennealan sitoumuksista) 0 lentokentät: rahoitussitoumuksia 15 651 597 ecua (7,7 prosenttia liikennealan sitoumuksista) 0 rautatiet: rahoitussitoumuksia 62 720 007 ecua (31 prosenttia liikennealan sitoumuksista). • Maantieverkko Koheesiorahaston noudattamassa strategiassa määriteltiin vuoden 1996 painopistealueiksi: 0 PATHE-moottoritie: LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 63 Rakennustyöt PATHE-moottoritiellä etenevät, ja komissio hyväksyi vuoden lopussa yhden maksusitoumuksen muodossa kymmenen hanketta, joiden kustannukset olivat yhteensä 270 miljoonaa ecua. PATHE-moottoritiellä toteutettavien hankkeiden johto nimitettiin: moottoritien pohjoisosaa koskevasta hankkeesta vastaavat Mott Mc Donald - Louis Berger ja eteläosasta Sogelerg - Lamayer. Suuriin alennuksiin liittyvät ongelmat ratkaistiin julkisten markkinoiden tehokkaan uudistamistyön sekä hankkeiden rahoituksen mukauttamista sovittuihin hintoihin koskevan koheesiorahaston päätöksen avulla. Myös kustannusten nousuun arvioituihin alkunvestointeihin nähden liittyvät ongelmat ratkaistiin Kreikan viranomaisten laatimalla kiertokirjeellä, jossa tehtiin mahdolliseksi kustannusten tiukka hallinnointi kaikkien sopimusten osalta. toimintaansa varten). Hankkeiden 0 Egnatian hanketta käsittelevä virasto, joka aloitti toimintansa vuonna 1996, vuokrasi toimistotilat Salonikista ja organisoi kolme alueellista yksikköä, jotka sijaitsevat Ioanninassa, Kozanissa ja Komotinissa. Virasto palkkasi 120 henkilöä (30 hankkeiden johtoa varten ja 90 omaa johtajien henkilökunta sisällytettiin viraston organisaatiokaavioon ja valtuutettiin asiaa koskevien päätösten liitteen VII mukaisesti toimimaan viranomaisten kanssa sen jälkeen, kun koheesiorahasto oh pyrkinyt voimakkaasti vaikuttamaan tilanteeseen. Kansainvälistä tukea täydennettiin ja kolme työnsä vuoden 1997 alussa aloittavaa, rakentamisesta vastaavaa johtajaa nimitettiin. Yhtään hanketta ei kuitenkaan voitu esitellä vuoden 1996 aikana. • Rautatiet Vuonna 1996 hyväksytyt monivuotiset hankkeet olivat: 0 yhdistetyt kuljetukset mahdoUistava Thriassion rautatiekompleksi, johon rakennetaan joukko toisiinsa liittyviä raiteita vaunujärjestelyjen tekemistä varten sekä tämän rakennus- ja laitekokonaisuuden jo olemassa oleviin ratoihin yhdistävä linja 0 Thriassion rautatieaseman ja Korintin kaupungin yhdistävän linjan rakentaminen. • Lentokentät Suurin vuonna 1996 hyväksytty Kreikassa toteutettava liikennealan perusrakenteita koskeva hanke oh Ateenan uusi kansainvälinen lentokenttä Spatassa. Tämä lentokenttähanke on esimerkki siitä, miten suurhanke rahoitetaan useasta julkisesta ja yksityisestä lähteestä. Hanke rahoitetaan koheesiorahaston tuella, Euroopan investointipankin lainalla sekä julkisella ja yksityisellä pääomalla. Lentokentän kokonaiskustannukset ovat 2 150 miljoonaa ecua. Koheesiorahaston kautta myönnetty yhteisön tuki on 250 miljoonaa ecua, ja Euroopan investointipankin osuus yli 1 000 miljoonaa ecua. Vastaava vuonna 1996 tehty maksusitoumus oh 15,6 miljoonaa ecua. Hanke on osa Euroopan laajuista verkkoa, ja sillä on ratkaiseva vaikutus Euroopan ja Kreikan lentoliikenteeseen sekä lentoliikenneyhteyksiin kolmansien maiden kanssa. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 64 Trans-European Rail network — Cohesion Fund Igoumenitsa Alexan- droupolis LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 65 GREECE Trans-European Road network Cohesion Fund Igoumenitsa Patra aloniki Alexan- droupolis Athina LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 66 2. 3. 4 IRLANTI Vuonna 1996 koheesiorahastosta myönnettiin Irlannille tukea 221,7 miljoonaa ecua. Tästä määrästä 119,8 miljoonaa ecua (54 prosenttia tuen kokonaismäärästä) myönnettiin liikennealan hankkeille ja 101,9 miljoonaa ecua (46 prosenttia tuen kokonaismäärästä) ympäristöalan hankkeisiin. Alla olevassa taulukossa tukea saaneet hankkeet on jaoteltu luokittain: IRLANNISSA TOTEUTETTAVILLE HANKKEILLE MYÖNNETTYJÄ TUKIA KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET (1996) 1. Jätevesien käsittely 2. Veden toimittaminen | 3. Luontotyypit 4. Vessel Traffic System (puolet) MEmtmmm wmÊH0m^tmH«0ÊiMm l. Tiet 2. Rautatiet 3. Satamat 4. Vessel Traffic System (puolet) wmwê. % VltfUMMttltiK-4' £**t Yleinen strategia 52,7 45,9 1,3 2,0 •Il 100,9 8,4 8,5 2,0 m$ 221,7 w, 23,8 20,7 0,6 0,9 46 vmmmmmmmmwmmmmwmmmmWÊmmmmm •^i^imWaiÊimmmmm 45,5 3,8 3,8 0,9 il WÊÊ Tuen painopistealueet olivat vuonna 19% samat kuin aiempina vuosina. Liikennealalla suurin osa varoista kohdennettiin edelleenkin Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviin tiehankkeisiin. Kaksi tärkeää päähanketta, Kildaren ohikulkutie Dublinin ja Corkin/Limerickm välisellä tieosuudella sekä Dunleerin ja Dundalkin välinen tieosuus Dublinin ja Belfastin välillä, lisättiin vuosittain maksettavien erien muodossa tukea saavien suurhankkeiden luetteloon. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 67 •**m «**. '•''<* Rautateiden osalta tukea päätettiin myöntää useiden Euroopan laajuisiin verkkoihin kuuluvien rautatielinjojen taloudellisesti kannattavimmille osuuksille. Tällaisia linjoja olivat Dublinin ja Galvvayn, Dublinin ja Sligon, Dublinin ja Waterfordin sekä Mallowin ja Traleen väliset rautatielinjat. (Dublinin ja Corkm sekä Dublinin ja Belfastin välisten linjojen osalta on jo aikaisempina vuosina tehty huomattavia mvestointeihin liittyviä maksusitoumuksia). Lisäksi hyväksyttiin DARTin (Dublin Area Rapid Transportin) ulomman sähköistetyn esikaupunkialuelinjan pidentäminen Dublinissa. Tuen myöntämisessä satamille noudatettiin aiempien vuosien tapaan periaatetta, joka mukaan keskitytään neljään suurimpaan satamaan eli Dublinin, Gorkin, Rosslaren ja Waterfordin satamiin. Tämän lisäksi näiden neljän sataman sekä Shannon-joen suulla olevan sataman osalta hyväksyttiin meriliikenteen valvontajärjestelmä (Vessel Traffic System). Näihin valvontajärjestelmää koskeviin hankkeisiin myönnetty tuki on yllä olevassa taulukossa jaettu liikennealan ja ympäristöalan kesken, jotta kävisi ilmi, kuinka tärkeä merkitys meriliikenteen parantuneella turvallisuudella on haavoittuvien rannikkoalueiden ja jokisuulahtien suojelemiselle meriliikenteen onnettomuuksien aiheuttamilta mahdollisilta saasteilta. Ympäristöalalla tärkeimmät painopistealueet olivat edelleen jätevesien käsittely sekä juomavesihuollon parantaminen. Tuen ensisijaisina kohteina olivat jälleen suurimpia kaupunkialueita ja ympäristöltään herkkiä alueita koskevat jäteveden käsittelyhankkeet, joiden päätökseen saattamista viimeistään loppuun mennessä edellytetään yhteisön direktiiveissä. Komissio jatkoi tuen vuosikymmenen kohdistamista sellaisiin toisiinsa liittyviin, jätevesien käsittelyä koskeviin hankeryhmin, jotka toteutetaan järvien ja jokien valuma-alueilla, jotta myönnetyllä tuella olisi mahdollisimman suuri vaikutus alueiden ympäristön suojelemiseen. Tukea myönnettiin Lough Dergin ja Lough Reen järvialueilla sekä River Suir -joen ja River Liftey -joen vesialueilla toteutettavia hankkeita varten. Vesihuollon hankkeisiin myönnetty tuki kesldtettiin edelleen suurille kaupunkialueille sekä alueille, joilla juomaveden laatu on erityisen huono. Tärkeä vuonna 1996 tapahtunut uudistus oh se, että konsulttien suorittamia tutkimuksia koskevan tarkastelun perusteella alettiin korostaa nykyisen vesihuollon säilyttämistoimia, jotka ovat Irlannissa usein taloudellisesti kannattavampia kuin uuden peiiismfrastruktuurin rakentaminen. Tällainen nykyisten vesivarojen ja jakelujärjestelmien entistä tehokkaamman käytön korostaminen on koheesiorahaston politiikan pääpiirteitä vuodesta 1997 alkaen. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 68 Ympäristö • Jätevesien käsittely Vuonna 19% hyväksyttiin kaikkiaan kahdeksan uutta hanketta. Kun aikaisempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden muuttamiseen myönnetyt määrät otetaan huomioon, yrnr>äristöalalle myönnettiin tukea yhteensä 52,7 miljoonaa ecua. Tukea myönnettiin seuraaville hankkeille. Ytto*8iaJ&# Clonmel (vaihe J2) Uusi hanke, vuosittainen maksuerä Killarney Wexford Uusi hanke Jatkuva hanke, vuosittainen maksuerä Dublin (vaihe II) Jatkuva hanke, vuosittainen maksuerä Dundalk Drogheda Limerick Lough Ree River Iiffey River Suu- Lough Derg Uusi hanke, vuosittainen maksuerä Uusi hanke, vuosittainen maksuerä Uusi hanke Uusi hankeryhmä, vuosittainen maksuerä Uusi hankeryhmä, suunnitteluvaihe Uusi hankeryhmä, vuosittainen maksuerä Vanha hankeryhmä, muutos • Vesihuoltoa koskevat hankkeet ÉiiiliÉtfiiÉiliiJÉiMeÙm Seuraaville hankkeille myönnettiin tukea yhteensä 45,9 miljoonaa ecua: mmmmmimmmmmmmmmmmyw^mmmmmmmmmmmmmmmvpmwmmm^^ Jmmmt* *«. « 4L A- X m+mt A M. -m\ Jm- AT m* ++. AY m\ * -JDuHMÛnicCSaBGII ^jj^jj/t^jjjj^^ Lough Mask (vaihe H) Tuam (vaihe H) Lough ympäristöineen) Gill Jatkuva hanke, vuosittainen maksuerä Uusi toinen vaihe, vuosittaiset maksuerät (Sligo Uusi hanke Roscrea/Nenagh Uusi hanke Dublinin vesihuollon ylläpito Uusi hanke, vuosittain maksettavat tukierät 5,9 7,1 0,1 6,3 0,5 6,5 7,2 14> 3,0 63 73 wm 43 18,7 12,0 73 2,7 LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 69 • Luontotyyppien suojeleminen Lisäksi myönnettiin 1,3 miljoonaa ecua suojelu- ja seurantatyön jatkamiseen. Työllä pyritään sätfyttämään paras jäljellä oleva esimerkki Keski-hiannin kohosuon muodostamasta kosteiden alueiden luontotyypistä. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaanja jonka se on maksanut 70 IRELAND Water Treatment Projects Rosslare LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksaan 71 IRELAND Water Supply Projects Rosslare LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaanja jonka se on maksanut 72 J S S U S K S U SX • Tiet Uusiin tiehankkeisiin ja aikaisempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden muutoksiin myönnettiin 100,9 miljoonaa ecua vuonna 19%. Kaikki hyväksytyt tai muutetut hankkeet saivat tukena 85 prosenttia kokonaiskustannuksistaan. Alla olevaan taulukkoon sisältyvät ne hankkeet, joille myönnettiin tukea vuonna 19%. Sanalla "hanke" vuttataan uusiin hankkeisiin, joille myönnetty tuki on khjattu kokonaisuudessaan vuoden 19% talousarvioon. "Vuosittaiset maksuerät" liittyvät suurhankkeisiin, joille tuki myönnetään vuosittain maksettavina summina. Sanalla "muutos" puolestaan viitataan siihen, että komission aikaisemmin hyväksymälle hankkeelle myönnetään lisätukea vuoden 19% talousarviosta. WÊMÊÊ 1513! UiMttMttittittittiiÉaÉttiÉi NI Dublin-Belfast M^j^^AvjwXvXji Balbriggatm ohitustie Cloghran - Lissenhall Tie Dublinin satamaan Dunleer-Dundalk vuosittainen maksuerä muutos muutos vuosittainen maksuerä Dublinin kehätie Kaakkoinen moottoritie muutos Eteläinen risteys vuosittainen maksuerä N il Dublin-Rosslare Kilmacanogue - Glen of Downs vuosittainen maksuerä Arklow'n ohitustie vuosittainen maksuerä N7 Dublin - Cork/Limerick Kildaren ohikulkutie vuosittainen maksuerä vuosittainen maksuerä Portlaoisen ohikulkutie hanke Rathcoolen eritasoliittymä N4 Dublin - Sligo Curlewsin ohikulkutie vuosittainen maksuerä vuosittainen maksuerä Collooney - Sligo N18 Limerick - Galway Limerickin sisempi ohikulkutie hanke Nevvmarketin ohikulkutie N2S Rosslare - Cork Dunkettlen ohikulkutie Bamtown - New Ross muutos hanke hanke 4,5 1,4 2,7 4,3 1,8 5,1 1,7 3,6 1,1 9,1 9,8 7,0 6,5 11,1 02 23,2 7,9 LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 73 wmmmmmmmmmm. i^tt^tmmmmmWmmmmmmWmWà • Rautatiet Vuonna 1996 tukea myönnettiin seuraaville hankkeille: mmmmmmmmmmm P!PMPPnppn<nP!nnmn>ipnin /A. ,. /. &!»^. ^. *j!c. <. &ïis&,. Dublin - Galway Dublin-Waterford Dublin - SUgo Mallow - Tralee Verkon merkinantolaitteet DARTin laajennukset 4^Amim%mmmmmmmmWltÊàà mmmm Ensimmäinen vuosittainen maksuerä joidenkin Euroopan rautatieverkkoon kuuluvien raiteiden ja merkinantolaitteistojen uudistamista varten. laajuiseen 5,2 Ulomman sähköistetyn pidentäminen Dublinissa. esikaupunkilinjan 3,2 îfiMMlf £Siâ£ii£âiaK£âi£iâ£iiffîi %%&?:%:&%%&&:<* y. «Iffiiiiriiirfrfiii n mii n rtirti mr ' M • Satamat Vuonna 1996 tukea saivat seuraavat hankkeet: HSBSSPSBBSB Dublin Waterford Cork VTS (Vessel traffic control system) Ruoppaaminen Lo-Lo- konttiterminaalin luona ja lisävarusteiden hankkiminen. laituripaikka Uusi Belview'ssa lähestymisväylän moppaaminen. hanke hanke muutos hankkeen loppuun saattamiseksi Lo-Lo-konttitermJnaalin parantaminen. hanke hankeryhmä Dublinin, Corkin, Rosslaren ja Waterfordin satamiin sekä Shannon- joen olevaan satamaan. suulla 1,7 3,4 0,1 3,3 4,0 wwmmm WmM: LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 74 LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 75 IRELAND Trans-European Road network Cohesion Fund i Rosslare LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 76 IRELAND Trans-European Rail network Cohesion Fund Rosslare LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 77 2. 3. 5 ERITTÄIN SYRJÄISET ALUEET Koheesiorahasto piti erityisen tärkeänä erittäin syrjäisiksi luokitelluilla koheesiomaiden alueilla toteutettavien hankkeiden rahoittamista. Espanjan osalta kyse on Kanariansaarista ja Portugalin osalta Madeiran saaresta ja Azoreista. Portugali haki koheesiorahaston tukea ainoastaan hankkeille, jotka toteutetaan Madeiralla, missä koheesiorahaston osalhstuminen hankkeiden rahoittamiseen on ollut merkittävää ja missä sen osalhstumisen merkitys kasvaa edelleenkin. Azoreilla toteutettavat hankkeet on rahoitettu muiden rahoitusvälineiden avulla. Koheesiorahasto on osallistunut erittäin aktiivisesti erityisesti ympäristöalan hankkeiden rahoittamiseen näillä alueilla. Liikennealan osalta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annettujen Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen 2 artiklan 2 kohdan g alakohtaan kirjattiin nimenomaisesti tavoite, joka koskee erittäin syrjäisten alueiden ja sijainniltaan keskeisten alueiden vähsten yhteyksien parantamista. Kanariansaaret • Ympäristö Kanariansaarten luonto on huomattavan monimuotoinen, ja siellä on erityisen omaleimaisia ja herkkiä luontotyyppejä sekä yli 600 putkilokasvilajia pienellä alueella, jolla asuu noin 1 500 000 ihmistä. Saarille saapuu lisäksi noin 10 miljoonaa matkailijaa vuosittain. Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen seurannaisvaikutukset ovat aiheuttaneet vahinkoa tietyille erittäin herkille luontotyypeille ja lajeille eri puolilla saaria. Kanariansaarten alueella on neljä kansallispuistoa: Los Tilesin kansallispuisto La Palman saarella, Lanzaroten saari (jotka on julistettu biosfaärialueeksi), Canalin luonnonsuojelualue sekä Garajonayn kansallispuisto, joka on julistettu kuuluvaksi maailman kulttuuriperintöön. Tämän vuoksi Kanariansaarilla on laadittu vuosille 1994-1999 ympäristösuunnitelma, jonka tarkoituksena on painopistealueiden ja toimintamahdollisuuksien määritteleminen. Suunnitelmaan sisältyvät maankäyttöä ja sen suunnittelemista, ympäristön laatua, luonnontilaisten ympäristöjen maankäyttöä sekä ympäristöön liittyvää kouluttamista ja tiedottamista käsittelevät ohjelmat sekä lainvoimanien tukiohjelma. Rahoitusvälineestä ja koheesiorahastosta on vuodesta 1993 lähtien myönnetty runsaasti rahoitusta tähän suunnitelmaan sisältyviä hankkeita varten. Tämä koskee ennen kaikkea veden toimittamista, jätehuoltoa, rannikoiden elvyttämistä sekä metsittämistä. 0 Veden toimittaminen - 96/11/61/004: Vesihuoltoon liittyvät työt: Kanariansaarten suolanpoistolaitokset. Tuen määrä: 27 266 911 ecua. Kyse on neljän hankkeen muodostamasta hankeryhmästä, johon kuuluu kolme hanketta merisuolan poistolaitteistojen rakentamiseksi ja laajentamiseksi Santa Cruzissa Teneriffalla ja Arrecifessä LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 78 saarella (Lanzarote m, kolmas linja ja Lanzarote III, neljäs linja). Neljäs hanke koskee pääsäiliön rakentamista Teneriffan sijaitsevan Santa Cruzin kaupungin vedensaannin varmistamiseksi. Hankkeen päätavoitteet ovat: 325 000 kuivuudesta ja sen seurauksista kärsivän ihmisen juomaveden saannin varmistaminen (30 000 kuutiometriä vuorokaudessa); 5 552 metrin pituisesta putkistosta, useista pumppuasemista, säihöistä ja lisälaitteistoista muodostuvan luotettavan vedenjakeluverkon rakentaminen; kaupunkien vesihuollon parantaminen; veden laadun parantaminen; asianomaisen väestönosan ja elämänlaadun parantaminen; käytettävissä olevan veden määrän hsääminen säästeliään vedenkulutuksen avulla sekä vesivarojen halhunoinnin ja hyödyntämisen parantaminen. terveysolojen - 94/11/61/014: Juomaveden tuotantolaitokset. * Teneriffa: Adeje-Arona. Tuen määrä 5 892 000 ecua. Hanke koskee merisuolan poistolaitoksen rakentamista Granadilla de Ahomaan. Suolanpoistolaitos toimii käänteiseen osmoosiin perustuvan menetelmän avulla. * GranCanana:. Las Palmas. Tuen määrä 6 982 926 ecua. Hankkeeseen sisältyy 250 000 kuutiometrin suuruisen säiliön rakentaminen suolanpoistoaseman läheisyyteen. Galda-Agaete. Tuen määrä 3 824 520 ecua. Hanke koskee kahden 1 500 kuutiometriä suolatonta vettä tuottavan tuotantolinjan rakentamista. Hankkeen päätavoitteet ovat: korkealaatuisen juomaveden toimittaminen 865 000 ihmiselle, vesihuollon ja alueen kestävän kasvun varmistavan perusrakenteen rakentaminen, veden laadun ja terveysolojen sekä asianomaisten väestönosien elämänlaadun parantaminen, pohjavesien suojeleminen vähentämällä niiden liikakäyttöä, kyseisten alueiden kestävän kehityksen edistäminen erityisesti matkailualalla sekä veden käytön helpottaminen säästötoimenpiteillä ja koordinoimalla vedenkulutusta. 0 Ranniknifjen kunnostaminen -96/11/61/015-017: Rannikoiden kunnostaminen vuonna 1996. * Monis-lcad de Los Vinosin ranta (Teneriffa). Tuen määrä: 2 316 748 ecua. * Los Pocillosin ja Matagorda-Tiasin rannat (Lanzarote). Tuen määrä: 5 854 024 ecua. * Merenrannan kunnostaminen El Frailen ja Las Arenasin välillä Buenavista del Nortessa (Teneriffa). Tuen määrä: 1 256 831 ecua. Kyse on kolmeen luokkaan jaotellusta 14:n hankkeen ryhmästä: - Rantojen kunnostaminen ja uudistaminen, kolmen peräkkäisen toimenpiteen sarja, jonka tarkoituksena on vähentää kasvihuoneilmiöstä ja sen aiheuttamasta meriveden korkeuden noususta sekä rnaininkien suunnan muuttumisesta johtuvaa rantojen eroosiokehitystä. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 79 - Rannikoiden kunnostaminen: kymmenen peräkkäisen toimenpiteen sarja, jonka tarkoituksena on elvyttää luonnon vahvuudet ja arvot lieventämällä ihmisistä merenrannalle aiheutuvaa painetta ja parantamalla ympäristön laatua. - Rannikkoalueiden ympäristön kunnostaminen: toimenpide ekologisesti ja maisemallisesti suojelemiseksi, ominaispiirteiden alkuperäisten luonnollisten alueiden merkittävien säilyttämiseksi ja elvyttämiseksi. 95/11/61/003: Rannikoiden kunnostaminen vuonna 1995 Las Canterasin ranta Las Pahnasissa Gran Canarialla. Tuen määrä: 10 472 946 ecua. Hankkeen päätavoitteet ovat: * 4 900 metrin pituisen ranta-alueen kunnostaminen jalankulkijoiden liikkumisen helpottamiseksi * rannan järkiperäisen käytön parantaminen rakentamalla 1 677 pysäköintipaikkaa ja 8 705 m kävelykatuja * 1 900 metrin pituisen rannan uudistaminen * rannalle johtavien kulkuteiden järjestely herkkien vyöhykkeiden suojelemiseksi * rannikkoympäristön parantaminen istuttamalla paikallisia kasveja. - 94/11/61/028: Hanke rannikon elvyttämiseksi. Charco de Los Clicos. Espanjan rannikon huonokuntoisten alueiden kunnostaminen. Tuen määrä: 460 438 ecua. Los Clicos-Yaizan lammen (Lanzarote) kunnostaminen. Hiekkatöyräiden ja laguunien kunnostamiseen tähtäävät toimenpiteet: hiekan tuominen 30 metrin pituiselle rannalle; särkkäalueen sulkeminen kivisellä aallonmurtajalla, jotta ranta ei jää veden alle; 55 metrin pituisen vedenalaisen padon rakentaminen särkkäalueelle ja aallonmurtajana toimivan, osittain veden alle jäävän padon rakentaminen. 0 Metsittäminen - 95/11/61/010-2: Metsittäminen ja eroosion torjunta. Tuen määrä: 4 213 000 ecua. Hanke muodostuu joukosta toimenpiteitä, jotka on toteutettava metsämaastossa kahden päälinjan mukaisesti: Ensimmäisen päälinjan tarkoituksena on hidastaa eroosiota ja aavikoitumista, jotka vaikuttavat suoraan Kanariansaarten hydrografisen altaan luontoon ja vahingoittavat kolmea saarten perusrikkauksista: kasvillisuutta, maaperää ja vettä. Tämän vuoksi on toteutettava erityistoimenpiteitä: LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 80 * biologisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta maaperän riittävän suojaamisen varmistamiseksi: => metsittäminen istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja => metsänhoitotoimien ja parantamiseksi, jotta ylläpidetään tällä tavoin maaperän suojelun ja kasvillisuuden etenemisen välistä tasapainoa toteuttaminen olemassa olevan kasvillisuuden säilyttämiseksi * perusrakenteisiin liittyviä korjaavia toimenpiteitä: yksittäiset pienet hydrotekniset työt, joiden tarkoituksena on vakauttaa maakerrokset ja virtojen uomat, jotta toistuvia tdvinusilmiöitä voidaan hallita. Toisen päälinjan tarkoituksena on uudistaa metsäpalojen vahingoittamat metsäalueet. Siinä vahvistetaan biologiset toimenpiteet, joilla pyritään edesauttamaan luonnoUista uudistumista ja luomaan suojaava kasvipeite: * metsittämis- ja uudistamistoimien voimistaminen * olemassa olevaan kasvillisuuteen kohdistuvien metsänhoitotoimenpiteiden tehostaminen metsäpalojen ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi * palolinjojen ja turvavyöhykkeiden tekeminen niille alueille, joissa metsäpalon vaara on suuri sekä alueille, joilla kasvillisuus on erityisen tiheää. - 93/11/61/012-023: esimerkiksi Kanariansaarten erittäin huonokuntoisilla alueilla toteutettava eroosion valvonta, jonka tarkoituksena on luonnon kiertokulun kannalta ensiarvoisen tärkeiden luonnonvarojen suojeleminen. Tuen määrä: 827 270 ecua. 0 Kansallispuistojen perustaminen Hankeryhmä, jonka päätavoitteet ovat: vastata kansallispuistojen käyttöä koskevaan yleisön kysyntään sekä minimoida suuren kävijämäärän kielteiset vaikutukset. Hankkeissa vahvistetaan palvelualueiden ja puistoihin vievien teiden perusrakenteisiin liittyvät erilaiset järjestelyt. 93/11/61/031-039: Caldera de Taburienten luonnonpuisto. Tuen määrä: 1 441 800 ecua. ecua. ecua. 514 Garajonayn Teiden 189 Timanfayan luonnonpuisto. Tuen määrä: 1 045 200 ecua. Tuen määrä: 1 Tuen määrä: luonnonpuisto. luonnonpuisto. 500 900 0 Jätteet - 95/11/61/042: Erityisjätteiden käsittelyn perusrakenteet 11 379 780 ecua. El Hierro, La Palma, La Gomera, Teneriffa, Gran Canaria, Fuerteventura ja Lanzarote. jätteiden keräyskeskusten perustaminen mahdolhstaa kaupungeista ja piemstä Lajiteltujen teollisuuslaitoksista peräisin olevien erityisjätteiden sekä myrkyUisten ja vaaralhsten jätteiden LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 81 erottelemisen tavanomaisista hävitettävistä kiinteistä yhdyslamtajätteistä. Lisäksi toimella mahdollistetaan sellaisten materiaalien kerääminen ja kierrätys, jotka tähän asti on poistettu muiden yhdyskuntajätteiden joukossa, sekä pienten luvattomien kaatopaikkojen sulkeminen. Jokaisessa keräyskeskuksessa on katettu suoja jääkaappien, akkujen ja muiden huonon sään vaikutuksilta suojattavien jätteiden varastointia varten, useita suuria kontteja (30 - 34 kuutiometriä) metalleja, puuta, paperia, pahvia ja rakennustyömailta tuotua maa-ainesta varten sekä pienempiä kontteja lasia, paristoja, öljyjä ja säilykepurkkeja varten. Tällä hankkeella aiotaan toteuttaa kolmenlaisia keräyskeskuksia, jotka ovat kooltaan ja rakenteeltaan erilaisia sen mukaan, kuinka paljon käyttäjiä niillä on. 0 Vedenpuhdistusasema - 94/11/61/015: Adeje-Aronan (Teneriffa) jätevesien puhdistusasemat. Tuen määrä: 13 780 563 ecua. syntyvien jätevesien Hankkeen tarkoituksena on ennen kaikkea parantaa jätevesien puhdistusverkkoa Adejen ja Aronan hyötyisi saastemäärän kunnissa 95 000 ihmistä) sekä mahdollistaa puhdistetun veden käyttäminen uudelleen. Käsitellyn jäteveden määrä on 11 680 000 kuutiometriä vuodessa. Käsittelyn jälkeen saastejäämien pitoisuudet ovat direktiivin 91/27 l/ETY mukaiset. Toteutettaviin töihin kuuluvat kokoojakaivojen ja painelaitteiden asentaminen, pumppuasemien rakentaminen, merenalaiseen viemäriin johtavan putken ja jätevesien puhdistusjärjestelmien asentaminen. vähentämiseksi (mistä 0 Ympäristön elvyttäminen -94/11/61/025 : Tutkan asentaminen Gran Canarialle. Ilmaston tarkkaileminen sekä ilmastonvaihteluiden ja niiden ympäristövaikutusten havaitseminen. Hankkeella pyritään kahteen tavoitteseen: * ilmastojärjestelmää koskevan tiedon kerääminen, käsitteleminen ja arkistoiminen * tietojen hyödyntäminen toteuttamalla tutkimuksia, jotka koskevat luonnonkatastrofien syynä olevia meteorologisia ilmiöitä, ilmaston vaihtelua ja ilmatonmuutoksia, ilmaston mallintamista sekä ihmisen toimintaan ja luonnonvaroihin kohdistuvia vaikutuksia * Liikenne - 93/11/65/031: Hierron lentokenttä. Hankkeessa on tarkoitus rakentaa uusi yhdystie, joka on samansuuntainen kuin lähinnä kiitoradan N:o 16 päätä sijaitsevan asematason yhteydessä jo olevat yhdystiet, sekä autojen pysäköintialue lentokentän sisääntuloalueeUe voimalaitoksen läheisyyteen. LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 82 Hankkeen tarkoituksena on ennen kaikkea Espanjan saarialueiden ja sijainniltaan keskeisten yhteisön alueiden vähsten lentoyhteyksien parantaminen. - 93/11/65/032: Pohjois-Teneriffan lentokenttä. Kyse on kiitoradoilla N:o 12 ja 20, odotusalueilla sekä nousuun käytettävällä kiitoradalla olevien osuuksien päällysteen korjaamisesta. Kiitoratojen betonipäällysteessä on murtumia noin 100 neliömetrin suuruisella alueella. Päällyste on siis poistettava ja korvattava uudella. Myös odotusalueilla olevien halkeilleiden osuuksien päällyste on jyrsittävä pois ja korjattava. Lisäksi nousuun käytettävän kiitoradan keskiosaan muodostuu noin 1 100 metrin pituisella osuudella lätäköltä kiitoradan liiallisen epätasaisuuden vuoksi. Halkeilleet osuudet on muotoiltava ja peitettävä ylimääräiseUä asfalttibetonikerroksella, joka ulottuu kiitoradan reunoille asti. Hankkeen päätavoitteet ovat: kiitoradan parantammen turvalhsuuden lisäämiseksi lentokoneiden nousujen ja laskujen sekä maassa tapahtuvien järjestelyjen aikana. - 96/11/65/001: Tie: G. C. - Olla de La Plata. Tuen määrä: 15 535 089 ecua. Hankkeella pyritään ennen kaikkea luomaan liikennöintiväylä, jolla ratkaistaan saaren vilkkainimin liikennöidyn tien, CG-l:n, liikenneongelma, siten että Lajan rannan hyödyntäminen ja Las Palmasin eteläisen kaupunginosan kemttyminen otetaan huomioon. CG-In laajennus muodostuu kahdesta kolmikaistaisesta ajoradasta, joiden kunkin leveys on 3,5 metriä, sekä ajoratojen välissä olevista yhden metrin levyisistä pientareista ja uUcoreunoilla olevista 2,5 metrin levyisistä pientareista. Tieosuus on pituudeltaan 4 metriä. Hankkeen toissijaisia tavoitteita ovat: liikenteen sujuvuuden lisääminen, autoliikenteeseen ja jalankuUaiun liittyvien vaarojen vähentäminen, näkymien esteettinen parantaminen kaupunkiin saavuttaessa sekä alueen kaupunkisuunnittelua ohjaavan yleisen järjestelmän määritteleminen. Madeira Madeiran vesihuoltoa koskeva hanke on jo hyväksytty, minkä lisäksi kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat aloittaneet koheesiorahaston kanssa perusteelliset keskustelut muista mahdollisista tukitoimista. Liikennealalla keskusteluja on käyty erityisesti kiitoradan pidentämisestä Funchalin lentokentällä mereen tehtävien rakenteiden avulla (tähän on jo myönnetty rahoitusta REGIS-ohjelmasta), ja ympäristöalalla koheesiorahasto voisi tukea uuteen yhdyskuntajätteiden polttolaitokseen perustuvan jätteiden käsittelyjärjestelmän järkiperäistämistä koskevaa yleishanketta. • Ympäristö 0 Veden toirmttaminen LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 83 - 94/10/61/014 - Joukko Madeiran tärkeimpien juomavesilähteiden yhdistämistä koskevien hankkeiden vaiheita. Tuen määrä: 18 215 502 ecua. Hankkeeseen sisältyy etenkin pumppuasemien ja vedenkäsittelylaitosten rakentaminen sekä toisiinsa yhdistävien putkien asennukset vesivarojen aiempaa kokonaisjärjestelmän osat tehokkaamman hallinnoinnin mahdollistamiseksi. HankkeeUa on myönteisiä yrmpänstövaikutuksia, koska se mahdolhstaa liian vähäisessä määrin hyödynnettyjen vesivarojen käyttöön ottamisen ja veden aiempaa paremman hallinnoinnin. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 84 24 RAHASTON TUTKIMUSTA JA TEKNISIÄ TUKITOIMENPITEITÄ KOSKEVA TOIMINTA 2. 4. 1 YLEISTÄ Hallinnon moitteettoman hoidon varmistamiseksi ja myönnettyjen tukien tehokkuuden lisäämiseksi koheesiorahaston johto pyysi useita asiantuntijoita ja konsultteja osallistumaan rahaston toimintaan siihen kuuluvilla aloilla. Konsulttien merkitys koheesiorahaston eri toiminta-aloilla yhteisrahoitettavaksi esitettyjen hankkeiden arvioimisessa, tutkimisessa ja seurannassa on erittäin suuri. Asiantuntijat täydentävät komission teknistä asiantuntemusta eri aiheisiin liittyvällä käytännöllisenä ja ajankohtaisella tiedolla auttaen sitä tällä tavoin täyttämään tehtävänsä parhaalla mahdollisella tavalla. erityisesti Lisäksi arvioimista koskeva yhteistyö Euroopan uivestointipankin kanssa jatkui vuonna 1996 aikaisempien vuosien tapaan. Investointipankin tehtävää käsitellään tarkemmin tämän kertomuksen kohdassa 4. 8. suurimpien hankkeiden Koheesiorahaston rahoitettavien hankkeiden valitsemiseksi tehtiin lisäksi useita tutkimuksia. Veden riittävyyttä Espanjan ja Portugalin rajalla olevassa Guadiana-joessa ja sen jokisuulahdessa koskevat tutkimukset aloitettiin tehtäessä päätöstä koheesiorahaston rahoituksen mahdollisesta myöntämisestä jokeen rakennettavalle padolle. Lisäksi tehtiin muun muassa Kreikan saarten (Mykouoksen, Eginen ja Tinoksen) jäteongelman ratkaisemiseksi rakennettavaa termolyysilaitosta koskeva toteutettavuustutkunus, useita multimodaalisia tavaroiderikuljetuskeskuksia Kreikassa koskeva toteutettavuus- ja sijoittamistutkimus sekä yhteensovitettuja ympäristöalan toimia kreikkalaisella Santorinin saarella koskeva toteutettavuustutkimus. London School of Economicsin tekemä tutkimus koheesiorahaston toiminnan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista alueellisella tasolla valmistui vuoden 1996 aikana, ja sen perusteella luotiin kolme mallia, joita sovellettiin koeluontoisesti. Koheesiorahaston tukemien investointien vaikutukset paikallistason saatujen kokemusten mukaan mielenkimtoisia Näiden myönteisten tulosten ansiosta koheesiorahasto sopi London School of Economicsin kanssa yhteistyöstä kehitettyjen mallien soveltamiseksi aiempaa jäijestelmällisernrrun käynnissä oleviin ja tulevaisuudessa rahoitettaviin hankkeisiin. talouselämään ovat malleista 2. 4. 2 KOMISSION ALOITTEESTA Tarjouskilpailut Vuoden 1996 aikana koheesiorahasto käynnisti useita tekniseen tutkimukseen ja tukeen liittyviä tarjouskilpailuja. Tarjouspyyntöjen tekemisessä sekä hankintojen myöntämisessä noudatetaan juUdsista hankinnoista annettuja voimassa olevia määräyksiä. Valitut konsultit ovat eri jäsenvaltioista, ja suurin osa heistä on lähtöisin muualta kuin koheesiomaista. Tekniseen tukeen ja tutkimukseen osoitettujen määrärahojen osuus kokonaistalousarviosta kasvoi komission aloitteesta vuoteen 1995 verrattuna, mutta osuus on aina oUut melko pieni. Tähän tarkoitukseen osoitettujen määrärahojen määrä oli 2,2 miljoonaa ecua eh alle 0,1 prosenttia koheesiorahaston tekemien maksusitoumusten kokonaismäärästä. LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 85 Koska useat ulkopuolisten konsulttien kanssa tehdyt sopimukset päättyivät vuonna 1996, koheesiorahaston johto päätti laatia kaksi huomattavaa pyyntöä, jotka koskivat useita tekniseen tukeen liittyviä puitesopimuksia ja jotka julkaistiin Euroopan yhteisöjen viralhsessa lehdessä. Toinen näistä kolmivuotisista yleisluonteisista puitesopimuksista kattaa ympäristöalan ja toinen liikenteen perusrakenteet. Valituiksi tulleet konsultit kuuluvat Euroopan konsulttien parhaimmistoon. Heidän pätevyytensä ja itsenäisyytensä takaavat sen että jokainen konsulttien hoidettavaksi aikanaan annettavat tutkimus-, tarkastus- tai arviointitehtävät suoritetaan korkealaatuisesti. Valittujen toimenpiteiden laii Komissio rahoitti kolmenlaisia toimenpiteitä: * yleisluontoiset tutkimukset: tässä yhteydessä voidaan mainita esimerkiksi Iberian niemimaan hydrologista tilannetta koskevasta analyysistä tehdyn tutkimuksen päätelmät. Tutkimus mahdollisti Espanjan ja Portugalin juomavesihuoltoon liittyvien hankkeiden arvioimisessa käytettävän viitekehyksen määrittelemisen. Koheesiorahastosta rahoitettiin myös Guadianan altaan veden riittävyyttä koskeva tutkimus, jonka tarkoituksena on määritellä siellä valmisteilla olevien suurhankkeiden toteuttamisen välttämättömät edellytykset juomavesihuollon alalla. Koheesiorahastosta rahoitettiin lisäksi saastuttaja maksaa -periaatteen noudattamista koskeva tutkimus, jota käsitellään jäljempänä yksityiskohtaisemmin. * koheesiorahastolle esitettyjen, satamiin, jätehuoltoon, vesihuollon järjestelmiin ja eroosion valvontatoimiin liittyvien yksittäisten hankkeiden taloudelliset ja tekniset analyysit. * koheesiorahastossa jo hyväksyttyjen hankkeiden tekniset tarkastukset sen varmistamiseksi, että hankkeiden toteuttamisen yksityiskohdat vastaavat asetettuja tavoitteita. Tutkimus saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamisesta joita -periaatteen tutkimuksen saastuttaja maksaa Vuoden 1996 kuluessa ECOTEC Research and Consulting aloitti koheesiorahaston toimeksiannosta niillä ympäristöaloilla, joiUa koheesiorahasto pääasiassa toimii eli veden toimittamisen, jätevesien hallinnoinnin ja kiinteiden yhdyskuntajätteiden poistamisen aloilla. Tutkimuksessa luodaan perusta saastuttaja maksaa menetelmille, -periaatteen soveltamisen arvioinnissa. Lisäksi siinä käsitellään eri loppukäyttäjille tarjottavien ja kustannusten kattamista. Tutkimuksessa arvioidaan myös palveluiden kustannuksia kustannusten taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia. Tutkimuksessa paneuduttiin ensisijaisesti koheesiomaiden tilanteeseen, mutta siinä vertailtiin myös muualla Euroopan unionissa (erityisesti Tanskassa, Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kiiningaskunnassa) saatuja kokemuksia. suuremmasta kattamisesta tariffien määrittämisessä aiheutuvia mahdollisia soveltamisesta käytetään aiempaa ja Tutkimusta käsittelevä loppukertomus, joka jätettiin koheesiorahastoUe joulukuussa 1996, sisältää kutakin koheesiomaata koskevan luonnehdinnan, ja siinä selvitetään ympäristöön liittyvien palveluiden kustannusten kattamisen oikeudellinen ja hallinnollinen tausta sekä eri alueisiin liittyvien esimerkkitapausten luonnehdinnat. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 86 2. 4. 3 JÄSENVALTIOIDEN PYYNNÖSTÄ Espanjan viranomaiset jättivät heinäkuussa 1996 koheesiorahastoUe tukihakemuksen, joka koski Kastilian moottoritien Salamancan ja Fuentes de Ofioron väliseen tieosuuteen liittyvän teknisen toteutettavuustutkimuksen ja suunnittelutöiden rahoittamista. Tieosuus on noin 103,5 kilometrin pituinen. Se yhdistää Salamancan Espanjan ja Portugalin rajaan Fuentes de Ofioron kohdalla ja kuuluu Lissabonin ja Valladohdin väliseen hikennöintiväylään, joka puolestaan on eräs tärkeimmistä neuvoston Essenin kokouksessa joulukuussa 1994 hyväksytyistä Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvistä hankkeista. Hanke muodostaa merkittävän yhteyden Portugalin, Espanjan ja muun Euroopan unionin alueen vähUe. Koska väylän rakentaminen on ensisijainen hanke, koheesiorahasto rahoittaa nämä tekniset tutkimukset poikkeukselhsesti kokonaisuudessaan. Hanke hyväksyttäneen muodollisesti vuoden 1997 alussa, ja siUe myönnettävä kokonaistuki on 4,9 miljoonaa ecua. 2. 5 MAKSUT MAKSUT JÄSENVALTIOITTAIN: VUONNA 1996 SUORITETUT ; Shmtffo XvrtriMt Vlättftteml ecua Yfat&fifi % Espanja Kreikka Irlanti 202 849 266 821 347 508 87 860630 1112057404 59,4 50 332 579 157 967 181 36 452 527 244 752 287 13,07 38 388 872 134 769 559 15 961 805 189 120 236 10,1 Portugali 83 925 480 219 500 435 21469 762 324 895 677 17,36 Tekninen tuki rmmnsl - 37549* 197 13*JS84«*3 141744724 1 156 625 0,02 iznmtM 100 Kuten maksutaulukosta käy ilmi, maksutyypin mukainen jako osoittaa maksettujen ennakkojen varsin korkeaa prosenttiosuutta (18,64 prosenttia). Tällä pyritään siihen, että osa koheesiorahaston tuesta voidaan asettaa käytettäväksi välittömästi, jotta tarvittaville tutkimuksiUe ja töiden käynnistymiselle voidaan heti antaa tarvittavat varat. 2. 6 LOPPUUN SAATETUT HANKKEET Kaikista koheesion rahoitusvälineestä tai koheesiorahastosta yhteisrahoitetuista hankkeista tehdään jälkiarviointi. Vuoden 1996 lopussa päätetyt hankkeet: • ESPANJA LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 87 0 YMPÄRISTÖ Hanke N:o 93. 11. 61. 012-023: Päätös N:oC(93)3814 lopullinen, 16. 12. 1993 Eroosion valvonta ja kasvipeitteen uudistaminen. Toteutetut työt: metsittäminen heikon kasviUisuuden alueilla, aUaiperäisen luonnolhsen puuston laadullinen parantaminen ja puuston määrän lisääminen, vuolasvirtaisten jokien sääntely kahdessatoista hydrografisessa altaassa. Myönnetty tuki: 50 882 418 ecua HunkpN-nQvn fiindi Päätös N:o C(93)2797/2,6. 10. 1993 LINDE (ensimmäinen vaihe). Tutkimus, joka koski sellaisten jokiosuuksien tunnistamista, analysointia ja luokittelua, jotka olisi liitettävä julkisiin vesivaroihin. Myönnetty tuki: 1 071 960 ecua Hanke N:o 93. 11. 61. 042-050 Päätös N:o C(94)2683/lopullinen, 13. 10. 1994 Jokien uomien, töyräiden ja rantojen kunnostustyöt yhdeksässä hydrografisessa altaassa. Töiden tarkoituksena oh ennen kaikkea töyräiden ja rantojen vakauttaminen ja vahvistaminen, virralle pääsyn varmistaminen sekä huonokuntoisten alueiden kunnostus ja vesivoimaloiden kunnostaminen yhdeksässä hydrografisessa altaassa. Myönnetty tuki: 10 878 674 ecua Hanke N:o 93. 11. 61. 052-053. 055. 057-059 Päätös N:oC(94)3014, 16. 11. 1994 Espanjan rantojen parannustyöt. Kuuden vakavasta eroosiosta kärsivän rannan uudistamistyöt toteutetaan tuomalla hiekkaa ja rakentamalla aallonmurtajina toimivat padot. Myönnetty tuki: 23 643 186 ecua LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 88 Hanke N :o 93. 11. 61. 056 Päätös No C(94)3094/lopulhnen, 18. 11. 1994 Orillamarissa merenrannassa olevan kävelykadun kunnostaminen - Hérculesin tornin ympäristö -Corufia. tarkoituksena on Hérculesin tornin ympäristön ja San Amaron poukaman Töiden kunnostammen, johon liittyy 46 hehtaarin suuruisen viheralueen luonnolhsen ympäristön parantamisen mahdolhstamiseksi, sekä kävelykadun laajentaminen ja arkeologisen puiston rjeiustaminen. luominen Myönnetty tuki: 3 616 599 ecua Hanky Nm 93. 11. 61. 063: Päätös N:o C(93)3979/4, 16. 12. 1993 Picadasin patoaltaan veden johtaminen Valdemayorin patoaltaaseen Madridin vesihuoltoa varten. Hanke toteutettiin Madridin kaupungin asukkaiden vedensaannin takaamiseksi sekä 100 miljoonan kuutiometrin vesitoimitusten varmistamiseksi vuosittain 32,5 kilometriä pitkän putkiston kautta. Myönnetty tuki: 44 096 571 ecua H«nkP Nm 93 11. 61. 064-068. 076: Päätös N:o C(93)3979/5, 16. 12. 1993 Vesivarojen hallinnoinnm parantaminen neljässä itsenäisessä yhteisössä. Madridin, Andalusian, Kastilian ja Navarran itsenäisten yhteisöjen vedenjakelujärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi toteutetut työt, joihin kuuluvat putkistot, säiliöiden yhdistäminen, kairaus sekä toimitettavan veden käsittelylaitos. Myönnetty tuki: 26 233 568 ecua H»nta» Nm 93,11. 61. 071. 074: Päätös N. o C(94)3284, 30. 11. 1994 Putkistot Mirafloresissa Sevillassa ja Nalon-joen osien suojeleminen Asturiassa. a) Miraflores-jokeen liittyvät 3 295 metriä pitkää putkistoa koskevat työt sekä joen uoman kmmostaminen 300 metrin matkalta tukemalla joen alkulähdettä kivi- ja betonilohkarein. b) Nalon-joen uoman moppaaminen ja sen töyräiden suojeleminen kivistä ja betoniseinämistä koostuvalla padoUa. LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 89 c) 562 metrin pituisen tieosuuden muuttaminen ja kävelysillan rakentaminen jalankuUujoita varten. Myönnetty tuki: 2 119 550 ecua Hanke N:o 93. 11. 61. 079-080: Päätös N:oC(93)3979/6,16. 12. 1993 Veden toimittaminen Sevillassa. toteutettiin Sevillan vesivarojen hsäämiseksi yhdistämällä Viar-joki Sevillan liittämiseksi Pintadon patoaltaaseen sekä vesijohtojärjestelmän Hanke vesijohtojärjestelmään pumppuasemien ja putkistojen avulla. Myönnetty tuki: 15 433 800 ecua Hanke N:o 95. 11. 61. 043-7 a: Päätös N:o C(96)586, 4. 3. 1996. Kehittyneen kierrätyskeskuksen rakentaminen Baskimaahan. Kierrätyskeskus muodostuu kolmesta yksiköstä, jotka vastaavat jäteöljyjen, liuottimien ja laboratoriosta porausnesteiden jätehuollosta, sekä Baskimaan itsenäisessä yhteisössä. jäteöljyjen analyysejä suorittavasta Myönnetty tuki: 3 716 048 ecua Tutkimukset 94. 11. 61. 007; Päätös N:o C(94)2127, 27. 7. 1994 Rannikoita ja jokia koskevien hankeryhmien strategisten kehysten valmisteluun liittyvää teknistä tukea käsittelevä valmisteleva tutkimus. Myönnetty tuki: 39 658 ecua 94. 11. 61. 008: Päätös N:o C(94)2686/lopullinen, 13. 10. 1994 Joukko valmistelevia tutkimuksia, jotka koskivat tukea saaneiden ympäristöhankkeiden arvioimiseen ja kustannus-hyötyanalyysiin liittyvää teknistä tukea. LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 90 Myönnetty tuki: 363 497 ecua 94. 11. 61. 009: Päätös N:o C(94)2678/lopullinen, 13. 10. 1994 Valmisteleva tutkimus koheesiorahastosta tukea saavien hankkeiden makrotaloudeUisen arvioinnin tekemiseksi tarvittavasta teknisestä tuesta. Myönnetty tuki: 30 000 ecua 0 LIIKENNE Hanke N:o 93/11/65/001: Päätös N:o (93) 2799/1,6. 10. 1993 Madridin jaValencian moottoritie (ensimmäinen vaihe) Valencian Levanten moottoritiehen - ja siis myös Madridiin - yhdistävää suuria liikennemääriä silmällä pitäen suunniteltua moottoritietä koskeva tekninen toteutettavuustutkimus ja suunnittelutyöt. Maksettu tuki: 4 960 494 ecua Hanke N:o 93/11/65/002: Päätös N:o C(93) 2799/2, 6. 10. 1993 Rias Bajasin moottoritie (ensimmäinen vaihe). Suuria liikennemääriä silmällä pitäen suunniteltua, Galician ja Pohjois-Portugalin Euroopan laajuisiin verkkoihin yhdistävää moottoritietä koskeva tekninen toteutettavuustutkimus ja suunnittelutyöt. Maksettu tuki: 19 920 769 ecua Hanke N:o 93/11/65/003: Päätös N:o C(93) 2799/3, 6. 10. 1993 Bailénin ja Granadan välinen moottoritie (erisimmäinen vaihe). Andalusian itäosien ja Madridin-Sevillan käytävän välisiä liikenneyhteyksiä Badenin ja Granadan tekninen toteutettavuustutkimus ja suunnittelutyöt. parantavan moottoritien rakentamista koskeva välillä LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 91 Maksettu tuki: 6 731 372 ecua Hflnkf Nm 93/11/65/006: Päätös N:oC(93) 3746, 13. 12. 1993 N340, Adran ohitustie. Malagan ja Almerian välillä N340-tiellä olevan, Adran ohikuUcutiehen kuuluvan 10,02 kilometrin pituisen tieosuuden muuttaminen kaksikaistaiseksi. Maksettu tuki: 11 086 953 ecua Hanke N:o 93/11/65/011: Päätös N:o C(93) 2378/2, 2. 9. 1993 M40, Madridin kehätie - pohjoinen kokoojakatu, tieosuus N:o 3. Uusi 7,715 kilometrin pituinen tieosuus Madridin kehätieUä (M40), mukaan lukien 49 teknistä yksityiskohtaa ja kahdeksan alikuUaitien rakentaminen. Maksettu tuki: 63 045 000 ecua Hanke N:o 93/11/65/012: Päätös N:oC(93) 3258/1, 15. 11. 1993 Valladolidin kehätie, itäinen osa. Valladolidin ja Toledon yhdistävän, noin seitsemän kilometrin pituisen uuden tieosuuden rakentaminen Valladolidin kehätiehen pohjoisen kehätien ja N-601-tien välhle. Maksettu tuki: 22 041 228 ecua H«A»Nm93/11/6S/013- Päätös N:oC(93) 3258/2, 15. 11. 1993 Tie Santiago de Compostelaan. Uusi, noin 1,9 kilometrin pituinen kaksikaistainen tie, joka vähentää Santiagon kautta kulkevaa, Pohjois-Galiciasta ja Orensen maakunnasta tulevaa liikennettä. Maksettu tuki: 6 165 706 ecua H«nl«> Nm 93/11/65/014: Päätös No C(94) 1179, 17. 5. 94 LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 92 Larderon ohikulkutie. Noin 4,62 kilometrin pituisen Larderon ohitustien rakentaminen N119-tieUe Medinacelista Pamplonaan ja San Sebastianiin. Myönnetty tuki: 6 842 028 ecua Hanke N:o 93/11/65/018: Päätös N:o C(93) 2799/5, 6. 10. 1993 Trinidadin ja Montgatin välinen moottoritie. Hanke muodostuu 4,4 kilometrin pituisesta Comerian ja Montgatin välillä olevasta tieosuudesta. Se kuuluu Barcelonan toiseen kehätiehen, ja sen avulla kehitetään Barcelonan ja Montgatin välisen moottoritien toista osuutta. Maksettu tuki: 31 605 733 ecua Hanke N:o 93/11/65/020: Päätös N:o C(93) 2244/3, 29/7/93 Madridin ja Sevillan välillä liikennöivä suumopeusjuna: Majarabiquen eritasoliittymä. Raideleveyden vaihto Majarabiquessa (Sevillassa), mukaan luettuna yhteydet Huelvan ja Cadizin linjoihin, jotta kansainvälistä raideleveyttä käyttävä liikkuva kalusto voi vaihtaa Espanjan rautateiden (Renfen) käyttämään raideleveyteen ja jatkaa mainittuihin kaupunkeihin. Maksettu tuki: 3 152 353 ecua Himkf Nm 93/11/65/022; Päätös N:o C(93) 2244/5, 29. 7. 1993 Madridin ja Barcelonan välinen suumopeusjuna (ensimmäinen vaihe). Ehdotetun Madridin ja Barcelonan välisen suumopeusjunaradan Zaragozan ja Léridan sekä Calatayudin ja Riclan välisiä osuuksia koskevat tekniset tutkimukset. Maksettu tuki: 7 696 017 ecua Hflnk»Nm 93/11/65/023: Päätös N:o C(93) 3258/4, 15. 11. 1993 N632-tie: Las Duenasin ja Novellanan välisen tieosuuden kaksikertaistaminen. LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 93 6,389 kilometrin pituisen tieosuuden rakentaminen vaihtoehtoisen reitin tarjoamiseksi N632- tieUe kilOTnetripisteiden 124,7 ja 133,6 välillä. Maksettu tuki 16 531 743 ecua H«nU Nm 93/11/6S/Q25. Päätös N:o C(93) 3592/2 Valencian ja Tarragonan välinen rautatie. Nykyisen ratapohjan leventäminen kahden vierekkäisen rataosuuden rakentamiseksi sekä rakenteeUisen nopeuden nostamiseksi 200/220 kilometriin tunnissa 37 kilometrin pituisella rataosuudella Alcanarin ja Camarlesin välillä. Maksettu tuki: 24 387 730 ecua Hanke N:o 93/11/65/031: Päätös N:oC(93) 3592/4, 10. 12. 1993 Hienon lentokenttä. AsematasoUe ja autojen pysäköintialueelle pääsyn mahdollistavan uuden tieyhteyden rakentaminen Hierron lentokentällä (Kanariansaaret). Maksettu tuki: 363 796 ecua Hf tnlrt Nm 9 3 / 1 1 / ^ / 0 3 2» Päätös N:oC(93) 3592/5, 10. 12. 1993 Pohjois-Teneriffan lentokenttä. Lentokoneille tarkoitettujen paikkojen 12 ja 20 päällysteen korjaaminen sekä kiitoradan ja odotusalueiden korjaaminen Pohjois-Teneriffan lentokentällä (Kanariansaaret). Maksettu tuki: 323 977 ecua H ^ kf Nm 93/11/65/033-034: Päätös N:oC(93) 3592/6,10. 12. 1993 Palma de Mallorcan lentokenttä. Asematason laajentaminen ja taksien käyttämän tien alta kulkevan väylän rakentaminen suunniteUuUe teollisuusalueelle pääsyn mahdollistamiseksi. Maksettu tuki: 4 300 489 ecua LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 94 Hanke N:o 93/11/65/009: Päätös N:o C(93)3680, 14. 12. 1993 Madridin ja Valencian välinen moottoritie (Requenan ja Chivan välinen osuus). CNlll-moottoritien kunnostaminen Requenan ja Chivan vähllä yhteensä 29,3 kilometrin pituiselta matkalta. Maksettu tuki: 83 783 968 ecua Hanke N:o 93/11/65/017: Päätös N:o C(93) 2770, 8. 101993 M40, Madrid kehätie - pohjoinen kokoojakatu, tieosuus 2. Uusi 7,1 kilometrin pituinen tieosuus Madrid kehätien (M40) pohjoisosaan NVl:n ja Via Borde de Hortaleza välille. Maksettu tuki: 79 169 761 ecua Hanke N:o 94/11/65/011: Päätös N:o C(94) 3757/8, 21. 12. 1994 Liikennöintiväylä N-632, Novellanan ja Cadavedon välinen tieosuus. 12,8 kilometrin pituisen tieosuuden rakentaminen N-632-liikennöintiväylän vaihtoehdoksi Novellanan ja Cadavedon vähllä. Maksettu tuki: 28 343 275 ecua Hanke N:o 94/11/65/004: Päätös N:o C(94) 3757/3, 21. 12. 1994 Léridan ohitustie. Madridista Barcelona kautta Ranskaan johtavan Léridan ohitustien rakentaminen Nil- liikennöintiväylän yhteyteen. Maksettu tuki: 80 341 241 ecua Hunk* Nm 95/11/65/009: Päätös N:o C(95) 3647, 12. 1. 1996 Moottoritieyhteys Guipuzcoasta Navarraan. LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 95 Guipuzcoan ja Navarran yhdistävän uuden A-15-moottoritien rakentaminen mukaan lukien tieosuuksiin II a) ja II b) Uittyvät työt sekä tunnelien varusteet Guipuzcoan tieosuudella (San Lorenzo ja Belabieta). Maksettu tuki: 8 452 365 ecua • PORTUGALI 0 YMPÄRISTÖ Hanke N :o 93/10/61/001: Päätös N:o C(93)3287/4, 22. 11. 93 Päätös N:o C(96)339,9. 2. 96 Lissabonin vedenjakeluverkko. Lissabonin vedenjakeluverkon laajentaminen 15 kilometrin matkalta kaupungin laajenemisen vuoksi. Putkien, liittymien ja verkon osien korvaaminen ja kunnostaminen 50 kilometrin matkalla. Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 7 817 600 ecua 7 817 600 ecua Hanke N:o 93/10/61/011: Päätös N:o C(93)3287/5, 22. 11. 93 Lentokentän vesijohdon kunnostaminen Vila Franca de Xirassa. Hankkeeseen liittyy useita eri puoliUa Vila Franca de Xiran lentokentän vesijohtoverkkoa toteutettavia töitä, kuten Trancäo-joen yUtyspaikan kunnostaminen, Born Retiron, Säo Joao dos Montesin ja Bairro da Matan rinteiden vakauttaminen sekä vesijohtoverkon kunnostaminen Alhandran tunnelin alueella. Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 1 029 350 ecua 933 257 ecua Hanke N:o 93/10/61/012: Päätös N:o C(93)3287/6, 22. 11. 93 Castelo de Boden vesijohtoverkon kapasiteetin lisääminen LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 96 Hanke koskee ensimmäistä vaihetta Castelo de Boden vesijohtoverkon väliosuuden kapasiteetin hsäämiseksi. Ensimmäiseen vaiheeseen sisältyy kolmen osuuden kaksikeitaistarninen yhteensä 9,2 kilometrin matkalta. Lisäksi ensimmäiseen vaiheeseen sisältyy sellaisten teknisten tutkimusten ja hankkeiden tekeminen, joiden avulla hanke saadaan kokonaisuudessaan toteutettua. Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 10 471 151 ecua 9 663 772 ecua Hanke N:o 93/10/61/017: Päätös N:o C(93)3347/4, 7. 12. 93 Suur-Porton kiinteiden jätteiden käsittelyjärjestelmä: tarjousten arvioimista koskeva tutkimus. tarjouskilpailun johdosta esitettyjen Suur-Porton kiinteiden kansainvälinen tarjouskilpailu, ja mainittu tutkimus muodostaa tulevaa voittajaa koskevan valintamenettelyn valmisteluvaiheen. jätteiden käsittelyaseman rakentamisesta järjestettiin julkinen tarjouskilpailun Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 0 LIIKENNE 272 000 ecua 234 709 ecua Hflnkf Nm 93/10/65/003? Päätös N:o C(93)2931/1, 21. 10. 93 Päätös N:o C(95)2918,24. 11. 95 Pääväylä 3, Figueira da Fozin ja Santa Eulälian välinen tieosuus. Pääväylään 3 kuuluvan 12,3 kilometrin pituisen tieosuuden rakentaminen. Tieosuudella on 11 teknistä yksityiskohtaa (yksi maasilta, viisi ylikulkutietä ja viisi alikulkutietä). Myönnetty tuki: Maksettu tuki : 13 127 400 ecua 12 282 965 ecua Hanke N:o 93/10/65/004: Päätös N:o C(93)2931/2, 21. 10. 93 Päätös N:oC(95)2918, 24. 11. 95 LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 97 Pääväylä 6, Alcanenan ja Atalaian välinen tieosuus. Pääväylään 6 kuuluvan 17,5 kUometrin pituisen tieosuuden rakentaminen. Tieosuudella on 31 teknistä yksityiskohtaa (kaksi siltaa, yksi maasilta, 25 ylikulkutietä ja kolme alikulkutietä). Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 23 821 250 ecua 23 821 250 ecua Hanke N:o 93/10/65/005: Päätös N:o C(93)3287/l, 22. 11. 93 A2, Palmelan ja Maratecan välinen tieosuus. Lissabomn ja Algarven vähseen A2-moottoritiehen kuuluvan 19,3 kilometrin pituisen moottoritieosuuden rakentaminen. Tieosuudella on 34 teknistä yksityiskohtaa (yksi maasilta, 14 ylikulkutietä ja 14 alikulkutietä). Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 13 217 500 ecua 12 217 500 ecua Hfnky Nm 93/10/65/008: Päätös N:o C(93)2245/5, 29. 07. 93 Päätös N:oC(94)3726/l, 21. 12. 94 Päätös N:o C(95)2918, 24. 11. 95 AI, Alvercan ja Vila Franca de Xiran välinen tieosuus. 9,1 kilometrin pituisen pohjoiseen moottoritiehen kuuluvan tieosuuden leventäminen Alverezin ja Vila Franca de Xiran välihä (2x2 kaistasta 2x3 kaistaan). Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 32 327 800 ecua 32 327 800 ecua H„nkP Nm 93/10/65/009; Päätös N:o C(93)2245/6, 29. 07. 93 Päätös N:o C(94)3726/l, 21. 12. 94 Päätös N. o C(95)2918, 24. 11. 95 AI, Vila Franca de Xiran ja Carregadon välinen tieosuus. LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 98 6,2 kilometrin pituisen pohjoiseen moottoritiehen kuuluvan tieosuuden leventäminen Vila Franca de Xiran ja Corregadon välillä (2x2 kaistasta 2x3 kaistaan). Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 6 296 800 ecua 6 296 800 ecua Hanke N:o 93/10/65/012: Päätös N:o C(93)3813, 16. 12. 93 Sinesin sataman itäinen tieyhteys sekä yhdistäminen länsiosan ternunaaleihin. Sataman itäosan terminaalit kansalliseen verkkoon yhdistävän tien rakentaminen ja tieyhteys länsiosan teiminaaleihin mukaan lukien tähän liittyvät maisemalliset järjestelyt. Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 1 998 096 ecua 1 998 096 ecua H«nky Nm 93/10/65/01* p a^ N:o C(93)3287/3, 22. 11. 93 Päätös N:oC(94)3073/2,18. 11. 94 Vaarallisiin materiaaleihin liittyvien onnettomuuksien ehkäisyjärjestelmä - Sines. Sinesin satamassa tapahtuvien vaarallisia materiaaleja koskevien toimenpiteiden valvontaan sekä nimin liittyvien onnettomuuksien ehkäisyyn tarkoitettujen järjestelmien ja laitteistojen nykyaikaistaminen ja asentaminen. Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 2 095 672 ecua 2 095 672 ecua Hank* Nm 93/10/65/026: Päätös N:o C(94)952/2, 28. 04. 94 Päätös N:o C(95)2918, 24. 11. 95 Rautatieyhteys Sinesin sataman yleiseen lastausteiminaaliin. Rautatien pidentäminen multimodaaliterrninaahsta yleiseen lastausterminaaliin, järjestelytilan ja katetun varaston sisältävän lisäalueen rakentaminen lastausterminaaliin sekä Lo-Lc-tenninaalin ja Ro-RcHtenninaalin laitteistojen hankkiminen. Myönnetty tuki: 3 169 227 ecua LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 99 Maksettu tuki: 3 169 227 ecua HflnkfNm93/10/<tt/03Q. Päätös N:o C(94)952/3, 28. 04. 94 Päätös N:oC(95)2918, 24. 11. 95 Sinesin sataman muhimodaahterminaalin laajentamiseen Uittyvät tutkimukset ja hankkeet sataman TaloudeUinen arviointi multimodaalitenrriraalin laajentamiseen liittyvät tekniset hankkeet. Laajentamiseen sisältyy laiturin pidentäminen laituripaikkojen lisäämiseksi yhdellä. rahoitusta koskeva arviointi sekä Sinesin ja Myönnetty tuki: Maksettu tuki: 152 639 ecua 152 639 ecua H f n U Nn 94/10/^/003» Päätös N:o C(94)2128/l, 27. 07. 94 Lissabonin sisemmän yhdystien (CRILn) ja ulomman yhdystien (CRELn) rakentamisen ympäristövaikutusten tutkiminen. Ympäristöön vaikuttavien perusrakenteiden myönteisten vaikutusten havaitsemista ja arviointia koskeva tutkimus. 53 890 ecua 53 890 ecua Myönnetty tuki: Maksettu tuki: • KREIKKA O YMPÄRISTÖ Hft«kfNm 93. 09. 61. 012 Päätös N:o C(94)3674, 20. 12. 94 93. 09. 61. 013 93. 09. 61. 014: - Maaperän suojeleminen LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 100 -Metsittäminen - Metsän suojeleminen - metsäpalojen torjunta Toteutetut työt: a) tekniset työt ja metsätyöt, joiden tarkoituksena on vuoriston maaperän suojeleminen eroosiolta b) metsittämiseen sekä palolinjojen, säiliöiden ja vesipisteiden rakentamiseen liittyvät työt c) työt metsäpalojen torjumiseksi (tiet, palolmjat, palontorjuntapisteet, tarkkailupisteet, tarvikkeet ja laitteet, säiliöt). Koheesiorahaston tuki (85 prosenttia) 12 081 631 ecua Hanke N:o 93. 09. 61. 019 Päätös N:o C(96) 553, 1. 3. 1996, muutettiin päätöstä N:o C(93)3512/2 jolla Phihsin jätevesien poistaminen. Toteutetut työt: jätevesien poistoputkien (630 metriä) sekä 19 kaivon rakentaminen. Koheesiorahaston tuki (85 prosenttia) 1 408 939 ecua Hanke N:o 93. 09. 61. 037 (vaihe Ai: Päätös N:o C(96)553, 1. 3. 1996, jolla muutettiin päätöstä N:o C(93)3512/2 Xanthin jätevesien poistaminen. Koheesiorahaston tuki (85 prosenttia) 2 794 459 ecua Hanke N:o 94. 09. 61. 037-2 (vaihe BY. Päätös Nio C(95)3141/10,14. 12. 1995 Xanthin jätevesien poistaminen. Koheesiorahaston tuki (85 prosenttia) 1 694 352 ecua Toteutetut työt edistävät kaupungin jätevesien poistoverkon valmistumista LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 101 Hanke N:o 93. 09. 61. 055-1: Päätös N:o C(94)672/3, 12. 4. 1994, muutettiin päätöstä N:o C(95)1719 joUa Verian biologinen puhdistusasema. Koheesiorahaston tuki (80 prosenttia) 5 405 904 ecua Toteutetut Puhdistusaseman kapasiteetti vastaa 70 000 asukkaan tarpeita. työt edistävät biologinen puhdistusaseman rakennustöiden valmistumista. Hanke N:o 94. 09. 61. 011: Päätös N:o (94)3560/2 lopullinen, 16. xii. 1994 Evinosin vesialueen haUinnointia koskeva tutkimus sekä Evinosin karstialuetta koskeva hydrologinen tutkimus. Myönnetty tuki: 93 500 ecua 0 LIIKENNE Hanke N:o 93. 09. 65. 002: Päätös N:o C(93) 3682, 14/12/1993 Kiitoradan A parantaminen Ateenan lentokentällä. Kiitoradan A mittasuhteiden (pituuden ja leveyden) muuttaminen, liukumattoman pinnoitteen parantaminen, rjääUystäminen asfaltilla sekä sähkölaitteiden parantaminen. Myönnetty tuki: 1 038 370 ecua • IRLANTI 0 YMPÄRISTÖ Hanke N:o 93. 07. 61. 042: Muutettu päätös C(95)3008 06. 12. 95 lopuUinen/1, Teollisuuden jätevesien käsittelymaksut. Hankkeeseen sisältyi Irlannin viranomaisten pyynnöstä tehty tutkimus, joka toteutettiin teollisuuden jätevesien jätehuoltomaksuja koskevan menettelyn kehittämistä varten. Koheesiorahaston osuus: 24 029 ecua LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 102 0 LIIKENNE H«nkP Nm 93. 07. 65. 001: Muutettu päätös C(95)1874 25. 07. 1995 lopullinen/3, N4, Longford Townin ohitustie. Hankkeeseen sisältyy 5,4 kilometrin pituinen Longfordin ohi kulkeva yksiajoratainen tie, jolla vähennetään kaupungin kautta kulkevaa huomattavaa liikennemäärää, erityisesti raskasta kaupallista liikennettä, sekä saasteita, maisemallisia haittoja ja melua. Koheesiorahaston osuus: 7 803 850 ecua Hunkg N;o 93. 07. 65. 002: Muutettu päätös C(95)2978 04. 12. 1995 lopuUinen/5, Killarney Roadin eritasoliittymä KiUarney Roadin eritasoliittymällä sekä muut Nll-tien parannustöillä edistetään talouden kehittymistä parantamalla tärkeintä Dublinin ja Rosslaren välistä tietä ja poistetaan tiellä oleva huomattava onnettomuusriski. Koheesiorahaston osuus: 4 684 350 ecua HflnkoNm 93. 07. 65. 006: Muutettu päätös C(95)2978/5, 04. 12. 1995 Tieverkon parantaminen. Kyse on 12:sta toisiinsa liittyvästä hankkeesta, jotka kaikki koskevat Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluvia teitä ja joiden tarkoituksena on parantaa moottoritien laatua siten, että tie päällystetään uudeUeen, nykyisiä viemäreitä parannetaan, tietä levennetään ja turvallisuuteen liittyviä toimia parannetaan. Koheesiorahaston osuus: 31 332 700 ecua Hanke N:o 93. 07. 65. 008: Nl, Balbrigganin ohitustie. Muutettu päätös C(95)3008 06. 12. 1995 lopullinen/6, LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 103 Hankkeen avulla rakennetaan 11,5 kilometriä kaupungin ohi kulkevaa nelikaistaista moottoritietä. Tämä vähentää matkustusaikoja ja parantaa Dublinin ja Belfastin välisiä yhteyksiä sekä pääsyä lähialueille, mikä puolestaan lisää niiden houkuttelevuutta investointien tekemisen kannalta ja edesauttaa niiden taloudellista kehittymistä. Koheesiorahaston osuus: 2 706 400 ecua Hanke N:o 93. 07. 65. 009: Muutettu päätös C(95)3008 06. 12. 1995 lopullinen/6, N1, Dunleerin ja Dundalkin välinen tie. Hankkeen avulla rakennetaan 15,6 kilometriä nelikaistaista moottoritietä Dunleerin ohitustieltä Dundalkin eteläosaan. Tämä vähentää matkustusaikoja ja parantaa Dublinin ja Belfastin välisiä yhteyksiä sekä pääsyä lähialueille, mikä puolestaan lisää niiden houkuttelevuutta investointien tekemisen kannalta ja edistää niiden taloudeUista kehittymistä. Koheesiorahaston osuus: 3 081 250 ecua Hanlq» Nm 9 3 07 6*010* Muutettu päätös C(95)3250 18. 12. 1995 lopullinen/l, N8, ylityspaikka River Lee-joen alajuoksuna. Uusi ylityspaikka joen alajuoksulla vähentää merkittävästi ruuhkautumista kaupungin keskustassa, helpottaa liikkumista ja vähentää kaupunkeihin tällä hetkellä kohdistuvia paineita, mikä puolestaan parantaa ympäristöä. Koheesiorahaston osuus: 6 094 500 ecua Hanke N:o 93. 07. 65. 022: Muutettu päätös C(95)3008 06. 12. 1995 lopullinen/7, Dublinin ja Galwayn välisen rautatieyhteyden parantammen. Hankkeeseen kuuluu Dublinin ja Galwayn välisen rautatielinjan rjemsinfrastruktuurien kunnostaminen aiempaa turvallisempien ja tehokkaampien matkustaja- ja rahtipalvelujen luomiseksi sekä rautatieyhteyden kilpailuaseman vahvistamiseksi maantieyhteyteen verrattuna. Koheesiorahaston osuus: 1 694 370 ecua mm LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 104 Hjmky Nm 94. 07. 65. 001: Muutettu päätös C(96)2113 29. 07. 1996 lopullinen/14, Waterfordin sataman moppaaminen. Sataman moppaaminen, jotta saavutetaan 6 metrin vähimmäissyvyys ja saadaan aikaan kääntymisen mahdoUistava allas. Ruoppaamisella parannetaan pääsyä Belview'n satamaan, vähennetään vuorovesiolosuhteiden aiheuttamia myöhästymisiä, annetaan entistä suuremmiUe aluksille mahdollisuus käyttää satamaa ja parannetaan turvallisuutta. Koheesiorahaston osuus: 1 330 250 ecua Hanke N:o 94. 07. 65. 011: Muutettu 25. 07. 1995 päätös C(95)1874 lopuUinen/3, Tärkeimpien tiekäytävien parannusohjelma 1994. kattaa toteutettavaa Hanke tienparannushanketta. Hankkeen tarkoituksena on parantaa moottoriteiden laatua siten, että ne päällystetään uudelleen, olemassa oleva viemäröinti kunnostetaan ja teitä levennetään. täriceimmiUä tiekäytäviUä samanlaista seitsemän Koheesiorahaston osuus: 11 416 350 ecua LUKU 3 - Lähentyminen ja ehdollisuus 105 in LUKU LÄHENTYMINEN JA EHDOLLISUUS 3. 1 TAUSTAA Koheesiorahaston tuen edellytyksenä on se, että jäsenvaltiot täyttävät tietyt vaatimukset, jotka liittyvät Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksessa määrättyyn liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn. Koheesiorahastosta annetun asetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaan rahoituksen keskeyttäminen ei tule voimaan ennen kuin kaksi vuotta on kulunut Maastrichtin sopimuksen voimaantulosta eh 1. marraskuuta 1995. Ehdollisuuden periaatetta sovellettiin siis läpi koko vuoden 1996 I luvussa kuvatulla tavalla. Jäsenvaltioiden lähentymistä koskevat ohjelmat kuvataan jäljempänä. Tässä luvussa arvioina esitetyt luvut ovat komission syksyn 1996 talousennusteessa ilmoitettuja; myös tiettyjä myöhempiä kehityssuuntia on sisällytetty tähän lukuun. 32 LÄHENTYMISTÄ KOSKEVAT OHJELMAT 3. 2. 1 ESPANJA Vuonna 1996 Espanjan talouspolitiikkaa ohjasi edelleen kaudelle 1995-1997 tarkoitettu tarkistettu ja heinäkuussa 1994 hyväksytty lähentymisohjelma. Tämän ohjelman tavoitteena on edistää maan todellista ja nimellistä lähentymistä ja erityisesti EMUn kolmannen vaiheen ehtojen toteutumista. TaloudeUinen toiminta elpyi selvästi vuoden 1996 alusta lähtien ja tilanne parantui entisestään toisen vuosipuoliskon aikana. BKT:n arvioidaan nousseen 2,1 prosenttia vuonna 1996, mikä on enemmän kuin Euroopan unionin 1,6 prosentin suuruinen keskiarvo. Lisäksi Espanja on viime aikoina kunnostautunut uusien työpaikkojen luomisessa. Työttömyys laski 22,9 prosentista 21,9 prosenttiin vuoden 1996 ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä; lasku olisi ollut vieläkin voimakkaampaa, joUei työmarkkinoiden käytettävissä olevan väestön määrä olisi myös lisääntynyt huomattavasti. Vuonna 1996 hallitus päätti uusista rakenteellisista uudistuksista. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat kaupunkitonttien tarjonnan lisääminen, telealan avaaminen kilpailulle, kolmansien osapuolten pääsy laajan yksityistämisohjelman käymustäminen. Televiestintäalan täydellisen vapautumisen ennakoidaan toteutuvan vuonna 1998. Näiden toimenpiteiden avulla pysyvänluonteiset voimavarat on mahdollista kohdentaa tehokkaammm. televiestinnän perusverkkomin ja Inflaatio hidastui merkittävästi vuonna 1996. Sen vuosittainen keskiarvo laski vuoden 1995 4,7 prosentista 3,6 prosenttiin vuonna 1996 ja vuoden 1995 joulukuun 4,3 prosentista vuoden 1996 joulukuun 3,2 prosenttiin. Myös korkotaso laski voimakkaasti vuonna 1996. Valtion kymmenen vuoden obligaatioiden korkotaso laski vuoden 1995 joulukuun 9,9 prosentista vuoden 1996 lopun 6,9 prosenttiin ja erotus Saksan obligaatioihin nähden laski historiallisen alhaiselle tasolle (100 peruspisteen tietämiUe) vuoden 1996 lopussa; alkuvuodesta erotus oli 350 peruspistettä. Valtionhallinnon alijäämä oh 6,6 prosenttia BKT. sta vuonna 1995; tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 5,9 prosenttia. Tämä tilanne johtui menoista, joita ei ollut aiemmin kirjattu. Espanjan viranomaiset ovat koheesiorahaston menettelytavan mukaisesti tiukasti sitoutuneet noudattamaan vuoden 1996 lähentymisohjelman alijäämää koskevaa tavoitetta. Saatavilla olevien tietojen LUKU 3 - Lähentyminen ja ehdollisuus 106 mukaan tämän tavoite, eli 4,4 prosentin alijäämä BKT:sta vuonna 1996, saavutettiin. Lisäksi vuoden 1997 budjettilaiUa pyritään valtiontalouden alijäämä laskemaan tasolle 3 prosenttia BKTsta lähentymisohjelman mukaisesti. Neuvosto pitää Espanjaa valtiona, jonka alijäämä on ollut liiallinen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohdan mukaisesti vuodesta 1994 lähtien. Kyseisen artiklan mukaisesti neuvosto on antanut Espanjan kuningaskunnaUe vuosittain suosituksia, jotta vallitseva tilanne saataisiin muuttumaan. 3. 2. 2 PORTUGALI tarkistetun kauden 1994-1997 kattavan Portugalin viranomaiset hyväksyivät Portugalin lähentymisohjelman marraskuussa 1995. TäUä ohjelmalla pyritään varmistamaan Portugalin täydellinen osaUistuminen EMUn kolmanteen vaiheeseen erityisesti vähentämällä valtion tuloja koskevaa epätasapainoa ja toisaalta inflaatioerotusta unionin parliaimmat tulokset saavuttaneisiin mamin nähden. Toinen tavoite on Portugalin asukaskohtaisen tulon asteittainen lähentäminen Euroopan keskitasoa kohti. Vuoden 1993 syvän taantuman jälkeen Portugalin talous alkoi jäUeen viennin vauhdittamana kasvaa vuoden 1994 puoliväliin mennessä. Yksityisen kotimaisen kysynnän jatkuvan vähäisyyden vuoksi vuonna 1996 todellinen BKT kasvoi nopeammin kuin Euroopan unionin alueella kokonaisuudessaan, mutta edeUeen vaatiinattomaUa 2,5 prosentin vauhdiUa. Huolimatta verkkaisesta elpymisestä tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteita kyettiin noudattamaan vuonna 1996, ja yleisen valtiontalouden alijäämän vähentymistä koskeva tavoite jopa ylittyi. Portugalin valtiontalouden tila on parantunut voimakkaasti vuodesta 1993 lähtien. Valtiontalouden alijäämän kehitykseen vaikuttivat myönteisesti erityisesti veronkannon tehostamista seurannut tulos ja kotimaisten korkokantojen aleneminen; se pieneni vuoden 1993 6,9 prosentista BKT:sta 5,1 prosenttiin vuonna 1995 ja 4,0 prosenttiin vuonna 1996. Valtion velan ja BKT:n suhteen kasvu hidastui huomattavasti vuosina 1994 ja 1995, ennen kuin palattiin laskevaan suuntaukseen vuonna 1996, jolloin se oli noin 71 prosenttia. Tämä suotuisa kehitys ei johtunut pelkästään perusvajeen pienenemisestä, vaan myös valtion velkojen korkokantojen alentumisesta. Portugali on kuitenkin edelleen maa, jossa valtiontalouden alijäämän katsotaan olevan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 c artiklan mukaisesti liiallinen. Rajoittava raha- ja valuuttapolitiikka yhdistettynä kotimaisen kysynnän vähäisyyteen mahdollisti inflaation selvän hidastumisen vuoden 1993 6,8 prosentista 4,2 prosenttiin vuonna 1995 ja 3,1 prosenttiin vuonna 1996. Inflaation suotuisa keWttyminen yhdessä politiikkojen uskottavuuden lisääntymisen kanssa johti korkokantojen alenemiseen ja ennen kaikkea inflaatioerotuksen pienenemiseen muihin Euroopan unionin jäsenvaltioihin nähden. Erityisen vaikuttavaa oh pitkän aikavälin inflaatioerotuksen pieneneminen Saksan markkaan nähden; tämä erotus oh vuoden 1996 lopulla aUe 1 prosenttiyksikköä. 3. 2. 3 KREIKKA Ecofin-neuvosto tutki Kreikan tarkistetun lähentymisohjelman 19. syyskuuta 1994. Ohjelman keskeinen tavoite on valmistella Kreikan täyttä osallistumista EMUn kolmanteen vaiheeseen vuonna 1999. Ohjelmassa pyritään saavuttamaan tämä tavoite kohdistamalla huomio talouden LUKU 3 - Lähentyminen ja ehdollisuus 107 perushaasteisiin: inflaatioon, valtion tuloja koskevaan epätasapainoon ja hitaaseen kasvuun. Sopeuttamisstrategia koostuu ahjäämän vähentämiseen, inflaation hidastamiseen noudattamalla rajoittavaa raha- ja valuuttapolitiikkaa ja taloudellisen kasvun tukemiseen muun muassa rakennerahastojen järkiperäisellä käytöllä. toimenpiteistä, talousarvion tähdätään joiUa Kun vuodesta 1994 tapahtunutta kehitystä tarkastellaan lähentymisohjelman tavoitteita vasten, sitä voidaan pitää monenkirjavana. Yhtäältä Kreikan inflaatio hidastuessaankaan ei ole vastannut ohjelman tavoitetta; toisaalta talousarvion epätasapainon korjaaminen on vastannut ohjelman tavoitteita. Ahjäämän, inflaation ja korkokantojen laskeminen on luonut otolliset olosuhteet taloudeUisen ennakoitua kasvun elpymiseUe. Vuodesta 1995 kasvu on oUut voimakkaampaa nousten 2 prosenttiin vuonna 1995 ja arvioituun 2,4 prosenttiin vuonna 1996. Tähän vaikutti sijoittamisen elpyminen, jota seurasi yksityisen kulutuksen ja viennin kasvu. Kotitalouksien kulutuksen lisääntymiseen vaikutti osittain positiivinen reaalitulojen kasvu, reaalikorkojen lasku ja verotukseen liittyvän epävarmuuden väheneminen. lähentymisohjelmassa Kasvun kimtyminen yhdessä nettopääomavirtaan liittyvän nopean maksuvalmiuden lisääntymisen kanssa on estänyt inflaatiota laskemasta lähentymisohjelmassa ennakoidulla tavalla. Vuonna 1995 kuluttajahintojen inflaatio oli kesldmäarin 9,3 prosenttia ja vuonna 1996 8,5 prosenttia. Samalla kun tuonnista johtuva inflaatio on laskenut olemattomiin onnistuneen valuuttakurssipolitiikan vuoksi, talouden suojattujen alueiden inflaatio on itsepintaisesti pysynyt korkeana. 1995 toteutettaessa avoimuutta Lähentymisohjelman sisältämät talousarviotavoitteet toteutuivat vuosina 1994-1996. Tähän vaikuttivat toimenpiteet, joilla laajennettiin veron määräytymisperusteita ja nykyaikaistettiin verohallintoa. Vuonna toimenpiteitä paljastui tuntemattomista syistä johtuvaa sosiaahturvajärjestehnän ylijäämää, minkä seurauksena oh yleisen 1,6 valtiontalouden ahjäämän väheneminen 9,1 prosenttiin BKTsta, prosenttiyksikköä aUe tavoitteen. Vuonna 1996 yleinen lähentymisohjelman valtiontalouden alijäämä, joka oh arviolta 7,6 prosenttia BKT:sta, vastasi lähentymisohjelman tavoitetta. Tämän kehityksen taustalla oli kuitenkin valtion ahjäämän kasvu 1 prosenttiyksiköllä BKTsta. Kyseinen kasvu johtui tulovajauksesta ja menojen ylityksistä, jotka korvautuivat osittain pääomamenojen vähennysten vuoksi. Valtiontalouden velan suhteellinen osuus laski 1,2 prosenttiyksiköllä 110,6 prosenttiin BKTsta vuonna 1996; lähentymisohjelmassa ei ollut ennakoitu muutosta vuosien 1995 ja 1996 välille. joka on noin sisältämän lisääviä 1994 Kreikalla havaittiin Vuonna yhteisön perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohdan mukaisesti. Siitä lähtien neuvosto on antanut Kreikalle vuosittain suosituksia, jotta tilanne saataisiin muuttumaan. alijäämä Euroopan liiallinen olevan 3. 2. 4 IRLANTI Tuorein Irlantia koskeva, Ecofin-neuvoston 19. syyskuuta tarkistama ohjelma kattoi kauden 1994- 19%. Ohjelmassa jatkettiin erittäin menestyksekkäästi edellisen ohjelman vakauteen suuntaavaa politiikkaa. Tälle ohjelmalle ei ole vielä toistaiseksi esitetty seuraajaa, vaikka äskettäin työmaikkinaosapuolten vähllä tehty kauden 1997-2001 kattava sopimus voisi olla pohjana tällaiselle ohjelmalle. LUKU 3 - Lähentyminen ja ehdollisuus 108 Vuosien 1994-1996 ohjelmassa arvioitiin BKT:n vuosittaiseksi kasvuksi varsin vaatimattomat 4,0 prosenttia. Inflaation odotettiin pysyvän verrattain hyvin kurissa ja olevan noin 2,5 prosenttia vuodessa, mitä edisti palkankorotusten kohtuullisuus työmarkkinaosapuolten välisissä sopimuksissa. Finanssipolitiikassa pyrittiin talousarvion alijäämän säilyttämiseen 3 prosentissa BKTsta, mikä puolestaan vastasi velkojen suhteellisen osuuden suunniteltua vähentämistä 3-4 prosenttiyksiköllä vuosittain. Vuonna 1996 kansantalouden tulokset saavuttivat riittävässä määrin ohjelmassa asetetut tavoitteet. BKT:n kasvuksi odotetaan 7,8 prosenttia, jolla helposti ylitetään varsin vaatimaton 4,0 prosentin tavoite. Myös talousarvion tavoitteet on saavutettu reilulla marginaalilla. VihneaUcaiseUa voimakkaan kasvun kaudella on oUut suotuisa vaikutus juUdseen talouteen, ja tämän myötä nettolainaanunen laski arvioituun 1 prosenttiin BKT:sta vuonna 1996 samalla kun velan suhteellisen osuuden arvioidaan laskeneen 6,5 prosenttiyksiköllä 75,1 prosenttiin BKT:sta. Vuonna 1996 inflaatio oli 2,0 prosenttia, mikä takasi sen, että vuosien 1994-1996 keskiarvo pysyi ohjelmakauden 2,5 prosentin vuosittaisen keskiarvon tavoitteessa. LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 109 IV LUKU HYVÄKSYTTYJEN HANKKEIDEN JA TOIMIEN ARVIOINTI 4. 1 YLEISTÄ 4. 1. 1 HANKKEIDEN ARVIOINTI Jäsenvaltioiden esittämiä hankkeita tutkittaessa kiinnitettiin erityistä huomiota siihen, että käyttöön otetut varat ovat suhteessa odotettuihin taloudellisia etuihin. TäUainen ennakkoarviointi on suoritettu jäsenvaltioiden jokaisesta hankkeesta tai hankeryhmästä laatiman kustannus-hyötyanalyysin perusteella. Tiettyjen ympäristöalan hankkeiden yhteydessä vaikeus arvioida otettujen hyötyjen määrää on saanut jäsenvaltiot käyttämään muita, enemmän laatua mittaavia menetelmiä. Komissio on jäsenvaltioiden toirnittamien tietojen perusteella ryhtynyt hankkeiden aiviointiin sosiaalis taloudellisin perustein turvautuen tarvittaessa lisäanalyyseihin. Joissakin tapauksissa koheesiorahasto on analyysien perusteella pyytänyt jäsenvaltioita määrittämään hankkeet uudeUeen sekä kieltäytynyt rahoittamasta eritä hankkeita. Esimerkiksi Kreikan Alexandroupolm, Volosin ja Mykonoksen satamien hankkeet on hylätty. Toinen esimerkki on Portugalin Enxoen patoa koskeva hanke, joka mitoitetuin uudeUeen ennen sen hyväksymistä, koska lialutuin estää veden käyttö maatalouden keinokasteluun; samoin eteläisen suur-Porton juomaveden toimittamista koskeva hanke mitoitettiin uudeUeen. Jälkiarviointia koskeva ohjelma Koheesiorahasto on vuonna 1996 toiminut neljä vuotta, ja ensimmäiset rahastosta tuetut hankkeet on saatettu päätökseen; monia hankkeita ollaan myös parhaillaan saattamassa päätökseen, ja komissio odottaa näiden osalta loppukertomuksia ja tilejä. Vastedes loppuunsaatettujen hankkeiden määrä kasvaa tasaisesti. Näin ollen komission on tarpeelUsta laatia jälkiarviointia koskeva ohjelma. Koheesiorahaston hallinnossa on käynnistetty keskustelut tuettujen hankkeiden jälkiarviointiohjelmien kehittämiseksi. Hankkeiden jälkiarvioinnin tavoitteet määritellään koheesiorahastosta annetun asetuksen 13 artiklan 4 kohdassa, jossa säädetään, että hankkeita täytäntöön pantaessa ja niiden toteuttamisen jälkeen komissio ja edunsaajina olevat jäsenvaltiot arvioivat hankkeet seuraavien periaatteiden mukaisesti: tapa, jolla hankkeet on toteutettu; niiden toteuttamisen potentiaalinen ja todellinen vaikutus; voidaanko alkuperäiset tavoitteet saavuttaa vai onko ne saavutettu. LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 110 Hankkeen jäUtiarviointiin sisältyvät myös ympäristövaikutukset yhteisön voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti. 4. 1. 2 TULOJA AIKAANSAAVAT HANKKEET Tuloja aikaansaavien hankkeiden osalta koheesiorahaston tuen määrittämisessä tulee ottaa huomioon aikaansaadut tulot. Noudatetun käytännön mukaisesti tukea myönnetään 80/85 prosenttia investoinnin sille osaUe, jota ei ole tuettu hankkeen tuloilla. Tukea alennetaan aina, kun voidaan osoittaa, että koheesiorahastosta rahoitetuista investoinneista on syntynyt merkittäviä nettotuloja. Esimerkkeinä tuloja aikaansaavista hankkeista voidaan mainita seuraavat: • Espanja: Ympäristö Portugali: Ympäristö Liikenne Kreikka: Liikenne Irlanti: Liikenne UudeUeenmetsrtys ja eroosionhallinta Norte-joen alueella. Päätös N:o C(96)2788,10. 10. 1996. Hyväksytty tuki 12 847 306 ecua. UudeUeenmetsitys ja eroosionhaUinta Ebro-joen alueella. Päätös N:o C(96)595, 7. 3. 19%. Hyväksytty tuki 15 352 436 ecua. UucteUeenmetsitys ja eroosionhallinta Duero-joen alueella. Päätös N:o C(%)617,7. 3. 19%. Hyväksytty tuki 5 113 726 ecua. luotu menettelytapa viranomaisten kanssa on Yhdessä Espanjan uudeUeerimetsityshankkeiden potentiaalisen kannattavuuden arvioimiseksi, ja sitä on sovellettu vuonna 1996 tukea saaneisiin hankkeisiin. Menettelytavassa otetaan huomioon tuloja aikaansaava potentiaali, joka liittyy tiettyihin puulajeihin ja istutukseen valitulla maaperällä vallitseviin olosuhteisiin. Kiinteiden jätteiden polttolaitos LIPOR II Pohjois-Lissabonin kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittely VALORSUL Moottoritie A-3 välillä Braga Oeste-Ponte de Lima Ateenan uusi kansainvälinen lentokenttä Rautatiet Thriassio Pediossa Rautatielinja välillä Ateena-Korintti Pireuksen satama, Uconion, laituri II Spatassa Corkin sataman konttitenninaalin parannus Waterfordin sataman laiturin laajennus 4. 2 EUROOPAN LAAJUISET LIIKENNEVERKOSTOT 4. 2. 1 YLEINEN LÄHESTYMISTAPA Liikenteen alalla koheesiorahasto rahoittaa pelkästään infrastrukmurihankkeita, jotka ovat yhteisen edun mukaisia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 c artiklassa tarkoitetuissa suuntaviivoissa määritetyllä tavalla. Vuonna 19% Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät vihnein Euroopan LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 111 ' H ^ M M K W k^ j ,^ «ff) laajuisten liikermeverkostojen murtimodaalista liikennettä koskevat suuntaviivat7. Nämä suuntaviivat tarjoavat perustan rahastosta tuettujen hankkeiden valinnalle. Niissä esitetään Euroopan laajuisten verkostojen tavoitteet, määritellään verkostot ja annetaan valintaperusteet sekä tarkat määritelmät siitä, millaiset hankkeet katsotaan yhteisen edun mukaiseksi Koheesiorahastolla on tärkeä asema Euroopan laajuisten verkostojen kehittämisessä neljän tukea saavan jäsenvaltion alueella, kun otetaan huomioon sen erityistavoitteet ja sen käytössä olevat merkittävät voimavarat: noin puolet rahaston 16 miljaram ecun talousarviosta kaudelle 1993-1999 on määrä kohdentaa liikenteeseen liittyvwe hankkeiïle. On kuitenkin selvää, että suunniteltujen liikenneverkostojen täydellisestä toteuttamisesta aiheutuvat suuret kustannukset edellyttävät varojen huolellista kohdentamista ja yhteensovittamista muiden rahoitusvälineiden kanssa, jotta yhteisön tuella Euroopan laajuisille verkostoiUe voidaan aikaansaada mahdollisimman suuri etu. Koheesiorahasto on sen vuoksi kiinteässä yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa määriteUyt huoleUisesti näiden valtioiden painopistealueet ja sovittaa toimensa yhteen ElPn, EAKRn ja Euroopan laajuisten verkostojen talousarvion kanssa sen valmistamiseksi, että varat käytetään mahdollisimman tehokkaasti. Suunniteltujen liikenneverkostojen osalta etusija on annettu tärkeimmille maantie-, rautatie- ja merilinjoille, jotka luovat tai parantavat yhteyksiä koheesiomaiden ja muiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä. Muiden tuettujen hankkeiden tarkoituksena on parantaa yhteyksiä ja kaupaiikäyntiä syrjäseutualueiden ja kehittyneempien keskusalueiden välillä kyseisissä maissa sekä parantaa lähellä kaupunkikeskuksia olevien verkostojen jatkuvuutta. Koheesiorahastosta rahoitettujen monien kaupunkien ohuoilkuteiden tai kehäteiden odoteta^ että vähentävän liikenteen ympäristöUe aiheuttamia haitallisia vaikutuksia kaupungeissa ja niiden keskustoissa. Koheesiorahasto on kiinnittänyt erityistä huomiota Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa joulukuussa 1994 ensisijaisiksi määritettyjen hankkeiden toteuttamiseen (lueteltu Euroopan laajuisten verkostojen suuntaviivojen liitteessä HI). Näistä 14 tärkeimmästä ja löireellisimmästä hankkeesta viisi sijaitsee kokonaan tai osittain koheesiomaissa (eteläinen suumopeusjuna, Kreikan moottoritiet (Pathé ja Via Egnatia), maantieväylä vähllä Lissabon-Valladolid, junayhteys Cork-Dublin-Belfast sekä liikennekäytävä Irlanti-Yhdistynyt kumngaskunta-Benelux). Näitä hankkeita kuvataan tarkemmin jäljempänä 4. 2. 3. kohdassa. Koheesiorahaston varojen käyttö pyritään tekemään mahdollisimman tehokkaaksi. Seuraavilla kolmella pääalueella tukea voidaan käyttää kaikkein suurimman hyödyn aikaansaamiseksi. 0 Julkisiin tai yhteisiin hankkeisiin valmistavien tekniikkaan, talouteen ja rahoitukseen liittyvien tcrteutettavuustutkimusten nuwittarninen. Nämä tutkimukset ovat kalliita ja epävarmoja, sillä koko hankkeen toteuttamisesta ei ole varnmutta. Tuen myöntäniinen välientää riskiä. 0 Avustaminen tärkeimpien liikennekäytäväosuuksien päätökseen saattamisessa. Ne saattavat olla taloudellisesti kannattamattomia, mutta varmistavat käytävien valmistumisen ja siten takaavat niiden 7 Päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 heinäkuuta 1996 LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 112 yleisen taloudellisen ja rahoituksellisen elinkelpoisuuden tai jatkavat sitä. Harvaanasuttujen alueiden kautta maan halki kulkevat osuudet ovat tyypillinen esimerkki tämänk^^ 0 Sellaisten suluilla vanistettujen tieosuuksien rahoittaminen, joille yksityinen sektori voi myöntää pääomaa. Esimerkkinä voidaan mainita siltojen tai tunneleiden sisääntulotiet, joilla voidaan periä käyttäjämaksuja. 4. 2. 2 LIIKENNEVERKOSTOJEN VAHVISTAMINEN VUONNA 19% Vuonna 19% koheesiorahasto myönsi yhteensä 1 222,1 miljoonaa ecua liikenteeseen liittyviä hankkeita varten. Summaan kuuluvat uusia hankkeita tai hankkeiden uusia vaiheita koskevat maksusitoumukset sekä edeUisinä vuosina hyväksytyille hankkeiUe myönnetyt lisävarat joko uusina vuosittaisina maksuerinä tai muutoksina aikaisemmin tehtyihin päätöksiin. Niinpä koheesiorahaston ja sen edeltäjänä toimineen väliaikaisen rahoitusvälineen vuodesta 1993 myöntämien tukien kokonaissumma Euroopan laajuisten liikenneverkostojen hankkeiUe on 4 219 miljoonaa ecua, mikä tukee merkittävällä tavalla neljän koheesiomaan Euroopan laajuisten verkostojen tulevaa kehitystä. Maanteihin ja moottoriteihin liittyvät hankkeet vastasivat edeUeen tuen suurimmasta osuudesta, joka oh 959,5 miljoonaa ecua vuonna 19%, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. Osuus vaihtelee Kreikan 61,3 prosentista Espanjan 83,6 prosenttiin. Rautatiehankkeet olivat toiseksi tärkeimpiä tuensaajia yhteensä 222 miljoonan ecun tuella, joka edustaa 18,1 prosenttia kokonaissummasta. Muut liikennemuodot saivat jokseenkin pienempiä tukiosuuksia verrattuna edeltäviin vuosiin, vaikka tilanne vaihtelee maakohtaisesti riippuen erityisolosuhteista. LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 113 Maksusitoumusmäärärahat Euroopan laajuisia verkostoja koskevUle hankkeUle lukennealoittain Akt Määrärahat 1993-^5 bmrärabatl996 Määrärahat yhteensä J093-96 Milj. ecua Milj. ecua % kokonais summasta % kokonais summasta Milj. ecua % kokonais summasta Maantiet 2 124,7 Rautatiet 619,1 Satamat 114,6 Lentokentät 115,5 VTS* 21,1 70,9 20,7 3,8 3,9 0,7 959,5 222,0 23,0 15,6 4,0 78,4 18,1 1,9 1,3 0,3 3 084,3 841,1 137,5 131,1 25,1 73,1 19,9 3,3 3,1 0,6 Yhteensä 2995,0 100,0 1224,1 100,0 4219,1 100,0 *VTS - alusten liikennejärjestelmät merenkulun valvontaa varten (vessel traffic systems for maritime surveillance) LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 114 Maksusitoumusmäärärahat Euroopan laajuisia verkostoja koskeville liikennehankkeille jäsenvaltioittain ja aloittain Jäsenvaltio Liikenneala Määrärahat Espanja maantiet Milj. ecua 1218,7 rautatie 402,4 satamat lentokentät VTS* Yhteensä 0,0 73,2 21,1 Portugali maantiet 509,4 rautatiet satamat lentokentät 73,1 18,9 0,0 71,0 23,5 0,0 4,3 1,2 I Ö 0# 84,7 12,2 3,1 0,0 Yhteensä 60U4 ïQo;o Kreikka maantiet 207,7 rautatiet satamat lentokentät 81,1 71,0 39,1 52,1 20,3 17,8 9,8 Määrärahat 1996 Määrärahat y rT 199346 Milj. ecua 567,4 111,0 0,0 0,0 0,0 % 83,6 16,4 0,0 0,0 0,0 Milj. ecua 1786,1 513,4 0,0 73,2 21,1 74,6 21,4 0,0 3,1 0,9 ÏOQrO 23?M 100,0 167,2 39,9 14,5 0,0 124,1 62,7 0,0 15,7 75,5 18,0 6,5 0,0 JQftQ 61,3 31,0 0,0 7,7 676,6 113,0 33,4 0,0 823;Ö 331,8 143,8 71,0 54,7 82,2 13,7 4,1 0,0 WW 55,2 23,9 11,8 9,1 Yhteensä 3 9 8^ 100,0 202,4 100,0 601,4 100,0 Irlanti maantiet 188,8 rautatiet satamat lentokentät VTS* 62,5 24,6 3,3 0,0 67,6 22,4 8,8 1,2 0,0 100,9 82,9 289,7 8,4 8,5 0,0 4,0 6,9 7,0 0,0 3,3 70,9 33,1 3,3 4,0 72,3 17,7 8,3 0,8 1,0 Yhteensä 279-2 1QQ;0 l?t£ lööyo 401^0: töo,ö * VTS : alusten liikennejärjestelmät merenkulun valvontaa varten (vessel traffic systems for maritime surveillance) Kauden 1993-1995 lukuihin sisältyvät väliaikaisten koheesion rahoitusvälineiden kautta myönnetyt määrärahat • Maantiet ja moottoritiet Maantie- ja moottoritiehankkeille myönnetyn tuen määrä ei ole yllättävä, kun otetaan huomioon eroavuudet tiejärjestelmien välillä koheesiomaissa ja muissa Euroopan unioniin kuuluvissa maissa LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 115 sekä maantieliikenteen jatkuvan kasvun aiheuttamat paineet. Sekä kansallisella että Euroopan unionin tasolla tärkeysjärjestyksessä ovat edelleen ensisijalla seuraavat toimet: kyseiset maat niiden EU-naapureihin liittävien liikenneväylien loppuunsaattaminen tai parantaminen, syrjäisten alueiden yhdistäminen taloudellisen toiminnan keskuksiin sekä pullonkaulojen ja ruuhkien poistaminen suurimmista kaupunkikeskuksista. Vuonna 1996 maanteiden osuus oli erityisen suuri Espanjassa (83,6 %), jossa tilanne johtui osittain vuoden aikana tehdyistä hyväksymispäätöksistä, jotka koskivat Rias Bajasin moottoritien kahta uutta osuutta, jotka Inttävät Galician Espanjan keskiosan maantiejärjestelmään ja tätä kautta Ranskaan ja muuhun Euroopan unioniin sekä luovat väylän Pohjois-Portugalista päin saapuvalle liikenteelle. Muita uusia maantiehankkeita hyväksyttiin vuonna 1996 ja lisätukea myönnettiin tärkeUle väyliUe, kuten Katalonian läpi kuUcevalle valtatielle, moottoriteiUe välillä BaUén-Granada ja Zaragoza-Huesca, Somportin tunnelille sekä moottoritielle Sevilla-Granada-Ahneria. Yhteensä Espanjan maantiehankkeita koskevat maksusitoumukset olivat suuruudeltaan 567,4 miljoonaa ecua vuonna 1996 eli miltei 60 prosenttia tällaisille hankkeille suunnatusta tuesta kaikissa neljässä maassa. Maanteiden osuus oli suuri myös Irlannissa (82,9 % eli 100,9 miljoonaa ecua), mikä johtui useiden hankkeiden hyväksymisestä. Näitä olivat pohjoisen ja etelän välisen päätien uudet osuudet ja monet ohUailkutiet (N7 Limerick, N25 Dunkettle/Carrigtwohill, Kildaren ja Nevvmarket-on- Fergusin ohikulkutiet). Portugalissa maantiehankkeiden osuus oli jonkin verran alhaisempi kuin aiempina vuosina (75,5 %). Kaksi vuonna 1996 tehdyistä päätöksistä liittyy Lissabonin kehätien (CREL) uuteen osuuteen sekä A3-tien (vähllä Braga - Ponte de Lima) uuteen osuuteen. Lisätukea myönnettiin vuoden aikana myös Tagusin siltaa varten. Kreikassa, jossa maantiehankkeiden osuus vuonna 1996 oli alhaisin (61,3 %), merkiUe pantavinta oli se, että vuoden loppupuolella tehtiin kymmenen hyväksymispäätöstä, jotka liittyivät Pathén moottoritien (pohjoisesta etelään johtava pääväylä) uusiin osuuksiin; ennen näitä päätöksiä oli ratkaistava julkisiin hankintoihin ja hankkeiden hallintoon liittyviä pitkäaikaisia ongelmia. Vuoden 1996 talousarviosta tätä hanketta varten sidottu määrä oli 124,1 miljoonaa ecua, mikä mahdollisti sen, että ensisijaisten osuuksien viimeistelyssä edistyttiin. • Rautatiet Rautatiehankkeille myönnettiin tukea vuoden 1996 talousarviosta 222 miljoonaa ecua, joka on 18 prosenttia liikennehankkeille myönnetystä kokonaissummasta. Tärkeimmät hyväksytyt hankkeet olivat Portugalin pohjoislinjan parantaminen (104,9 miljoonaa ecua, josta 33,1 miljoonaa ecua myönnettiin vuoden 1996 talousarviosta neliraiteisen järjestelmän käyttöönottoa varten yhdellä ruuhkaisimmista osuuksista), raiteiden kaksinkertaistaminen linjalla Thriassio Pedo-Elefsis- Korintti Kreikassa (160 miljoonaa ecua, josta 4 miljoonaa myönnetty vuonna 1996) ja uusi DART-laajennus Dublinissa (16,9 miljoonan ecun suuruinen määräraha hyväksytty). Lisätukea myönnettiin myös tietyille suurille hankkeiUe, jotka oli hyväksytty aikaisempina vuosina, kuten Espanjassa sijaitsevan Välimeren väylän parantamiseen siten, että ajonopeus olisi 200-220 kilometriä tunnissa (81,7 miljoonaa ecua), Espanjan perinteisen rautatieverkoston yleiseen nykyaikaistamiseen (29,3 miljoonaa ecua) sekä pohjoisen ja etelän välisen rautatieväylän osuuden Evangelismos-Leptokarya raiteiden kaksinkertaistamiseen Kreikassa. LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 116 • Satamat ja lentokentät Satamahankkeita varten myönnettiin liikennehankkeiden kokonaissummasta), kun taas lentokentät saivat 15,6 miljoonaa ecua (1,3 %). tukea 23 miljoonaa ecua vuonna 1996 (1,9 % Satamien osalta tärkeimmät hyväksytyt hankkeet olivat Irlannissa (Waterfordin sataman ruoppaus, Dublinin sataman sisääntuloväylä, Tivolin konttiterminaali Corkissa, Dublinin Lo-Lo-terminaali ja Belview'n laiturin laajennus) sekä Portugalissa (Lissabonin ja Leixöesin satamien korjaus- ja parannustyöt). Portugalin osalta monia satamien perusrakenteiden kehittämistä koskevia tukihakemuksia on parhaillaan käsiteltävänä. Vuoden aikana hyväksyttiin myös tuki, joka kohdennettiin alusten Iineenne- ja tietojärjestelmän käyttöönottoon Irlannin neljässä tärkeimmässä satamassa ja Shannon-joen suulla. Lentokenttien osalta vuonna 1996 myönnetty tuki koostuu Ateenan uuteen Spatan lentokenttään hittyvästä vuosittaisesta maksuerästä; tätä hanketta varten myönnettiin koheesiorahastosta tukea yhteensä 250 miljoonaa ecua vuonna 1995. 4. 2. 3 ESSENIN KOKOUKSEN ENSISIJAISET HANKKEET Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymät Euroopan laajuista verkostoa koskevat 14 ensisijaista hanketta on sisällytetty äskettäin hyväksyttyihin verkostojen kehittämisen suuntaviivoihin (hite III). Viisi edellä mainituista hankkeista sijaitsee kokonaan tai osittain koheesiomaissa ja koheesiorahastolla on siten hyvät mahdollisuudet edistää niiden toteuttamista. Tehtävän laajuutta kuvaavat hyvin sen suunnattomat kehittämiskustannukset: pelkästään viiden hankkeen kustannusten suuruudeksi on arvioitu yhteensä yli 23 miljardia ecua, josta noin 12 miljardia ecua on suunniteltu käytetäväksi vuoteen 2000 mennessä. Seuraavaksi esitetään yhteenveto koheesiorahaston osallistumisesta kyseisiin hankkeisiin ja niiden tämänhetkisestä tilanteesta: • Eteläinen suumopeusjuna 0 Madrid-Barcelona-Perpignan Koheesiorahastosta on rahoitettu kyseisen junalinjan kahta osuutta (Zaragoza-Lérida ja Calatayud-Ricla) koskevia teknisiä toteutettavuustutkimuksia yhteensä 8,02 miljoonalla eculla. Näiden kahden osuuden rakentamista koskeva tukihakemus (351 miljoonaa ecua) on parhaillaan käsiteltävänä. 0 Madrid-Vitoria-Dax Junalinjalle ei ole haettu rahoitusta koheesiorahastosta. Eteläistä suumopeusjunaa koskeva hanke sisältyy julkisen/yksityisen sektorin välistä yhteistyötä käsittelevän Kinnockin korkean tason ryhmän alaisen ryhmän toimialaan (ks. 4. 2. 4). • Kreikan moottoritiet 0 Patras-Ateena-Thessaloniki-Bulgarianraja (Pathé) LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 117 Moottoritietä on rakennettu vuodesta 1990. Sillä luodaan Kreikan tärkein pohjoisen ja etelän välinen maantiekäytävä. Koheesiorahasto hyväksyi yhteensä 58,4 miljoonan ecun suuruisen tuen moottoritieosuuksien rakentamiselle vuosina 1993 ja 1994. Julkisiin hankintoihin ja hankkeiden hallintoon liittyvät ongelmat kuitenkin hidastivat toteuttamisen edistymistä vuonna 1995, mutta näiden ongelmien ratkaisemisen jälkeen vuoden 1996 loppupuolella hyväksyttiin 10 päätöstä, jotka liittyivät tämän väylän tärkeimpiin osuuksiin (tuen kokonaismäärä 124,1 miljoonaa ecua). 0 Via Egnatia (Igoumenitsa-Thessaloniki-Alexandroupoli-Turkin raja) Työt 200 km:n pituisella Igoumenitsan ja Panagian välisellä osuudeUa alkoivat vuonna 1995. Koheesiorahasto on myöntänyt kyseisen hankkeen eri osuuksiUe tukea yhteensä 76,4 miljoonaa ecua, josta 40,7 miljoonaa ecua hyväksyttiin vuonna 1995. Koheesiorahasto ei vuonna 1996 oUut vielä ottanut vastaan uusia tukihakemuksia. • Maantieväylä Lissabon-Valladolid Koheesiorahaston tukea on myönnetty kyseisen väylän kahdeUe Portugalissa sijaitsevaUe osuudelle yhteensä 52,6 miljoonaa ecua (Alcanena-Atalaia ja Atalaia-Abrantes). Vuonna 1996 ei kuitenkaan jätetty hakemuksia eikä myönnetty lisätukea. Koheesiorahaston lokakuussa 1994 järjestämän hankkeeseen liittyvän seminaarin jälkeen komissio pyysi sekä Espanjan että Portugalin viranomaisia esittämään alustavat tutkimuksensa rajan yli kulkevista osuuksista koheesiorahaston rahoitusta varten. Heinäkuussa 1996 vastaanotettiin toteutettavuustutkimusten valmistamiseksi. Kyseinen osuus on Salamanca-Fuentes de Oftorro, jota koskeva hanke on määrä hyväksyä alkuvuodesta 1997. tukihakemus Espanjan teknisten osuuden Portugalin viranomaiset ovat ehdottaneet tämän ensisijaisen hankkeen laajentamista siten, että luotaisiin multimodaaliyhteys Espanjan ja muun Euroopan väliUe. Komissio otti ajatuksen tervetulleena vastaan ja järjesti lokakuussa 1996 seminaarin, jossa käsiteltiin hankkeen vaikutuksia. Tähän ensisijaiseen hankkeeseen ehdotetut muutokset hyväksyttiin Dublinissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa joulukuussa 1996. • Rautatieyhteys Cork-Dublin-Belfast-Larne Hankkeelle ei myönnetty lisätukea vuonna 1996, siUä hankkeen ennakoitu loppuunsaattaminen Irlannin tasavallassa sijoittuu vuoden 1997 ensimmäiselle neljännekselle. Tätä ensisijaista hanketta ja Limerickiin. laajennetaan kattamaan myös kaksi tärkeää syöttölinjaa Londonderryyn • Maantieväylä Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Benelux Hanke on ensisijainen Irlannissa ja sille myönnettiin lisätukea 30,2 miljoonaa ecua koheesiorahaston vuoden 1996 talousarviosta. Koheesiorahaston tuki tämän ensisijaisen hankkeen Irlannin tasavallassa sijaitsevalle osuudelle vuodesta 1993 on ollut yhteensä 108 miljoonaa ecua. TulevUle vuosille ennakoidaan runsaasti hsätukea, jotta parhaillaan rakennusvameessa tai päätökseen. käsiteltävänä saataisiin hankkeet vietyä olevat LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 118 Alla olevasta taulukosta käyvät ilmi koheesiorahastoon suoranaisesti liittyvien, Essenin kokouksessa ensisijaisiksi määriteltyjen hankkeiden tiedot. Arvioidut kokonaiskus tannukset Arvioidut kustannukset Koheesiorahasto mmmm 1993-1996 Eteläinen suumopeusjuna Kreikan moottoritiet Moottoritie Lissahon- Valladolid Junayhteys Dublin-Belfast* Cork- Maantieyhteys Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/ Benelux* 12870 6367 1072 238 2680 4380 5065 717 145 1540 8. 0 258,9 52,6 53,9 108,0 Yhteensä 23227 U847 481,4 a s s a — « « s p as i mm m i n i m i — a— * Pelkästään Irlannin tasavalta Christophersenin ryhmän kertomuksessa ensisijaisiksi nimettyjen Essenin Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksyttyjen 14 hankkeen lisäksi tuotiin esiin myös toinen tärkeiden hankkeiden luettelo. Tämän luettelon hankkeista koheesiorahastoa koskevat suoraan seuraavat: - Yhdistetyt kuljetukset Portugalissa ja Espanjassa - Ateenan uusi kansainvälinen lentokenttä Spatassa - Maratecan ja Elvasin välinen moottoritie (Lissabonin ja Madridin välisellä väylällä). Tuki yhdistettyjä kuljetuksia koskevien hankkeiden, Maratecan ja Elvasin välisen moottoritien sekä Spatan uuden lentokentän rahoitukseen on jo hyväksytty. Christophersenin ryhmän kertomuksessa korostettiin myös Euroopan laajuisia hankkeita, jotka liittyivät uuden tietotekniikan ja liikenteen hallintojärjestelmien käyttöönottoon Euroopan unionin liikenteessä. Koheesiorahasto on tukenut tällaisten tärkeiden hankkeiden rahoitusta (alusten liikennejärjestelmät merenkulun valvontaa varten sekä lennonjohtojärjestelmät) Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa ja Irlannissa. 4. 2. 4 KOMISSION JÄSENTEN MUODOSTAMA RYHMÄ (EUROOPAN LAAJUISET VERKOSTOTVKINNOCKIN KORKEAN TASON RYHMÄ &WW&nfaZ&ZWiWr<' *gwyy>M»tt»vs^w"y>>Kyf""t'"*t^r*^^yy^^i LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 119 Koheesiorahasto on seurannut edelleen vuoden 1995 alkupuolella perustetun komission jäsenten muodostaman ryhmän työtä. Ryhmän puheenjohtajana toimii liikenneasioista vastaava komission jäsen NeU Kinnock ja sen tarkoituksena on koordinoida ja vauhdittaa Euroopan laajuisten verkostojen toteuttamista. Ryhmä on keskittynyt verkostoja koskevaan lainsäädäntöön ja valvoo yhteisen edun piiriin kuuluvien hankkeiden edistymistä sekä etsii keinoja, joilla Euroopan laajuisten verkostojen rahoitusongelmat voidaan ratkaista. Epävirallisen liikenneasioiden neuvoston Rooman kokouksen jälkeen (huhtikuu 1996) perustettiin NeU Kinnockin johtama "korkean tason ryhmä", johon kuului edustajia liUcenne- ja valtiovarainministeriöistä, yksityiseltä sektorilta sekä Euroopan investointipankista (EIP). Ryhmän tarkoituksena on nopeuttaa yksityisen/julkisen sektorin kumppanuuksien (PPP, public-private partnership) toteuttamista Euroopan laajuisten verkostojen ja erityisesti ensisijaisten hankkeiden pohjalta. Koheesiorahasto on osallistunut tämän ryhmän kokouksiin ja sen alaisuudessa toimivan eteläisestä suurnopeusjunasta vastaavan ryhmän kokouksiin. Kinnockin ryhmä antaa Eurooppa- neuvostoUe loppukertomuksen heinäkuussa. Huomionarvoista on myös se, että Euroopan laajuisia liUcenneverkostoja koskevien suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen (heinäkuu 1996) jokaiselle Euroopan laajuisten verkostojen osa-alueelle on perustettu uudet neuvoa-antavat komiteat. Koheesiorahasto otti myös osaa liikennekomitean ensimmäiseen kokoukseen, joka pidettiin marraskuussa. i ii LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 120 4. 3 YMPÄRISTÖN JA LIIKENTEEN VÄLINEN TASAPAINO Koheesiorahastosta annetussa asetuksessa edellytetään, että on pyrittävä löytämään tasapaino liUcenteen mfrastruktuureihm liittyvien hankkeiden ja ympäristönsuojelua koskevien hankkeiden rahoitukseen myönnetyn tuen välille. Komission kanta on, että kauden aikana tulisi saavuttaa tilanne, jossa 50 prosenttia tuista myönnetään ympäristöalan hankkeille. Tavoitetta ei tule pitää ehdottomana, vaan tilannekohtaisesti on säilytettävä jonkinasteinen joustavuus. Vuonna 1996 kyseisen tavoitteen saavuttamisessa edistyttiin ja varainhoitovuonna talousarvioon kirjatuista maksusitoumuksista 50,1 prosenttia koski hUcenteen alan hankkeita ja 49,9 prosenttia ympäristöalan hankkeita. Maksusitoumusmäärärahojen jakautuminen ympäristön ja liUcenteen alan kesken on noudattanut seuraavaa kehitystä kaneissa jäsenvaltioissa kaudella 1993-1996: Ajanjakso Ympäristö Liikenne 1993 1994 1995 1996 1993-1996 Ecua 606 016 992 923 430 183 1 036 709 677 1219 282 135 3 785 438 987 % 38,7 49,8 48,2 49,9 47,3 Ecua 958 253 511 929 157 266 1 113 119 907 1 222 140 391 4 222 671 075 % 61,3 50,2 51,8 50,1 52,7 Vuonna 1996 määrärahojen prosenttimääräinen jakautuminen oli jäsenvaltioittain seuraava: i •=! i-:; i=n-! I vrn ! ! ] i ïi nfflvi V-1 - n nii-i iËifillïllB IIBlliSI^^ Espanja Portugali Kreikka Irlanti 49,4 49,6 53,8 46,0 50,6 50,4 46,2 54,0 YHTEENSOPIVUUDEN 4. 4 POLITIIKKOJEN KANSSA 4. 4. 1 YMPÄRISTÖNSUOJELU ARVIOINTI MUIDEN YHTEISÖJEN LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 121 Koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 8 artiklassa säädetään, että hankkeiden on oltava yhteisön politiikkojen mukaisia, mukaan lukien ympäristön suojelua koskeva politiikka. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 r artiklassa määrätään yhteisön ympäristöä koskevan politiikan tavoitteista. Nuhin kuuluvat: - ympäristön säUyttäminen ja parantaminen, - ihmisten terveyden suojelu ja - luonnonvarojen järkevä käyttö. Ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa periaate- ja toimintaohjelmassa (5. toimintaohjelma), joka hyväksyttiin neuvoston päätöslauselmalla vuonna 1993, katsottiin, että koheesiorahasto auttaa toteuttamaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisia tavoitteita ja erityisesti ratkaisemaan sellaisia tärkeitä yhteisöä koskevia ympäristökysymyksiä kuten vesien saastuminen ja asianmukainen jätehuolto. Ohjelmassa painotettiin keskeisten ympäristöön liittyvien teemojen lisäksi myös tarvetta sisällyttää ympäristöulottuvuus muihin yhteisön pohtiildoihin, jotta tiettyjen talouden alueiden epäsuotavia sivuvaikutuksia voitaisiin muuttaa ja niihin voitaisiin vaikuttaa. Jälkimmäinen näkökulma koskettaa koheesiorahastoa muodostavat toisen sijoitusten painopistealueen, jolla rahasto toimii. sikäli, että liikenneinfrastruktuurit Komissio on kehittänyt hankkeiden tarkan enriakkoarviointimenettelyn sekä ympäristö- että liikennealan investointeja varten. Ympäristöhankkeiden osalta hakemuksista on käytävä ilmi seuraavat tiedot: - nuhin ympäristöä koskeviin tavoitteisiin hanke liittyy, - miten hanke liittyy ympäristöä koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamiseen ja - yksityiskohtaiset tiedot siitä, noudattaako hanke suunnitelmaa ja ohjelmaa, johon kuuluu yhteisön ympäristöä koskevan politiikan tai sääntelyn soveltaminen. Lisäksi ympäristövaikutuksista täytyy toimittaa tarvittaessa tiedot direktiivissä 85/337/ETY edellytetyllä tavalla. jätettävä direktiivin Liikennehankkeiden osalta hakemuksen yhteydessä on 85/337/ETY mukainen ympäristövaikutuksia koskeva arviointi. On tärkeää myös kiinnittää huomiota kaikkiin mahdollisiin vaikutuksiin, joita näillä hankkeilla voi olla tärkeille lintualueUle (direktiivi 79/409/ETY) ja elmympäristöön/lajemin (direktiivi 92/43/ETY). tarvittaessa Tarkastuksia suoritetaan myös muihin aloihin liittyvissä hankkeissa; tällaisia ovat jätehuolto, rannikkoalueiden kunnostaminen jne. Näin pyritään varmistamaan se, että myös nämä ovat yhteisön ympäristöpolitiikan mukaisia Arvioinnin jälkeen ennen kuin komissio tekee lopullisen päätöksensä hankkeesta, komissio voi tuoda esiin lisäehtoja, jotka Uittyvät joidenkin tiettyjen ympäristötavoitteiden saavuttamiseen tai lainsäädännössä joilla pyritään varmistamaan se, että hankkeet vastaavat tiettyjä yhteisön LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 122 Umaistuja teknisiä vaatimuksia. Esimerkkinä voidaan mainita direktiivi yhdyskuntajätevesien käsittelystä (91/271/ETY). Kysymys yhdenmukaisuudesta ei tule esiin pelkästään päätöksentekoa edeltävässä vaiheessa. Myös seurantakomiteat varmistavat ympäristöpolitiikan noudattamisen tarkastamalla, että päätöksessä esitetyt vaatimukset ja ehdot täytetään. Jos mitä ei noudateta, maksujen suorittaminen voidaan keskeyttää ja tukea vähentää tai se voidaan jopa peruuttaa. 4. 4. 2 YHTEINEN LIIKENNEPOLITIIKKA Yhteisen hitamepohtiikan uudet tulevaisuudennäkymät käyvät ilmi komission tiedonannosta "Yhteisen (92) 494). Sen tärkeimpiin osun kuuluu liikemiepolitiikan tulevaisuuden kehitys" (KOM perustamissopimuksen XII osastossa määritelty Euroopan laajuisten verkostojen politiikka, mutta myös tarve liittää ympäristöasiat liikenteen alan liankkeio^ lähestymistapaan. liikennepobtiikka ottaa myös huomioon liikenteen toiminnalhsten infxastruktuurien Yhteinen lisääntyneen tarpeen rajattomassa yhteisössä, mikä on seurausta siitä, että suuri osa nykyisistä verkostoista on ruuhkautunut erityisesti yhteisön keskiosassa ja perusrakenteiden puutteet tuntuvat syrjäseutualueilla sekä niiden yhteyksissä yhteisön keskialueisiin. Euroopan laajuisten verkostojen kehitys ratkaisee joitakin ongelmia ja on suoraan yhteydessä yhteiseen liikeimepohtiikkaan. Yhteisön osuus tässä asiassa näkyy suuntaviivoina, joiden tarkoitus on edistää tuntuvasti kahden sisärnarkkinoihin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvän perustavaa laatua olevan tavoitteen toteuttamista. Verkostojen tarkoituksena on ensisijaisesti liittää eristyneet alueet, saarialueet ja syrjäseutualueet yhteisön keskusalueisiin. Suuntaviivoissa määritellään tuen tavoitteet, painopistealueet ja tukitoimenpiteiden tavoitteet sekä esitetään yhteisen edun mukaiset hankkeet. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää erittäin syrjäisiin alueisiin. Kaikki tämä näkyy yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY. Siinä multimodaaliliikenne nähdään yhtenä ratkaisuna parantaa verkostojen tehokkuutta ja turvallisuutta sekä ympäristönsuojelun tasoa. Liikenteen eri muodot ja niitä koskevat hankkeet on huomioitu suuntaviivoissa soveltamalla menetelmää, jossa pyritään asteittaiseen liikennemuotojen toisiaan täydentävyyteen ja niiden yhdentymiseen. Hankkeiden ensisijaisuutta määriteltäessä on tärkeänä perusteena se, miten hankkeissa on otettu huc>mic)cmmultimc)daalisuuna koskeva tavoite. Suuntaviivoissa määritellään Euroopan laajuisten verkostojen eri osat: 0 Euroopan laajuinen tieverkko pitkine pääteineen ja liittymineen on tärkein maanpinnalla kulkevan liikenteen edettytys. 0 Euroopan laajuinen rautatieverkko koostuu suumopeusosuuksista ja perinteisestä rautatieliikenteen verkostosta sekä yhdistettyjen kuljetusten osuuksista. 0 Satamilla on suuri meikitvs maaliikenteen ia n 0 Meriliikenteen ohiaus- ia tiedotusverkko koskee suoraan meriliikennettä, sillä sen avulla valvotaan, järjestetään ja johdetaan yhteisön vesien meriliikennettä ja siten parannetaan sen turvallisuutta ja LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 123 tehokkuutta sekä suojellaan ympäristöä ekologisesti haavoittuvilla alueilla. Etelän syrjäiset valtiot (Kreikka, Espanja ja Portugali) ovat tulevaisuudessa suoraan verkon kehityskohteina. 0 Euroopan laajuiseen lentokenttäverkkoon kuuluu noin 250 lentokenttää, jotka on valittu määrällisin perustein, mutta myös siksi, että ne toimivat tärkeinä yhteyspaikkoina sekä unionin ja muun maailman välillä että unionin sisällä ja ne yhdistävät unioniin myös sen kaikkein syrjäisimmät alueet. Jotta lentokenttäverkko kykenisi täyttämään tehtävänsä, suuntaviivoissa ehdotetaan ensisijaisiksi seuraavia toimia: lentokenttien kapasiteetin optimoirm ja lisääminen, ympäristön tasapainon parantaminen (soveltuvuus ympäristön kanssa) ja yhteydet muihin verkostoihin. Lentokentät mahdollistavat etenkin syrjäseutualueiden yhteydet muuhun maailmaan. 0 Lentoliikenteen ohjauksen osalta verkoston asteittaisella toteuttamisella (riavigointisuunnitelma, liikenteen valvonta- ja ohjauslaitteistot) pitäisi lentoliikenteen tulevaisuudessa olla varmempaa ja tehokkaampaa. Yhteisön perustamissopimuksen mukaan yhteisön tukea myönnetään hankkeUle, jotka täyttävät edellä mainitut valintaperusteet; tukea voidaan myöntää yhteisrahoituksena töille, joista jäsenvaltiot ovat vastuussa. Tukea myönnetään ensisijaisesti koheesiorahastosta, joka neljässä jäsenvaltiossa tukee liikennehankkeita, joita pidetään verkostojen kannalta yhteisenä etuna. Koheesiorahasto myötävaikuttaa siten hyvin suuressa määrin liikennealan hankkeiden toteuttamiseen eri muodoissa ja mahdollistaa perusrakenteiden puutteiden vähentämisen. Perusrakenteiden puutetta pidetään yhtenä syrjäseuduille tai niiltä tapahtuvan henkilöiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteenä. Rahastosta on tullut yksi yhteisön perustavanlaatuisista välineistä Euroopan laajuisen verkoston kehittämisessä ja sen tavoitteen toteuttamisessa eh ympäristöä koskevan yhteisön politiikan mukaisen kestävän liikkuvuuden ailcaansaamisessa. Tämä on tapahtunut siten, että o^ eri liikennemuotoja koskevia hankkeita. 4. 4. 3 JULKISET HANKINNAT Jo vuosikertomuksessa 1994/1995 komissio painotti sitä, että hankkeista päättävien tahojen olisi välttämätöntä kokoontua yhteen, jotta asiakirjojen valmistelua, niiden seurantaa, täytäntöönpanon nopeutta ja yhteisön tekstien ymmärrettävyyttä voitaisiin parantaa. Julkisia hankintoja koskevien kansallisten, alueellisten tai paikallisten tietojen valvonnan, jolla pyritään myös auttamaan päättäjiä, tulisi näin ollen tapahtua oikealla tasolla. Kuten komissio vuosikertomuksen 1994/1995 yhteydessä ilmaisi, se oli käsitellyt aihetta perusteellisesti, ja tämän pohdinnan tuloksena syntyi 27. marraskuuta 1996 hyväksytty vihreä kirja "Julkiset hankinnat Euroopan unionissa: tulevaisuuden kysymyksiä*'. Vuonna 1997 talouselämän toimijat esittävät huomioitaan tässä asiakirjassa käsitellyistä kysymyksistä; tänä vuonna valmistellaan myös suunnitelma ehdotettujen ratkaisujen tehokasta toteuttamista varten. Rakennerahastojen ja koheesiorahaston valvonnan suhteen on tuotu esUle joitakin uusia esityksiä, ja ne on syytä esitellä lyhyesti tässä vuosikertomuksessa. LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 124 Vihreän kirjan kuudesta luvusta kahdella on suoraa vaikutusta yhteisön tukemiin hankintoihin. nykytilanne ja Näitä ovat 3 luku ("Julkisia hankintoja koskevan oikeuden soveltaminen: kehityssuuntaukset"), jossa asiaan liittyy IV osaston D kohta ('Tarkastusmenettely"), sekä 5 luku ("Julkiset hankinnat ja muut yhteisön politiikat") ja sen IV osasto ("Unionin rahoitusta sisältävät harikinnat"). Esiintuoduissa ehdotuksissa pyritään siihen, että kansallisella tasoUa syntyisi riippumattomia valvontaelimiä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamista varten; tavoitteena on myös saattaa laajempaan käyttöön tarkastusmenettely, joka luttyy erityisaloja koskevassa direktiivissä säädettyjen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamiseen. JuUdsista hankinnoista päättävät tahot pyritään myös tekemään vastuullisiksi. Suunniteltu kehitys ei kuitenkaan edellytä sitä, että komissio luopuisi oikeuksistaan; se valvoo edelleen Euroopan yhteisön perustamissopimukseen ja asiaan liittyviin direktiiveihin sisältyvien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamista. Vuonna 1996 kolmena edellisenä vuonna esitettyjen tukihakemusten seurannalle annettiin paljon painoarvoa, minkä ansiosta hankkeiden toteuttamisen etenemistä rahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen oli helpompi arvioida (yli 200 uutta hakemusta). On tärkeää huomata, että jäsenvaltiot jättivät paljon hakemuksia ennen kuin mitään hankintamenettelyä oli käynnistetty voidakseen olla varmoja yhteisön taloudellisesta tuesta ennen töiden aloittamista. Edeltäneitä hankintamenettelyjä koskevat tietoon vasta hankkeiden tulevat usein toteutusvaiheessa tai suoritettaessa myöhempiä maksuja tai saatavia. tarjouspöytäkirjat ja niiden tiedot Komissio painottaa yleisesti kansallisten viranomaisten ja kansallisten seurantakomiteoiden yhteistyöhalukkuutta rahoittamiensa hankkeiden tukiasiakirjojen arvioinnin kaikissa vaiheissa (hakemus, päätös, muutos, maksu, loppusumma). Asiakirjojen tarkastelu johti kuten aikaisemminkin seuraavanlaisiin tilanteisiin: 0 varauksettoman sopimuksen tekemiseen kaikissa niissä tapauksissa, joissa asiakirja-aineisto todettiin yhdenmukaiseksi julkisia hankintoja koskevien sääntöjen kanssa ja joissa tarvittavat tiedot julkisista hankinnoista ilmoitettiin tai hankkeen summa oli alle julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä säädetyn kynnyksen; 0 periaatesopimuksen tekemiseen, jollei myöhemmin suoritettava valvonta tapauksissa, joissa hankintamenettely tapahtui rahoituksen myöntämisen jälkeen, antanut aihetta muuhun tai jollei ilmennyt, että joitakin hankintoja voitiin käynnistää myöhemmin; 0 rahoituksen myöntämistä koskevan päätöksen tai päätöksen muuttamisen jäädyttämiseen kansallisten viranomaisten toimesta siihen asti, kunnes epäselvät kohdat oli selvitetty; 0 maksujen keskeyttämiseen (asianomaisten komission osastojen ollessa osaUisena) silloin, kun yritys, joka katsoi oikeuksiaan loukatun, jätti valituksen tai kun kansallisille viranomaisille annettiin huomautus; 0 rahoituksen eväamiseen, kun asiakirjoista ilmeni, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei ollut noudatettu tai yritys, joka katsoi oikeuksiensa tulleen loukatuksi, jätti valituksen. 4. 4. 4 KILPAILUPOLITIIKKA LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 125 Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1164/94 säädetään, että kyseisen rahaston tukitoimenpiteiden on oltava erityisesti kilpailupolitiikan mukaisia. Komissio tarkastaakin toimet ovat Euroopan yhteisön järjestehnäUisesti, perustamissopimuksen mukaisia varmistaakseen, että tulritoiminnassa noudatetaan yhteisön kilpailusääntöjä erityisesti valtion tukia koskevissa asioissa. että koheesiorahastosta rahoitetut Yleisesti ottaen tukitoimenpiteet aiheuttavat hyvin harvoin ongelmia, jotka johtuvat siitä, etteivät ne sovellu kilpailuoUceuteen. Tähän on erityisesti syynä se, että kyseessä ovat useimmiten perusrakenteisiin liittyvät ohjelmat, jotka eivät - jollei hankintasopimusten myöntämistä koskevia sääntöjä rikota - tarjoa yksittäisille yrityksille erityistä etua. Tämän vuoksi kilpailuun liittyvä yhteisön valvonta koskee pääosin perusrakenteiden avaamista kaikille tekniset ja oikeudeUiset edeUytykset täyttäviUe toimijoiUe, jotka noudattavat liUcenteen alan tukia koskevia yhteisön lainsäädäntöön sisältyviä määräyksiä ja säännöksiä. 4. 5 KOHEESIORAHASTON VAIKUTUS 4. 5. 1 JOHDANTO TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN Komission on arvioitava koheesiorahaston tosiasiallinen tai ennakoitu taloudellinen vaikutus sekä yksittäisten hankkeiden osalta että yleisten tukitoimenpiteiden osalta. Kustannus-hyötyanalyysi ja muut mikrotaloudellisen tason arviot ovat tärkeimmät hanketasolla käytetyt menetelmät erityisesti arvioitaessa ennakolta hankkeita, joille on haettu tukea. Tukihakemusten arvioinnissa sovellettavista yleisistä menettelyistä on kerrottu edempänä tässä vuosikertomuksessa. Jäljempänä 4. 5. 2 kohdassa annetaan lisätietoja tällä alalla suoritetuista töistä sekä joitakin alustavia tuloksia koheesiorahastosta viime aikoina rahoitetuista tutkimuksista. Yleisellä tasolla koheesiorahaston vaikutusta on tulkittava sen alueen tai valtion taloudellisia olosuhteita vasten, joilla koheesiorahaston tukitoimenpiteitä toteutetaan. Tämä yleensä tarkoittaa sitä, että turvaudutaan taloudellisiin malleihin, jotka pyrkivät peUaamaan todeUisuutta (tosin yksinkertaistetussa muodossa). Näin voidaan ottaa huomioon näiden tukitoimenpiteiden keirrannaisvaikutukset, niiden pitkän aikavälin vaikutus talouden palautevaikutukset. Vuonna 1995 koheesiorahasto antoi tehtäväksi London School of Economies and Political ScienceUe koheesiorahaston tukitoimenpiteiden vaikutusten arviointia koskevien taloudellisten mallien kehittämistä käsittelevän joulukuussa 1996. suuren Tutkimuksen päämääriä ja joitakin alustavia tuloksia kuvataan 4. 5. 3 kohdassa. tekemisen. Tutkimuksen loppukertomus tutkimuksen luovutettiin ja kaikki tarjontaan Edellä mainitussa kohdassa kerrotaan myös koheesiorahaston Espanjan makrotaloudelhsia vaikutuksia koskevasta tutkimuksesta, joka suoritettiin Espanjan viranomaisten pyynnöstä ja koheesiorahaston rahoituksella vuonna 1995. 4. 5. 4 kohdassa kerrotaan koheesiorahaston potentiaalisista työUisyysvaikutuksista saaduista alustavista tuloksista. 4. 5. 2 HANKKEIDEN TALOUDELLINEN ARVIOINTI LUKU 4 - Hyvalcsyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 126 Koheesiorahaston tukihakemuksiin on liitettävä taloudellinen arvio, josta käy ilmi, että hankkeen odotetaan keskipitkällä aikavälillä aikaansaavan sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä, jotka ovat oikeassa suhteessa käytettyihin varoihin (asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artiklan 4 ja 5 kohta). Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeelta on voitava odottaa positiivista nettovoittoa ja siten yleisen taloudellisen hyvinvoinnin lisäämistä. Tähän tarkoitukseen on yleensä laadittava kustannus-hyötyarvio. Ympäristöalan hankkeiden kohdalla kustannus-hyötyarvion tulokset saattavat kuitenkin olla epätäydellisiä, minkä vuoksi voidaan hyväksyä muunlaiset kvantitatiiviset arviot, kuten kustannus-tehokkuusanalyysi tai monikriteerianalyysi. Hankehakemuksia tukevan kustannus-hyötyarvion ja muiden taloudellisten tutkimusten valmistelu on ensisijaisesti asianosaisten jäsenvaltioiden vastuulla. Komission on varmistettava, että soveUetut metodologiat ovat yleisesti hyväksyttäviä, tehdyt oletukset aiheeUisia ja tulokset uskottavia. Näiden asioiden selvittämiseen voidaan pyytää apua ulkopuolisUta konsuheUta tai Euroopan investointipankilta. Jäsenvaltiot voivat saada koheesiorahastosta teknistä apua muiden asiaan liittyvien tutkimusten rahoitukseen. Jäsenvaltiot ovat yleisesti ottaen selvinneet hyvin tukihakemusten yhteydessä esitettävien kustannus- hyötyarvioiden tai muiden tutkimusten laatimisesta. Sekä tutkimusten määrä että laatu on parantunut koheesiorahaston olemassaoloaikana. Komissio on kuitenkin tietoinen lisäponnistusten tarpeeUisuudesta tällä alalla ja on sen vuoksi ryhtynyt seuraaviin toimiin: - esittänyt komissioUe liikenteen alaan erikoistuneen taloustieteilijän suorittamaa liikenteen alan hankkeiden hakemuksia tukevia amointimenetelmiä ja edeUytyksiä koskevaa tutkimusta; - rahoittanut Irlannin viranomaisten toimeksiantaman tutkimuksen, joka koskee koheesiorahastosta rahoitettujen ympäristöalan hankkeiden taloudellista arviointia; - myöntänyt teknistä apua joiUekin jäsenvattioihe erityisesti hankkeita koskevien valmistelevien tutkimusten laatimiseen, myös kustarmus-hyötyarvioihin. Vuoden 1997 aikana komissio aikoo tehdä selvityksen hankehakemusten tukena käytetyistä taloudeUisista arviomtimenetelmistä löytääkseen parhaimman menettelytavan ja antaakseen tarvittaessa uusia alakohtaisia suuntaviivoja. taloudellista arviointia pidetään yleisesti vaikeana. Ympäristöalan hankkeiden Koheesiorahastosta rahoitetaan paljon erilaisia hankkeita, joilla pyritään parantamaan ympäristöä. Tällaiset hankkeet koskevat vesihuoltojärjestelmiä, jäteveden käsittelyä, yhdyslcuntajätteiden tuhoamista, eroosion torjumista, uudeUeenmetsitystä, luonnonsuojelua, rantojen kunnostamista jne. Näiden hankkeiden yhteinen ominaisuus on, että niiden suoralla tuotoksella ei ole markkinahintaa tai, jos sellainen on (esimerkiksi vesihuolto), hinta ei täysin vastaa kyseisen tuotoksen todellista taloudellista ja sosiaalista arvoa. Näillä hankkeilla on myös usein merkittäviä vähllisiä terveyteen ja perusrakenteisiin kohdistuvia vaikutuksia, joiden määrääjä arvoa on vaikea arvioida. erityisen Tukea saavat jäsenvaltiot ovat ympäristöalan hankkeiden taloudellisissa analyyseissa pyrkineet aktiivisesti soveltamaan tarkoituksenmukaisia menetelmiä. Yleisimmin on käytetty kustannus- hyötyarviota. Eräissä tapauksissa on pyritty määrittämään ympäristösuurmitelrnilla suoraan aikaansaatujen etujen määrä ja arvo. Näitä etuja ovat veden laadun paraneminen, paremmat perusrakenteet tai paremmat virkistyskäyttömahdollisuudet. Joissakin tapauksissa on arvioitu mahdollisia välillisiä vaikutuksia esimerkiksi aikaansaatuun taloudelliseen kehitykseen. Monissa tapauksissa kyseisiä analyysejä on täydennetty etujen laadullisella arvioinnilla. LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 127 Irlannin viranomaisille tehdyssä, koheesiorahastosta rahoitetussa tutkimuksessa kiinnitetään huomiota ympäristöalan vaikeuksiin ja tullaan johtopäätökseen, että vaikka alan hankkeiden arvioinnista on saatavissa yhä enemmän kansainvälistä kirjallisuutta, ei ole vielä sovittu yleisesti soveUettavan metodologian standardeista. Tutkimuksen laatijat sanovat myös, että yleisesti puuttuu analyyseissä tarvittavia perustietoja sekä kokemusta taloudellisten arvioirmtekniikkojen soveltamisesta. He ovat sitä mieltä, että lyhyellä aikavälillä on vaihtoehtojen puuttuessa käytettävä olemassa olevia rajallisia tietoja ja arvioitava etujen määrä aina kun se cm mahdollista käyttäen hyväksi aikaisempien tutkimusten tuotoksen arviointimenetelmiä. Pitemmällä aikavälillä tutkijat suosittelevat tapauskohtaisesti päätettävien amomtimenetelmien (joihin liittyy etujen arviointi käyttäjäiyhmätutkimusten avulla) käytön jatkamista, sillä kyseiset tekniikat ovat heidän mukaansa hyvalcsytty yhä laajemrnm ja niistä voi arvioida markkinattomia etuja. Vaikka tutkimuksessa keskityttiin vesihuoltoon ja jätevesien käsittelyyn liittyviin hankkeisiin Irlannissa, sen tärkeimpiä johtopäätöksiä voidaan soveltaa yleisemminkin. Komissio soveltaa myös muita määrällisiä menettelytapoja, kuten monikriteerianalyysia rnäärittääkseen toiminnan painopistealueet ympäristön alalla. Näitä menettelytapoja on kehitetty muun muassa uudelleenmetsitys- ja erocsiontoijuntahankkeiden yhteydessä Espanjassa. Kuten jo mainittiin, jäsenvaltioiden käyttämiä ympäristöhankkeiden taloudeUiseen arviointiin liittyvä menettelytapoja aletaan tarkistaa vuoden 1997 kuluessa. 4. 5. 3 YLEISET SOSIAALISET JA TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Koheesiorahastosta annetussa asetuksessa vaaditaan myös komissiota toimittamaan säännöllisesti tiedot, joista käy Umi "rahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus jäsenvaltioihin ja taloudeUiseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopan unionissa". Tämä ei tarkoita ainoastaan yksittäisten hankkeiden tai hankeryhmien taloudellisten vaikutusten arviointia vaan myös laajempaa keskittyrnistäniihm vaikutit muuttujiin, kuten kasvuun, työllisyyteen ja kauppaan kyseisissä kansantalouksissa. Se tarkoittaa myös pyrkimystä arvioida sekä hankkeiden toteuttamisvaiheen tukitoimenpiteiden lyhytaikaisia vaikutuksia kysyntään että toimintavaiheen keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia tarjontaan. Kun kyseessä ovat esimerkiksi liikenteen investoinnit, voidaan toisistaan erottaa esimerkiksi välittömästi tai välillisesti rakennusvaiheen aikana kasvaneet tulot ja lisääntynyt työllisyys. Toisistaan voidaan erottaa myös alhaisempien parantuneiden toimintakustannusten ja yleisen kilpailukyvyn parantumisen ansiosta tuloihin, työllisyyteen ja kauppaan kohdistuva myöhempi vaikutus. infrastruktuunen aikaansaamien säästöjen, hUcenteen ajan Vastaavia vaikutuksia voidaan odottaa myös ympäristöalan investoinneilta, vaikka kuten jo todettiin, niiden arviointi on vaikeampaa eikä sitä monissa tapauksissa voida suorittaa kansallisen tuotannon perinteisiä amointimenetelmiä käyttäen. London School of Economicsissa tehtv tutkimus Koheesiorahastosta annetun asetuksen yleisten vaatimusten täyttämiseksi London School of Economies and Political ScienceUe (LSE) annettiin heinäkuussa 1995 toimeksiannoksi tutkimus, jonka tarkoituksena on kehittää ja testata järjestelmällisiä malleja, joita on tarkoitus käyttää kvantifioimaan koheesiorahastosta tuettujen toimien aikaansaamat sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. TäUaisia menettelytapoja oh määrä soveltaa molemmilla rahaston päätoiminta-alueiUa (liikenteeseen ja ympäristöön liittyvissä hankkeissa) neljässä tukea saavassa jäsenvaltiossa. Niitä oh myös määrä käyttää tukitoimien yksittäisten hankkeiden tai hankeryhmien vaikutusten arviointiin sekä rahaston LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 128 kokonaisvaltaiseen hahmotukseen. Tavoitteena oh näin koheesiorahaston varojen käytön vaikutuksen tutkimukseen kyseisessä neljässä maassa. luoda johdonmukainen viitekehys LSE on vastannut hankkeen hallinnosta ja huolehtinut siihen hittyvästä taloudellisesta suunnittelusta, mutta se on toiminut tiiviissä yhteistyössä erityisesti tietojen kokoamisessa ja niiden analysoimisessa neljässä koheesiomaassa olevien tutkimusryhmien kanssa. Näitä ovat Institute Valencian© de Investigaciones Economicas, Universidad de Valencia; Alueellisen kehityksen laitos, Panteionin yliopisto, Ateena; Centro de hrvestigacäo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), Universidade do Algarve ja Centre for European Economic and Public Affiurs, University College, Dublin. Tutkimustyötä on valvonut tarkasti ohjausryhmä, joka on koostuu seuraavien tahojen edustajista, koheesiorahaston osasto (PO XVI/E), PO XVI A ja G, PO n, PO XH ja Eurostat. ja Tutkimuksen loppukertomuksen luonnos jätettiin syyskuussa 1996 ja sitä tarkistettiin joulukuussa 1996. Loppukertomus viimeisteUään sisältyy julkaistaan alkuvuodesta kirjaUisuuskatsaus, kehitettyjen mallien täydellinen kuvaus ja mallien tulokset, joita on saatu testauksen ja simuloinnin avulla ja jotka on suoritettu koheesiorahaston hankkeiden tietojen perusteella. EriUinen osa sisältää käytettyjen tietojen kuvauksen. Nämä tiedot kattavat tärkeimmät taloudelliset muuttujat aina NUTS 3 -tason alueisiin asti neljässä koheesiomaassa ja niitä maantieteeUisesti lähinnä olevissa valtioissa (Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta). 1997. Kertomukseen LSE omaksui uusia uria aukovan lähestymistavan; kolme taloustieteilijöiden ryhmää sovelsi uusimpia ekonometrisiä menettelytapoja erittäin yksityiskohtaiseen alueelliseen tietokantaan. Tutkimuksessa suositeUaan kolmea toisiaan täydentävää tekniikkaa koheesiorahaston vaikutusten arvioimiseksi. Näiden lähestyniistapojen pääpiirteet ja eräät alustavat tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: # Vektori-autoregressiomallit (VAR) Näillä malleilla pyritään määrittelemään koheesiorahaston varainkäytön vaikutus alueellisilla työmarkkinoilla arvioimalla taloudellisten muuttujien (yksityiset sijoitukset, työllisyys) dynaaminen vaste muutoksiin valtion sijoitustoiminnassa Malleissa käytetään uusimpia ekonometrisiä menettelytapoja yhteyden jäljittämiseen kyseisten muuttujien välillä pitkällä aikavälillä (15-20 vuotta). Malleja on kehitelty kullekin koheesiomaalle, vaikka tulokset ovat täydellisimpiä Espanjan kohdalla sitä koskevien tietojen hyvän saatavuuden vuoksi. Vaikka kyseiset mallit perustuvat vakiintuneisiin menettelytapoihin, ne ovat innovatiivisia sen vuoksi, että niissä otetaan huomioon alueellisen eriytyneisyyden korkea aste, niissä käsitellään perusrakenteisiin kohdistuvan varainkäytön dynaamisia vaikutuksia ja niihin on sisällytetty alueelta toiselle siirtyvä vaikutus. Tulokset kaikkien neljän koheesiomaan kohdalla viittaavat voimakkaaseen positiiviseen korrelointiin valtion sijoitusten ja yksityisten yritysinvestointien välillä kyseisten kansantalouksien sisällä, mikä viittaa uusien perusrakenteisiin kohdistuvien sijoitusten erittäin suotuisaan vaikutukseen. Menneisyydessä toistuneiden mallien perusteella saatujen lukujen avulla on mahdollista tehdä arvioita mahdollisista vaikutuksista pitkällä aikavälillä. VAR-maUeja voidaan myös käyttää koheesiorahaston hankkeisiin liittyvien pitkän aikavälin työlUsyysvaikutusten arvioimiseen ja edeUeen näiden työlksyysmuutosten vaikutusten arvioimiseen paikallisilla työmarkkinoUla (työelämään osamstuminen, työttömyys ja siirtolaisuus). •&&&3ÇKtt&3&tt&W#&ZiV-V&KV^ LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 129 Tiettyjen koheesiorahastosta tuettujen hankkeiden osalta suoritettujen malhsimulaatioiden alustavat tulokset ovat seuraavat. Moottoritie Rias-Bajas lyhyellä aikavälillä +1,17% pitkällä aikavälillä 3 900 pitkällä aikavälillä + l !»° % Madridin kehätie M40 lyhyeUäaUcavälillä +0,56% pitkällä aikavälillä 3 400 pitkällä aikavälillä + 3,3 % Tagusinsitta lyhyellä aikavälillä + 5 , 3% pitkällä aikavälillä 1 6500 pitkällä aikavälillä +3,1 % huomaa: kaikissa tapauksissa vaikutuksilla tarkoitetaan vaikutuksia "edustavalla alueella" • Alueelliset numeeriset yleisen tasapainon mallit (CGE, Computable general equilibrium models) Tämä lälKStymistapa käsittää todeUisuutta jäljittelevän tietokone-esityksen, jossa yhtälöt edustavat taloudeUisten toimijoiden (kuluttajat, tuottajat, valtio) käyttäytymistä. Tutkimuksen kuluessa on hahmoteltu kolme numeerista yleisen tasapainon mallia: Espanjalle/Portugalille, KreikaUe ja Männille. Jokaiseen malliin sisältyy alueryhmä, jossa taloudeUinen toiminta tapahtuu (NUTS 2 -tason alueet Esrxinjassa/Poitugalissa ja Kreikassa sekä NUTS 3 -tason alueet Irlannissa), jota yhdistää liikenneverkosto, jonka kautta tavaroilla ja palveluilla voidaan käydä kauppaa. Alueiden vähsten kauppakumppanien lisäksi mallit ottavat huomioon kaksi alueiden ulkopuolista kauppakumppania: Euroopan unionin ja muun maailman. Alueilla vaikuttavat niiden omat erityistekijät ja teollisuudenalat. Edellä mainitun kaltaisia maUeja voidaan käyttää tietyn alueen ja/tai kaikkien maan alueiden jäljittämällä sijoitusten hikenneinrrastruktuureihin kohdistettujen liikennekustannusten todennäköinen aleneminen ja sen aikaansaamat muutokset kauppaan, teollisuuden liikevaihtoon ja voittoon. Tutkimus voidaan suorittaa vaiheissa, joissa vaikutus työntekijöiden ja yritysten liikkuvuuteen kasvaa asteittain. selvittämiseen vaikutusten Näitä vaiheita tutkimaUa kaUddnainen hyvmvointi ja aluekohtaiset työvoiman tulojen muutokset, jotka johtuvat tietyistä liikenteen infrastruktoureihin kohdistuvista hankkeista, voidaan laskea lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kyseisenlainen analyysi korostaa liikenneverkostoissa tapahtuvien muutosten kerrannaisvaikutukset, jotka usein leviävät maan monitie mutile alueille. Simulointien ensimmäiset tulokset, jotka esitetään seuraavassa taulukossa, osoittavat, että joidenkin hankkeiden aikaansaama kokonaishyvinvointiin kohdistuva hyöty on usein suurempi kuin perinteisellä kustannus hyötyanalyysillä laskettu. Ne tuovat estile seuranneista toiminnan muutoksista ja teoUisuuden sijainnissa tapahtuneista muutoksista aiheutuneen merkittävän hyödyn keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä: ^*äivi»*^XÄ^X LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 130 Koheesiorahaston hankkeiden vaikutukset reaalituloihin wmmÊmmtmm. Rias-Bajas* Madridin kehätie M40 Pathé# Pohjois-etelä-väylä, Irlanti Milj ecua Suh teessa Milj. ecua Suh teessa Milj. ecua Suh teessa Milj. ecua Suh teessa 121 140 1,0 1,14 1,33 185 230 282 1. 0 1,24 1,52 1,35 287 1,55 933 1098 1156 1157 1,0 1,17 1,24 163 165 184 1,0 1,01 1,13 1,24 183 1. 12 * Moottoritie Galicia-Madrid, Espanja # Moottoritie Patras-Ateena-lhessaloniki/Bulgarian raja "suhteessa" viittaa suhteeseen, joka on reaalituloihin kohdistuvan lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksen ja välittömän vaikutuksen välillä Edellä kuvatun kahaiseUa lähestyiriistavalla on pitkät perinteet taloustieteessä, mutta LSEn koheesiorahastoUe kehittämät mallit ovat innovatiivisia monessa suhteessa; niissä otetaan huomioon ksaPan) alueellisen eriytyneisyyden korkea aste, asemapaikkojen väliset kuljetuskustannukset sekä epätäydellistä kUpaUua koskevat oletukset tiettyjen teoUisuusalojen osalta. LSE:n työ edustaa ensimmäistä yritystä soveltaa ahieeUisia numeerisia yleisen tasapainon maUeja laajaan tietokantaan ja käyttää niitä noudatetun politiikan analysoimiseen. "^y08 n äm (ja LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 131 • Tulonjaon eksplisiittiseen dynamiikkaan perustuvat mallit Näissä maneissa tarkastellaan kasvun ja lähentymisen ö^iamiikkaa koheesiomaiden kaikilla alueilla toisin kuin perinteisemmissä lähestymistavoissa, kuten regressioanalyysissa, jossa tarkastellaan pelkästään käyttäytymistä tietyllä edustavalla alueella. Mallit edustavat kehitysaskelta normaaleihin jakaumadynamukan lähesryrrustapoihin nähden, sillä niihin on sisäUytetty panostukset alueiden tiettyihin taloudellisiin rakenteisiin ja yhteyksiin alueiden vähllä. Tutkimuksessa kehitellään monia paikallista tulonjaon dynamiikkaa kuvaavia graafisia ja tilastollisia esityksiä Malleja voidaan käyttää seuraavien kysymysten selvittämiseen: 0 suuntautuuko kehitys kaikilla läpileikkaukseen sisällytetyillä alueilla tulojen tasavertaisuutta vai epätasa-arvoa kohti? 0 miten suuri on alueiden vaihtelevuus alueellisen tulojakautuman sisällä? 0 miten yhden yksittäisen alueen rakenteen muiittuminen vaikuttaa alueellisen tulojakautuman kehitykseen? 0 miten alueiden välisen suhteen muuttuminen vaikuttaa paikallisen tulojakautuman kehitykseen? 0 niiu\ä ovat keirarmaisvaikutukset alueio^ välillä9 Tutkimuksessa annetaan menneisiin kehityssuuntauksiin perustuva alueellisen tulojakautuman kehitystä kuvaava analyysi NUTS 3 -tason alueilla koheesiomaissa ja siinä pyritään sehttämään havaitut mallit alueiden välisillä kytkennöillä sekä julkisella ja yksityisellä sijoitustoiminnalla. Näistä maUeista arvellaan olevan eniten hyötyä tutkittaessa yleisiä liittyviä kehityssuuntauksia koheesiomaissa sekä koheesiorahaston yleisen varojen käytön vaikutusta perusrakenteisiin, esimerkiksi kaikkien liikenteeseen ja ympäristöön kohdennettujen investointien vaikutuksia tietyllä alueella. lähentymiseen LSE:n tutkimuksen tuloksena syntyneitä maUeja, joita edellä lyhyesti kuvailtiin, sovelletaan moniin koheesiorahaston rahoittamaan investointeihin tulevina vuosina. Tarkoituksena on huomioida olennaisia osatekijöitä yksittäisten hankkeiden analyysissa, joka perustuu ennakko- tai jälkiarviointeihin. Tarkoituksena on myös tuottaa todistusaineistoa koheesiorahaston hyödyllisestä pitkän aikavälin sosiaalisesta ja taloudellisesta vaikutuksesta. Koheesiorahaston inakrotaloudHKnrei vaikutus Espanjassa Espanjan viranomaisten toimeksiantaman ja koheesiorahastosta rahoitetun, koheesiorahaston lopullinen versio esitettiin makrotaloudeUista vaikutusta Espanjassa käsittelevän tutkimuksen marraskuussa 1995. Tutkimuksen lähestymistapana oh olemassa olevia taloudellisia maUeja hyväksi käyttäen arvioida rahaston tukitoimenpiteiden yleisiä vaikutuksia Espanjan kansantalouteen. Vaikka koheesiorahaston varoilla tuetut kokonaisinvestoinnit muodostavat varsin pienen osan Espanjan kokonaisbruttokansantootteesta tai kotimaan kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta, tutkimuksen laatija korostaa kuitenkin koheesiorahaston merkitystä viranomaisten mvestointipyrkimysten tukemisessa. Vuoden 1993 lukujen perusteeUa arvioidaan, että kyseisenä vuonna koheesiorahaston osuus keskus- ja alueviranomaisten aiheuttamista liikenteen perusrakenteiden kustannuksista oh 12 LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 132 prosenttia ja ympäristöalan kustannuksista 11 prosenttia. Vastaavat luvut ovat 18,5 ja 29,1 prosenttia, mikäli huomioon otetaan ainoastaan keskusviranomaisten kustannukset. Näissä Imuissa rahaston nykyinen rahoitusosuus on aliarvioitu, kun otetaan huomioon Espanjalle myönnettyjen tukien määrän kasvaminen vuodesta 1993. Tutkimuksessa käytettiin kolmea erilaista mallia: panos-tuotos-malli, makrotalouden MOISEES-malli ja HERMIN-maUi. Panos-tuotosmallin avulla arvioitiin koheesiorahaston tukemien investointien yleinen ja alakohtainen vaikutus vuosina 1993-1999. Tulosten mukaan vaikutukset ovat suurimmat vuosina 1996- 1999, jolloin koheesiorahaston vaikutus on noin 0,4 prosenttia Espanjan kansantalouden BKTsta ja kokonaistyöllisyydestä. KyseiseUä ajanjaksolla koheesiorahaston tuen arvioidaan olevan noin 50 000 miestyövuotta. Kirjoittaja arvioi, että 4 rmljoonan pesetan kustannuksilla luodaan keskimäärin yksi miestyövuosi. Panos-tuotosmaUien tavanomaiset varaukset on tehty ja erityisesti huomautetaan, että kyseiseUä lahestymistavaUa voidaan mitata ainoastaan koheesiorahaston rahankäytön tilapäisiä vaikutuksia. Tutkimuksessa suoritettujen HERMIN-maUiin perustuvien simulointien mukaan koheesiorahaston vaikutus vuosina 1993-1999 voi olla vain aUe 1 prosentin Espanjan BKT:sta, kun yli 70 000 työpaikkaa on riippuvaisia rahaston varojenkäytöstä vuonna 1999. Kuitenkin MOISEES-maUin mukaan vaikutus on huomattavasti pienempi. 4. 5. 4 TYÖLLISYYS Vaikka työllisyyden luominen ei ole koheesiorahaston nimenomainen tehtävä, rahasto edesauttaa kuitenkin merkittävällä tavalla työpaikkojen syntymistä sen käytössä olevien huomattavan suurten varojen avuUa. Perusrakenteisiin kohdistuvat investoinnit luovat vähttömästi tai välillisesti työpaikkoja. Lyhyellä aikavälillä työpaikkoja syntyy välittömästi rakennusteollisuudessa. Välillisesti työpaikkoja syntyy rakennusalaa tukevien ja uusien työntekijöiden tarpeisiin vastaavien teoUisuudenalojen ja palvelujen työpaikkoja syntyy myös hankkeiden hsääntyneen kysynnän myötä. Pitemmaha aikavälillä toimintavaiheessa. Työpaikkoja syntyy rajoitetummin välittömästi, mutta pitkäaikaisia työpaikkoja syntyy välillisesti siinä määrin, että luodut perusrakenteet vähentävät tuotantokustannuksia ja parantavat yleisesti koheesiomaiden kansantalouksien vetovoimaa ja kilpailukykyä. Ainakin joitakin näistä vaikutuksista voidaan arvioida varmuudella. Kaikissa koheesiorahastoUe lähetetyissä hakemuksissa on mainittava vähintään hankkeesta vähttömästi syntyvien todennäköisten työpaikkojen lukumäärä. Vuosina 1993 ja 1994 jätettyjä hakemuksia koskeva tutkimus osoittaa, että miljoonan ecun tuella syntyy liikennehankkeissa välittömästi keskimäärin 21 työpaikkaa ja ympäristöhankkeissa 26 työpaikkaa. Kun edeUä mainittuja keskiarvoja soveUetaan koheesiorahaston vuodesta 1993 hyväksymiin tukiin, saadaan seuraavat alustavat tulokset. • » W r f m M ^ W H A I £ S Î ^ W % - ^ ' »^ »|$£* LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 133 Arvioitu koheesiorahaston tukeen perustuva työllisyys Välit tuma* 36 000 44 000 50 000 57 000 1993 1994 1995 1996 kertoimeksi arvioitu 1,3 Välilliset v \svaiktuoksot: '!'yullLs}'vs»vîii(vuJuk Hi N hU'i-nsi* 10 800 13 200 15 000 17 100 46 800 57 200 65 000 74 100 Työllisyysarvioita on aina tulkittava varovaisesti ja erityisesti on huomattava, että edellä mainittujen lukujen tarkoituksena ei ole ilmaista koheesiorahaston pitkän aikavälin nettovaikutusta työllisyyteen. Nettovaikutuksen johtamiseksi olisi välttämätöntä tehdä oletuksia siitä, miten pitkälle hankkeita olisi voitu toteuttaa ilman koheesiorahaston tukea ja miten paljon kyseisten kansantalouksien muuta toimintaa on korvattu. Luvut ilmaisevat sen vuoksi ainoastaan bmttoryöUisyysvaikutuksen, jonka odotetaan olevan riippuvainen lyhyellä aikavälillä eh rakennusvaiheessa rahoitetuista hankkeista. Edellä olevassa 1,3 mahdollisten välillisten työUisyysvaikutusten hahmottamiseksi. Tämä on varovainen arvio ja voidaan todeta, että jäsenvaltioiden tukihakemuksissa välittömien ja välillisten työUisyysvaikutusten suhde on lähes 1:1. taulukossa on käytetty standardikerrointa arviointi hankehakemusten Työllisyysvaikutusten ruttämätön investointihankkeiden pitkän aikavälin työllisyysvaikutusten arvioimiseksi. Tämän vuoksi hankkeet on asetettava niille ominaiseen taloudeUiseen yhteyteen ja niitä on tutkittava yhdessä muiden taloudeUiseen kehitykseen vaikuttavien tekijöiden kanssa. Aikaisemmin mainitun London School of Economicsin tutkimuksen tarkoituksena oh kyseisen tehtävän suorittaminen ja yleisten työlhsyysarvioiden laatiminen vakaalta teoreettiselta pohjalta. Joitakin tiettyihin hankkeisiin liittyviä arvioita annetaan 4. 5. 3. 1 kohdassa. perusteella selvästi on Koheesiorahaston hakemuksista saadut tiedot tarjoavat edelleen hyödyllisiä vaikkakin rajallisia tietoja työUisyysvaikutuksista. 4. 6 YHTEENSOVITTAMINEN YHTEISÖN RAHOITUSVÄLINEIDEN KANSSA JA YHDENMUKAISUUS MUIDEN Perustaessaan koheesiorahaston neuvosto mainitsi perusteiksi tarpeen yhteensovittaa ympäristöalan ja Euroopan laajuisiin liikenneverkostoihin liittyvää koheesiorahaston, rakennerahastojen, ElPn ja muiden rahoitusvälineiden kautta toteutettua toimintaa. Sen vuoksi komission on rakeimerahastojen tavoitteita täytäntöön pannessaan varmistettava rahastojen tuen ja muiden rahoitusvälineiden, erityisesti koheesiorahaston varojen, tukien välinen yhteerisovittaminen ja yhdenmukaisuus. Samanaikaisesti komission on kuitenkin otettava huomioon toissijaisuusperiaate, joka teke tarkoituksenmukaisen ,. „,„,. ,,„y,y„,„„„. „-p,. y,. ,. J 1. !i/!. ,;. y„yi,^,yJVV. ^^. V. VJ. V. ,. ^. ,. -] ,-» 'A""", ?~> ' "' f V"£"%?2 ?ty' M? fffi <&J^fi, LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja loimien arviointi 134 kansallisen strategian ja sen tavoitteiden suunnittelusta, sopivien hankkeiden valinnasta ja niiden toteuttamisesta ensisijaisesti jäsenvaltioiden velvollisuuden. Tämän velvoitteen täyttämiseksi on otettu käyttöön useita määräyksiä ja menettelyjä 4. 6. 1 RAKENNERAHASTOT Rakennerahastoista erityisesti EAKRää ja vähäisemmässä määrin EMOTRin ohjausosastoa voidaan myös pyytää tukemaan ympäristöalan ja Euroopan laajuisiin liikenneverkostoihin hittyviä hankkeita. Sen vuoksi on toteutettu toimenpiteitä koheesiorahaston ja yhteisön muiden rahoitusvälineiden toimien yhteensovittamiseksi ja kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi. sisältyy Yhteensovittamisvelvoite asetukseen (EY)No 1164/94. Asetuksen 9 artiklassa säädetään, että mihinkään menopuolen momenttiin ei voida antaa samanaikaisesti rahaston ja rakennerahastojen tukea. Lisäksi siinä säädetään, että rahaston ja muiden yhteisön rahoitusvälineiden (muiden kuin rakennerahastojen) myöntämän kokonaisavun määrä ei saa olla yh 90 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. koheesiorahastosta neuvoston annettuun Kun on kyse rakennerahastoista ja erityisesti EAKRstä, edellä mainittu säädös ei kiellä useita lahoitusvälineitä tukemasta erikseen samaa tärkeää hanketta sen eri vaiheissa nim kauan kun on varm että hankevaiheen kustannukset voidaan selvästi erotella ajankohdan ja luonteen mukaan. Joitakin menettelyihin liittyviä toimenpiteitä on toteutettu tarvittavan yhteensovittamisen täytäntöön panemiseksi Komission tehtävä on oUut ensiksikin turvata yleinen yhteensovittaminen valmisteltaessa yhteisön tukikehyksiä tukea saavia maita varten, jotta maksusitoumusmäärärahat voitaisiin kaksinkertaistaa tavoitteen 1 osalta niin kuin Edinburghin Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettiin. Yhteisön tukikehysten rahoitussuunnitelmissa on sen vuoksi mainittu tarkasti koheesiorahastosta myönnetyt varat. Espanjassa vain osa maasta on oikeutettu tavoitteen 1 mukaiseen tukeen ja 7 950 miljoonaa ecua koheesiorahaston rahoitusosuudesta vuosille 1993-1999 merkittiin yhteisön tukikehysten tavoitteen 1 kohdealueille. Tämä tukimäärä laskettiin siten, että se vastaisi Edinburghissa määriteltyjä tavoitteita. Toissijaisuus- ja kumppanuusperiaatteen mukaisesti kansaUisten haUitusten vastuulla on esittää sopivia alueilla. vähävaraisirnmUla hankkeita, Koheesiorahasto, joka ei ole alueellinen rahasto, ei yleensä kirjaa tukeaan aluetyypin mukaan. joilla varmistetaan kaksinkertaistuminen Espanjan Hanketason yhteensovittaminen vaatii myös yhä suurempaa huomiota, sillä rakennerahastot toimivat ensisijaisesti toimenpideohjelmien kautta, kun taas koheesiorahastosta rahoitetaan yksittäisiä hankkeita tai hankeryhmiä. Tarkoituksenmukaisia yhteensovittamismenettelyjä sen varmistamiseksi, että esitettyjä hankkeita tai hankkeiden vaiheita ei ollut aikaisemmin esitetty rakennerahastoiUe. Tämä edeUyttää pakollista rakennerahastoista vastaavien haUintoyksikköjen kuulemista ennen kuin komissio tekee päätöksiä luen myöntämisestä koheesiorahastosta. Kyseiset hallintoyksiköt ovat suorittaneet tarkastuksia sen varmistamiseksi, että mitään menopuolen momenttia ei voida samanaikaisesti rahoittaa rakennerahastoista ja koheesiorahastosta. otettiin käyttöön Nämä menettelyt ovat toimineet tähän asti hyvin. Koska monivuotisissa toirrœnpideohjelmissa yksittäisten rankkeiden valinta tapahtuu yleensä alueeUisella tasolla, EAKR ja koheesiorahasto ovat alkaneet vastavuoroisesti osallistua satunnaisesti seurantakomiteoihin pyrkimyksenään lisätä keskinäistä tietämystä. LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 13 5 Edellä mainituin liallirmoUisin järjestelyin on vanrustettu, että kaksinkertaista rahoitusta ei esiinny. Jäsenvaltiot ovat joskus esittäneet samaa hanketta koskevien eri vaiheiden hakemuksia kahdeUe eri rahoitusvälineeUe, mutta tämä on täysin asiaan liittyvien oikeudeUisten säännösten mukaista. PO XVI:n (aluerx>litiikka ja koheesio) osastona koheesiorahasto on läheisesti tekemisissä neljän koheesiomaan EAKR:n ohjelmien parissa työskentelevien hallinnollisten yksikköjen kanssa. Koheesiorahaston ja rakennerahastojen toimet ovat hallinnoinnin ja toteuttamisen suhteen toisiaan täydentäviä. Tavoitteet, toimien aikaansaamiseksi, ovat näin oUen myös toisiaan täydentäviä. Niitä toteutetaan yksityisen/julkisen sektorin yhteistyössä, tuloja aikaansaavissa hankkeissa, hankkeiden raUirmoiimissa, julkisissa hankinnoissa ja kilpailupolitiikassa. taloudellisesti vankkojen joihin pyritään tehokkaiden ja 4. 6. 2 EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKOSTOJEN BUDJETTIKOHTA laajuisille Neuvosto hyväksyi syyskuussa 1995 muodoUisesti varainhoitoasetuksen Euroopan laajuisten verkostojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä8. asetuksessa määritellään oikeudellinen perusta Euroopan unionin rahoitustuen Tässä kuin verkostoille myöntämisestä Euroopan koheesiorahastosta annettu asetus, Euroopan laajuisten verkostojen alaan liittyvää asetusta sovelletaan koko yhteisössä ja se kattaa kaikki kolme Euroopan laajuista verkostoa: liUcenteen, energian suurimman osan kokonaistalousarviosta eli 1 785 miljoonaa ecua 2 345 miljoonasta ecusta. Koska kyseisellä asetuksella tuetut liikennealan hankkeet voivat olla samanlaisia kuin koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet, koheesiorahaston osasto on ollut hyvin kiinnostunut uuden asetuksen sisällöstä ja on ollut hyvin perillä asetuksen valmisteluvaiheessa käydyistä keskusteluista. televiestinnän. Liikenneverkostot muodostavat kuitenkin 1995-1999. Toisin vuosina ja Kyseinen asetus sallii yhteisön myöntää rahoitustukea Euroopan laajuisille verkostoille toteutettavuustutkimusten, lainatakuiden tai korkotukien muodossa ja poikkeustapauksissa suoran mvestointituen muodossa. Ainoastaan yhteistä etua koskevat, Euroopan laajuisten verkostojen suuntaviivoissa yksilöidyt hankkeet ovat oikeutettuja tukeen, jonka suuruus on yhteensä enintään 10 prosenttia kaikista investointikuluista (50 % toteutettavuustutkimusten ja muiden tutkimusten kuluista). Koheesiorahasto on alusta alkaen ollut läheisessä yhteydessä PO VII:n kanssa johdonmukaisen lähestymistavan turvaamiseksi Euroopan laajuisia verkostoja koskeviin hankkeisiin ja niitä koskevien asetusten vaatimusten noudattamiseksi. Säännöllisten yksikköjen välisten keskustelujen lisäksi kaikki hankkeet, joille haetaan koheesiorahaston tukea, lähetetään kommentoitaviksi PO lähetetään Vll. ään ja kaikki päätösluonnokset, jotka koskevat rahoitustuen myöntämistä, lausuntokierrokselle. PO VII puolestaan ilmoittaa koheesiorahastolle kaikki saamansa omaa budjettikohtaansa koskevat tukihakemukset ja ohjelmaehdotukset. Koheesiorahasto on myös osallistunut kaikkiin kokouksiin, joita Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä käsittelevä komitea on järjestänyt. Kyseinen komitea on perustettu auttamaan komissiota liUcenteen budjettticohdasta tuettavien hankkeiden vuosiohjelman valmistelussa. Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 15. 9. 1995 LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 13 6 Koheesiorahaston käytettävissä olevien varojen erilaista määrää verrattuna Euroopan laajuisista verkostoista annetun varainhoitoasetuksen varoihin kuvaa hyvin se, että viimeksi maimtun Euroopan laajuisten verkostojen hUcenteen alan hankkeiden talousarvio koko EU:ssa oli 280 rmljoonaa ecua vuonna 1996, kun taas koheesiorahaston maksusitoumusten kokonaissumma verkostoja koskeville hankkeille neljässä koheesiomaassa oli 1 224 miljoonaa ecua. 4. 6. 3 LIFE-OHJELMA Vuonna 1992 käynnistetty LIFE-ohjehna on yhteisön rahoitusväline, joUa pyritään tukemaan ympäristötoimia Euroopan unionissa ja sen naapurialueilla. Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea yhteisön ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöön panemista rahoittamalla erityistoimenpiteitä. LIFE II -ohjelma käynnistettiin vuonna 1996 asetuksella (EY) N:o 1404/96 (EYVL N:o L 181, 20. 7. 1996) kaudelle 1996-1999, ja sen kokonaisbudjetti on 450 miljoonaa ecua. Tietyt hankkeet koheesiorahastosta että LIFE-ohjelmasta. tai ympäristöalan toimet koheesiomaissa voivat saada tukea sekä Joidenkin toimenpiteiden kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi koheesiorahasto on osaUistunut säännöllisesti LIFE-ohjelman hallintokomitean kokouksiin ja näin on voitu varmistaa erityisesti se, että yksikään vuonna 1996 ohjelmasta rahoitusta saaneesta 104 hankkeesta ei saanut koheesiorahastosta peräisin olevaa tukea. 4. 6. 4 EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI EIP toimii toisinaan voimakkaasti koheesiomaissa rahoittaakseen hankkeita samoUla toiminta- alueilla, jotila koheesiorahasto toimii. Vuodesta 1993 käynnissä ollut jäsenvaltioiden esittämiä tukihakemuksia koskeva tiedonvaihto komission ja mvestointipankin välillä toimii edelleen tehokkaasti. EIP:n tavanomainen menettely on neuvotella komission ja koheesiorahaston kanssa stiloin, kun pankiUe on esitetty lainahakemus. tiedonvaihdon avulla voidaan ensiksikin Säännöllisen lainojen enimmäismäärä ei ylity ja varmistaa avustusten ja lainojen tarkoituksenmukainen yhdistäminen yhteisrahoitettujen hankkeiden osalta. tarkastaa, että EIP:n TäUä alaUa on monia suuria hankkeita, jotka komissio on hyväksynyt koheesiorahaston tuen edeUytykset täyttäviksi ja joiden osalta pankin hallintoneuvosto kyseisen vuoden kuluessa teki päätöksen lainan myöntämisestä. Komissio ja EIP ovat yhdessä toteuttaneet rahoitusjärjestelyt sekä taloudellisen, teknisen ja lahoitukselhsen arvioinnin. Tämän hanketyypin osalta voidaan mainita joitakin esimerkkejä suurista yhteistoimista. TäUaisia olivat mm. seuraavat: Kreikassa Spatan lentokentän yhteisrahoitus, jolle rahastosta myönnettiin tukea 250 miljoonan ecun arvosta; Pireuksen sataman yhteisrahoitus, jota tuettiin samalla kertaa LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 13 7 sekä koheesiorahastosta että ETAn rahoitusjärjestelmästä ja jolle myös EIP myönsi lainan; moottoritien kunnostustyöt Pathén väylän tietyillä osuuksilla. Espanjan osalta yhteisrahoitus tapahtuu yleensä yksittäisten EIP:n autonomisille yhteisöiUe myöntämien lainojen kautta. Espanjan hankkeille myönnetään samalla tukea koheesiorahastosta ympäristöön liittyviä toimenpiteitä varten. Maanteiden osalta lainoja ja tukea myönnetään ministeriölle joitakin koheesiorahaston rahoittamia toimia varten. Sama koskee rautatiehankkeita. Portugalissa vuonna 1996 koheesiorahasto ja EIP rahoittivat yhdessä kolmea suurta hanketta. Lissabonin Näitä jätteenkäsittelylaitosta koskeva hanke (VALORSUL) sekä pohjoisen rautatielinja. jätteenpolttolaitosta (LIPOR), koskeva Porton hanke ohvat Irlannin tilanne on erilainen sikäli, että EIP:n lainat ovat siellä vähäisiä (vit. pankin vuosikertomus) ja ne myönnetään globaalUainan muodossa kokonaisen hankeryhmän rahoitukseen ministeriölle, jonka vastuualueeseen kyseiset hankkeet kuuluvat. Yksittäisten opastejärjestelmän nykyaikaistamista. lainojen osata voidaan mainita, että EIP tukee Dublin-Belfàst-linjan 4. 6. 5 EUROOPAN TALOUSALUEEN RAHOITUSJÄRJESTELMÄ Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen9 mukaan ETA:n rahoitusjärjestelmä vastaa laajuudeltaan ja maantieteelliseltä kattavuudeltaan läheisesti koheesiorahastoa, vaikka sen varat ovatkin huomattavasti pienemmät. Järjestelmä rahoitetaan ETA:n EFTA:an aiemmin kuuluneiden jäsenvaltioiden (Itävalta, Ruotsi ja Suomi, jotka ovat tällä välin liittyneet Euroopan unioniin, sekä Norja, Islanti ja Liechtenstein) varoilla. Kyseisten valtioiden osalta rahoitusta hallinnoi EIP. Rahoitusjärjestelmästä myönnetään tukea toteuttamiskelpoisille suunnitelmille, jotka edistävät taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Portugalissa, Kreikassa, Irlannin tasavallassa, Pohjois-Irlannissa ja tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla Espanjassa. ETA:n rahoitusjärjestelmän toimintajakso on viisi vuotta (1994-1999). Järjestelmästä myönnetään suoria avustuksia sekä lainojen korkotukia. Ensisijaisia ovat hankkeet, jotka kiinnittävät erityistä huomiota ympäristöön, liikenteeseen (mukaan lukien liikenteen infrastruktuuri) ja koulutukseen. Sekä julkisin että yksityisin varoin rahoitetut hankkeet ovat tukikelpoisia. Yksityisen sektorin hankkeista etusija annetaan pienten ja keskisuurten yritysten käynnistämille hankkeiUe. Järjestelmän talousarvion suuruus on avustusten muodossa 500 miljoonaa ecua ja korkotukina 1,5 miljardia ecua. Mahdollisuus ETA:n rahoitusjärjestelmän ja koheesiorahaston toimintojen pääUekkäisyyteen on selvästi olemassa sekä alojen että maantieteellisen kattavuuden vuoksi. Maantieteellisesti pääerona on se, että ETA:n rahoitusjärjestelmä kattaa Pohjois-Irlannin, mutta ei Espanjan tavoitteen 1 ulkopuolella olevia alueita. Alakohtaisesti ETA-järjestehnän kattavuus on laajempi, mutta sen avulla voidaan rahoittaa myös liikenteen infrastruktuurihankkeita ja ympäristöalan hankkeita, jotka ovat samankaltaisia kuin koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet. 9 ETA-sopimuksen 116 artikla ja sen pöytäkirja 38 LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 138 Käytännössä kuitenkin järjestelmän pienuus vähentää päällekkäisten toimintojen vaaraa. Lisäksi EIP:n järjestelmän hallinnon osalta tekemien järjestelyjen tarkoituksena on nimenomaisesti turvata se, että tuetut hankkeet soveltuvat muihin yhteisön politiikkoihin ja ovat johdonmukaisia muiden rahoitusvälineiden kanssa. Koheesiorahastolla on sopimus EIP:n kanssa tietojen vaihdosta niiden hankkeiden osalta, joille on haettu tukea, sekä neuvojen antamisesta lainoin ja avustuksin yhteisrahoitettaviksi ehdotettujen hakkeiden osalta. Koheesiorahasto saa tällä tavoin tiedot kaikista ElP. Ue esitetyistä hankkeista, jotile haetaan ETA:n rahoitusjärjestelmän tukea ja jotile saatettaisiin hakea myös koheesiorahaston tukea. 4. 7 EIP:N TEHTÄVÄ HANKKEIDEN ARVIOINNISSA 4. 7. 1 PYRKIMYS YHTEISTYÖN VAKIINNUTTAMISEEN Komissio ja EIP jatkoivat koheesion rahoitusvälinettä koskevaa, 23. syyskuuta 1993 allekirjoitettua yhteistyösopimusta koheesiorahaston osalta. Uusi puitesopimus allekirjoitettiin tässä tarkoituksessa 15. joulukuuta 1994 ja sen kesto on sama kuin koheesiorahastosta annetulla asetuksella eh vuoteen 1999. Puitesopimus noudattaa seuraavia periaatteita: jatkuvaa tietojenvaihtoa, säännöllisiä kokouksia EIP:n kanssa, EIP:n asiantuntemukseen turvautumista sellaisten hankkeiden arvioinnissa, joiUe hankkeen pyytävät EIP koheesiorahaston yhteisrahoitusta, sekä mahdollisuutta sellaisten hankkeiden arvioimiseen, joista on tehty vain yksi koheesiorahaston tukihakemus. viranomaiset aluUepanija kansalhset tai Kun yhteistyösopimuksen täytäntöön panemisesta on nyt kulunut yli kolme vuotta, yhteistyön laatu ja siitä saatu hyöty ovat edelleen ratkaisevia tekijöitä koheesiorahaston toimien arvioinnissa sekä parempien rahoituslähteiden yhdistelmien löytämisessä (avustukset ja lainat). 4. 7. 2 YHTEISTYÖN TULOKSET VUONNA 1996 Vuonna 1996 yhteistyö EIP:n kanssa pohjautui erityisesti 36 hankkeeseen. Hankkeiden rahoituspyynnöistä 22 oh osoitettu EIP:lle ensimmäisiä kommentteja varten. EIP arvioi neljä hanketta perusteellisesti ja 12 hanketta saavat yhteisrahoitusta. Arvioiduista hankkeista 27 oli ympäristöalaan liittyviä hankkeita, jotka koskivat pääasiassa toimia jätevesien käsittelyn ja yhdyskuntajätteiden aloilla. Euroopan laajuisiin liikenneverkostoihin liittyvistä hankkeista arvioitiin 8 ja ne koskivat erityisesti satamien, lentokenttien ja rautateiden perusrakenteita. LUKU 5-Seuranta ja valvonta 139 HH SEURANTA JA VALVONTA 5. 1 SEURANTAKOMITEAT 5. 1. 1 ESPANJA Kaksi seurantakomitean kokousta järjestettiin vuonna 1996 Madridissa (24. huhtikuuta 1996 sekä 30. ja 31. lokakuuta 19%). Kokouksissa edettiin työjärjestyksen mukaisesti. Komission pyynnöstä seurantakomitea jaettiin erillisiksi komiteoiksi sen mukaan, mikä elin vastaa asianomaisten hankkeiden täytäntöönpanosta tai kyseisestä toiminta-alasta. seurantakomitean Seurantakomitean viides kokous ( 24. huhtikuuta) Seurantakomitea jaettiin kolmeen osaan: hydrologisista hankkeista vastaavaan komiteaan, keskushallinnon hankkeista vastaavaan komiteaan ja alueeUisen hallinnon hankkeista vastaavaan komiteaan. Seurantakomitean puheenjohtajana toimi suunnittelusta vastaava pääjohtaja Angel Torres, ja sen työhön osallistuivat julkisesta rakentamisesta, liikenteestä ja ympäristöstä vastaava ministeriö (MOPTMA), veden laadusta vastaava osasto, taloudellisesta suunnittelusta vastaava pääosasto, talousarviosta vastaava pääosasto, alueellinen komitea sekä sellaiset järjestöt kuin ICONA (kansallinen luonnonsuojeluinstituutti), MINER ja AENA. Komission valtuuskunnan, jonka johtajana toimi koheesiorahaston johtaja, muodostivat yksikön päällikkö, Espanjassa toteutettavista hankkeista koheesiorahastossa vastaavat henkUöt sekä pääosaston XI ja pääosaston XVI. C edustajat. Jotta voitaisiin sopia siitä, millä perusteeUa hankkeita «otetaan hydrologisista hankkeista vastaavan komitean käsiteltäviksi, päätettiin, että käsite "hydrologinen" määritellaan niin, että se rajoitetaan koskemaan ainoastaan sellaisia hankkeita, jotka liittyvät veden kiertoon, paitsi veden puhdistamista koskevien hankkeiden osalta. Valitut hankkeet koskevat shs valvontaverkkoja sekä LINDE- ja PICHRA-ohjelmia. Komiteoiden esityslistoihin oh merkitty käsiteltäväksi kunkin hankkeen täytäntöönpanotilanne 31. joulukuuta 1995. Yleisemmällä tasolla komissio otti esiin ympäristö- ja liikennealan hankkeiden täytäntöönpanon aloittamisessa ilmenevät viivästymisongelmat. Tcidettiin myös, että useisiin hankkeisiin on tuUut muutoksia alkuperäisiin suunnitelmiin veiTattuna. Muutokset koskivat tukikelpoisia kustannuksia, aikataulua tai rahoitussuunnitelmaa. LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 140 Kokouksessa käsiteltiin tiettyjä näkökohtia, jotka koskevat alueellisten hallintojen osallistumiseen liittyvää säännöstöä sekä koheesiorahaston hankkeiden ja Euroopan aluekehitysrahaston hankkeiden välisen suhteen selkeyttämistä. Samassa yhteydessä otettiin esiin muita hankkeiden tutkintaan, seurantaan ja hallinnointiin liittyviä näkökohtia: 0 seurantalomakkeissa ja maksupyynnöissä olevien aineellisten osoittimien ja rahoitukseen liittyvien osoittimien on tulevaisuudessa sisällettävä kaikki kustannuserät, jotka on merkitty hankkeiden kustannuserittelyyn 0 hankeryhmän täytäntöönpanoa koskeva loppukertomus on laadittava kunkin itsenäisen hankkeen osalta erikseen, kun taas toiminnalliseen yhteyteen tai näkyvissä olevaan strategiaan viittaavat päätelmät voidaan esittää yhdessä 0 riittävä mainonta koheesiorahaston tukitoimille. Tässä yhteydessä täsmennettiin sitä, että komissio hyväksyy viipymättä päätöksen tiedottamista ja mainontaa koskevista toimenpiteistä, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava 0 maksusääntöjen tulkinnan täsmentäminen: koheesiorahaston maksamat kulut perustuvat vastuussa olevan elimen toteuttamaan työhön. Lisäksi komissio ilmaisi tyytyväisyytensä erityisen seurantakomitean kokouksen järjestämiseen (osallistujina itsenäisten yhteisöjen hallinnot ja paikallishallinnot) ja pyysi, että perustettaisiin erityinen metsittämisestä vastaava komitea sekä erilliset itsenäisten yhteisöjen ja paikaUishaUintojen komiteat asianomaisten hankkeiden hallinnoinnin aiempaa suuremman avoimuuden varmistamiseksi. Seurantakomitean kuudes kokous ( 30. ia 31. lokakuuta) Seurantakomitea muodosti viisi alakomiteaa sen mukaan, mikä elin vastaa asianomaisten hankkeiden täytäntöönpanosta tai kyseisestä toiminta-alasta. Komission pyynnön mukaisesti itsenäisten yhteisöjen ja paikallisten haUintojen osallistuminen eriytettiin. Alakomiteat ohvat hydrologisista hankkeista vastaava komitea, metsittämishankkeista vastaava komitea, keskushallinnon hankkeista vastaava komitea, itsenäisten yhteisöjen komitea sekä alueeUisen hallinnon hankkeista vastaava komitea Komiteoiden puheenjohtajana toimi talousarvion suunnittelun ja analysoinnin pääjohtaja Pascual Fernandez, ja niiden työskentelyyn c>saUistui komiteasta riippuen eri osapuolia, kuten julkisesta rakentamisesta, liikenteestä ja ympäristöstä vastaava ministeriö (MOPTMA), veden laadusta vastaava osasto, taloudellisesta suunnittelusta vastaava pääosasto, talousarviosta vastaava pääosasto, alueellinen komitea, sellaiset järjestöt kuin ICONA, MINER ja AENA sekä paikallisten haUintojen edustajat. Komission valtuuskunnan, jonka johtajana toimi koheesiorahaston johtaja, muodostivat yksikön päällikkö, Espanjassa toteutettavista hankkeista koheesiorahastossa vastaavat henkilöt sekä pääosaston XI, pääosaston XVI. C. A. ja pääosaston XX edustajat. LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 141 Komiteoiden esityslistoihin oh merkitty käsiteltäväksi kunkin hankkeen täytantöönr>anctilanne 30. kesäkuuta 1996. • KeslaishaUmnon esitiekmistâ hankkeista vastaava komitea Tämä komitea tarkasteli liikennealaa, johon kuuluvista hankkeista suurin osa koskee teitä ja rautateitä, sekä ympäristöalaa, johon sisältyvät etenkin veden puhchstaminen, jätehuolto ja lannikoiden kunnostammen. Kaikenkaikkiaan komissio totesi hankkeiden täytäntöönpanon edenneen hyvin lukuun ottamatta joitakin ramukoiden elvyttämistä koskevia hankkeita. • Itsenäisten alueiden hallintojen esittelemistä hankkeista vastaava komitea Itsenäisten alueiden hallintojen esittelemät hankkeet kattavat tiet, veden puhdistamisen, jätehuollon ja kaupunkiympäristön. Hankkeiden täytäntöönpanon tarkastelu johti tietojen vaihtoon hankkeita hallinnoivien kansallisten, alueellisten ja yhteisöön kuuluvien tahojen vähllä. Komissio totesi, että yleisesti ottaen hankkeiden täytäntöönpanossa on ilmennyt jonkin verran hitautta erityisesti tarjouspyyntö-ja tagouslctirMumenettelyihin liittyvien viivästysten vuoksi. Paikallisten viranomaisten esittelemistä hankkeista vastaava komitea Paikallisten viranomaisten esittelemät hankkeet kattavat veden puhdistuksen, jätehuollon ja kaupunkiympäristön. Hankkeiden täytäntöönpanon tarkastelu osoittaa, että useiden hankkeiden aikatauluissa on tapahtunut muutoksia. Komissio korostaa, että hankkeet on toteutettava mahdollisimman nopeasti huolimatta niistä vaikeuksista, joita tarjouspyyntömenettelyTi aloittaminen ja hallinnointi tuo mukanaan silloin, kun on kyse eri kaupunkeja koskevista hankeryhmistä • Hydrologisista hankkeista vastaava komitea Hankkeiden täytäntöönpanoa tarkasteltaessa tehtiin erityisesti huomautuksia, jotka koskivat tiettyihin päätöksiin liittyvien töiden valmistnmispäivämäärän muuttumista. Seurantakomitean kokousten yhteydessä komissio muistutti, että alalla rahoitettavista hankkeista on oltava käytettävissä täsmälliset ja yksityiskohtaiset tiedot, että päättyneiden hankkeiden loppusummiin liittyvät maksurjyynnöt on esitettävä aiempaa nopeammin ja että alalla esitettäviin tukihakemuksiin on hankkeiden hyväksyirusmenettelyn nopeuttamiseksi liitettävä ilmoitus ympäristövaikutuksista. • Metsittämisestä* vastaava komitea Kun kyse on toimenpidekokonaisuudesta, on keskushallinnon esittelemät hankkeet, ryhmitelty sen mukaan, mihin hydrografiseen altaaseen ne liittyvät. Hankkeiden täytäntöönpanoa tarkasteltaessa voitiin todeta, että alalla hyväksytyUle hankkeUle on annettava vuoden lisäaika, koska päätöksiin liittyvien töiden luonne sitä edeUyttää. Päätöksiin nimittäin LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 142 sisältyy työvaiheita, jotka voidaan ilmastoon liittyvien syiden vuoksi toteuttaa ainoastaan tiettyinä vuodenaikoina (lokakuun ja huhtikuun vähllä). Seurantakomitean seitsemännen kokouksen ajankohdaksi vahvistettiin vuoden 1997 toukokuun kolmas viikko (21. ja 22. toukokuuta paikkeilla). Myös tässä kokouksessa muodostetaan käsiteltävän alan tai täytäntöönpanosta vastaavan elimen perusteeUa viisi ryhmää. 5. 1. 2 PORTUGALI Koheesiorahaston hankkeiden seurantakomitea kokoontui vuoden 1996 aikana kolme kertaa (26. tammikuuta, 18. kesäkuuta ja 8. lokakuuta). Kokousten aikana keskusteltiin perusteellisesti erityisesti liikennealan ja ympäristöalan suunnittelusta tulevaisuudessa. Suunnittelun olisi oltava sellaista, että sillä varmistetaan näiden kahden alan välinen tasapaino koheesiorahaston koko toiminnan ajan. Lisäksi suunnittelussa on kiinnitettävä huomiota varainhoidon erittäin suureen merkitykseen seuraavien kolmen vuoden aikana, koska tehtävien maksusitoumusten kokonaissumma ei saa vaarantaa määrärahavarantoa, jonka ylläpitäminen saattaa olla välttämätöntä ehdolhsuusperiaatteen soveltamiselle. Hankkeiden tarkastelussa edettiin yleensä tapauskohtaiseen tutkimukseen, joka koski hankkeiden käytännön toteuttamista sekä niiden rahoitustilannetta, ja tehtiin joitakin päätöksiä suunnitelman muuttamisesta. rahoituksen Liikennealan 1993-1996 osoittautui Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen (tiedot toimitettu 30. syyskuuta 1996) perusteella varsin tyydyttäväksi (98 prosenttia). Vuoden 1996 lopussa oli saatu päätökseen 18 hanketta, joista 14:stä esitettiin loppukertomus, johon luttyy määrärahan loppuosuutta koskeva maksupyyntö. täytäntöönpano vuosina Ympäristöalalla rahoituksen täytäntöönpanon voidaan todeta olleen samana aikana hitaampaa kuin liikennealalla (51 prosenttia). Vuoden 1996 lopussa oh saatu valmiiksi viisi hanketta, joista kolme komission yksiköt ohvat varsinaisesti saattaneet päätökseen. Tejo-joen uutta siltaa koskevan hankkeen seurantaa varten perustettu erityinen komitea kokoontui Lissabonissa 26. helmikuuta, 18. heinäkuuta ja 26. marraskuuta 1996. Käsiteltyjen asioiden joukossa ohvat näkökohdat, toteuttamisen nykytilaan sekä ympäristökysymyksiin. jotka Uittyvät hankkeen käytännön Kiinteällä maalla toteutettavissa töissä tapahtuneet viivästykset, jotka johtuivat talven 1995/1996 aikana vaUinneista erityisen huonoista sääolosuhteista, saatiin korvattua erityisesti vuoden 1996 toukokuusta alkaen kirjatun täytäntöönpanotason nousun ansiosta. Tuoreimpien ennustusten mukaan on mahdolhsta, että työt valmistuvat tammikuussa 1998, siis jopa ennen ennakoitua valmistumisajankohtaa Ympäristökysymysten osalta hankkeesta vastaavan seurantakomitean on valvottava säännölhsesti sen täytäntöönpanoa kuten komission ja Portugalin haUituksen 15. heinäkuuta 1996 aUekirjoittamassa yrrteisymmäiryspöytäkirjassa on nimenomaisesti sovittu. LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 143 Lisäksi komissio vaihtoi komitean viimeisessä kokouksessa Portugalin viranomaisten sille aiemmin toimittamien asiakirjojen perusteella näkemyksiä pöytäkirjassa esitettyjen edellytysten täytäntöönpanemisesta. Tässä kokonaistarkastelussa voitiin todeta, että Portugalin hallitus oli täyttänyt kaikki pöytäkirjassa asetetut edellytykset. Pöytäkirjan voimassaoloaika päättyy 15. lokakuuta 1996. 5. 1. 3 KREIKKA Koheesiorahaston hankkeiden seurantakomitea kokoontui neljä kertaa vuonna 1996. Toisin sanoen liikenne- ja ympäristöalan seurantakomiteat kokoontuivat 27. ja 28. maaliskuuta ja 3. ja 4. lokakuuta, ja Evinos-hankkeen erityinen seurantakomitea 29. helmikuuta ja 21. lokakuuta. Seurantakomitean puheenjohtajana toimi valtionvarainministeriön pääsihteeri. Seurantakomitea muodostui seitsemän muun, koheesiorahaston toimiin liittyvän, ministeriön pääsihteereistä; komission edustajista eh koheesiorahaston ja komission muiden asiaan kuuluvien osastojen ja pääosastojen edustajista; Euroopan investointipankin edustajista; Kreikan ministeriöiden edustajista sekä rakennuttajina toimivien kuntaryhrmttymien ja monien yksittäisten kuntien edustajista. Koheesiorahaston seurantakomitean sääntöjä on tarkistettu, jotta voidaan taata alueellisten ja paikallisten viranomaisten edustus työmarkkinaosapuolten edustajan osaUistuminen. (kaksi paikkaa) sekä Komiteassa tutkittiin päätös- ja hankekohtaisia yhteenvetotaulukolta sekä hankekohtaisia kertomuksia. Komissio selvitti huoleUisesti yhteisön politiikkojen noudattamista. Erityisesti suuriin hankkeisiin koheesiorahasto soveltaa Kreikan viranomaisten ja komission kesken julkisten hankintojen alalla sovittuja laaja-alaisia suuntaviivoja, joita ovat suurten hinnanalennusten valvonta ja alkuperäisten kokonaiskustannusten rajoissa pysytteleminen ilman perusteettomia lisäkustannuksia. Yrnrjäristöpolraikan osalta koheesiorahasto vaatii yhteisön politiikan noudattamista tällä alalla ja yhdistää tämän vaatimuksen rahallisen tukensa myöntämiseen. Seurantakomitean kokouksissa oh lisäksi mahdollista. 0 0 ilmoittaa asiaa hoitavaUe jäsenvaltion viranomaiseUe, asianomaisUle rninisteriöiUe ja varsinaisiUe edunsaajille uusien tukihakemusten tarkastelun tulokset ilmoittaa vuonna 1996 tehtyjen Kreikassa toteutettavien liikenne- ja ympäristöalan hankkeita koskevien maksusitoumusten summat sekä maksetut summat 0 tutustua ilman välikäsiä varsinaisten edunsaajien töiden täytäntöönpanon aikana kohtaamiin ongelmiin 0 käydä jäsenvaltion ja komission vähsiä keskusteluja hankkeiden jatkamista, kustannusten tukikelpoisuutta ja komissioUe tiedotettavia asioita koskevista kannoista LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 144 0 tutustua Kreikan viranomaisten vuonna 1996 tehtäviksi ehdottamiin muutoksiin, jotka koskivat jo hyväksyttyjä päätöksiä ja joita koskeva mielipiteensä komission on ilmaistava. Ympäristöalan hankkeiden käytännön täytäntöönpano ja rahoitukseen hittyvä täytäntöönpano oh tyydyttävää vuonna 1996. Liikennealalla täytäntöönpanovauhti oli tyydyttävä PATHE-hankkeen osalta, mutta epätyydyttävä Egnatiaan liittyvien maksusitoumusten ja rakentamisen osalta, mikä johtuu siitä, että vuosi 1996 oli viraston järjestetyn seurantakomitean tietojen mukaan täytäntöönpanoprosentti oh liikennealalla PATHEn ja Egnatian osalta 67 prosenttia. Koska PATHEn määrärahat voidaan ottaa käyttöön hankkeen johdon nimeämisen jälkeen, tämä prosenttiosuus kasvaa huomattavasti. toiminnan aloittamisen kannalta ratkaiseva. Viimeisen lokakuussa • Erityinen seurantakomitea Evinos-hankkeen erityinen seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa vuonna 1996, eh 29. helmikuuta sekä 21. ja 22. lokakuuta. Hankkeen osalta toteutettiin käytännössä tapahtuva, rahoitukseen hittyvä ja tekninen seuranta. Neuvoa- antava koordinointikomitea, joka muodostuu kansainvälisesti tunnetuista asiantuntijoista, perustettiin ohjaamaan valintoja ja varmistamaan töiden jatkuminen (eh hankkeen täytäntöönpano) säännöllisin väliajoin ja tiedottamaan täytäntöönpanosta koheesiorahastolle. Toiselle sopimuspuolelle annettiin tehtäväksi laatia järjestelmällisesti laajennettu loppututkimus. Maanvyörymien varalta tehtyihin lopullisiin vakauttamistoimenpiteisiin myönnettiin rahoitus. Merkittävä osa koheesiorahaston rahoittamasta hankkeesta saatiin valmiiksi. Koheesiorahasto kieltäytyi kuitenkin jatkamasta hankkeen rahoittamista kunnes täydentävät tutkimukset, erityisesti maanjäristysten ja maanvyörymien uhkaa koskevat tutkimukset, saadaan valmiiksi, ja niiden vaikutus hankkeen lopulliseen muotoon on otettu huomioon. Spataan rakennettavaa Ateenan uutta kansainvälistä lentokenttää koskevan hankkeen erityisen seurantakomitean valmisteleva kokous järjestettiin lokakuussa. 5. 1. 4 IRLANTI Irlannin seurantakomitea kokoontui kolme kertaa vuonna 1996 (30. tammikuuta, 3. heinäkuuta ja 10. joulukuuta). Kuten aiemmin, komissiota edustivat koheesiorahaston johto sekä muiden asiaan kuuluvien yksiköiden edustajat, ja Irlannin viranomaisia edustivat valtionvarainministeriö, joka antaa komitean käyttöön puheenjohtajan ja sihteeristön, sekä Irlannin hallituksen ministeriöiden edustajat, jotka vastaavat koheesiorahastosta tukea saavista talouden aloista. Hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien julkisten laitosten (kuten valtion rautatielaitoksen Irish Railin, satamaviranomaisten ja valtion lentokenttäyhtiön Air Riantan) edustajat olivat myös läsnä. Tärkeä vuonna 1996 tapahtunut uudistus oli se, että myös teitä, vedenkäsittelyä ja veden toimittamista koskevien hankkeiden suunnittelusta, täytäntöönpanosta ja hallinnoinnista vastaavat paikalliset viranomaiset osallistuivat kokouksiin. I S Ö l ^^ LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 145 Komitean käytettävissä olevien tietojen muoto ja sisältö olivat parantuneet huomattavasti vuonna 1995, ja komissio katsoi, että toimitetut asiakirjat ohvat yleisesti ottaen tyydyttäviä käyttötarkoituksensa (eli hankkeiden rahoituksen toteutumista ja käytännön täytäntöönpanoa koskevan amoinnin) kannalta, vaikka lisätietojen ja -selvitysten etsiminen olikin tarpeen joidenkin satama- ja yhdyskuntajätehankkeiden kohdalla. Komissio oli yleisesti ottaen tyytyväinen hankkeiden etenemiseen, eikä tuen keskeyttäminen ollut tarpeen minkään hankkeen yhteydessä. Komissio ilmaisi kuitenkin toistuvasti huolensa useiden hankkeiden kustannusten noususta, josta viranomaiset tiedottivat, ja totesi, että hankkeisiin hyväksytään suuria muutoksia ainoastaan siinä tapauksessa, että kustannusten noususta annetaan yksityiskohtaiset perustelut ja että kustannusten nousua on tapahtunut ainoastaan tietyissä rajoissa. 5. 2 KOMISSION VALVONTATEHTÄVÄT Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artiklan mukaisesti komissio on toteuttanut sarjan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa yhtäältä jäsenvaltioiden tukihakemuksiaan varten antamien ilmoitusten perusteltavuus ja toisaalta koheesiorahaston taloudellista tukea saaneisiin hankkeisiin liittyvien hallinnollisten asiakirjojen ja tositteiden olemassaolo. Valvontatehtävät, jotka komission yksiköt ovat suorittaneet vuonna 1996 hyväksyttyjen hankkeiden hallinnon seurannan ja moitteettoman toteuttamisen yhteydessä, ovat seuraavat: 5. 2. 1 ESPANJA • Liikenne POXVI. n valvontatehtävät 18. - 22. maaliskuuta: * Badenin ja Granadan välinen moottoritie (neljä tieosuutta). Andalusia. Koheesiorahaston hanke N:o 94/11/65/003. 24. - 28. kesäkuuta: LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 146 * ORI Koheesiorahaston hanke N:o 94/11/65/002. - Rias Bajasin pikatie. Orensen ja Porrifion välinen tieosuus. Galicia. PO X\Tn ja POXXn valvontatehtävät 21. -25 lokakuuta: * Tie Santiagoon. Koheesiorahaston hanke No 93/11/65/013. * ORI - Rias Bajasin pikatie. Orensen-Porrinon välinen tieosuus. Koheesiorahaston hanke N. o 94/11/65/002. • Ympäristö POXVl. n valvontatehtävät 6 -9 helmikuuta * Veden toimittaminen Algodor de Tarancôniin ja Madridin eteläosaan. Kastilia - La Mancha ja Madrid. Koheesiorahaston hanke No 94//11/61/013. * Lorcan veden puhdistusasema. Murcia. Koheesiorahaston hanke N:o 95/11/61/037. * Ympäristön elvyttäminen. Bahia Portman. Murcia. Koheesiorahaston hanke N. o 94/11/61/022. 24. -28. kesäkuuta: * Jätevesien puhdistaminen Renteriassa. Baskimaa. Koheesiorahaston hanke N:o 93/11/61/024. * Jätevesien ja saastuneen maaperän puhdistaminen Baskimaassa. Koheesiorahaston hankkeet N. o 95/11/61/043-7. * Louridon, Portonovon ja La Lanzadan rannikkoalueet. Galicia. Koheesiorahaston hankkeet N:o 94/11/61/027-028. LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 147 7. - 8. lokakuuta: * Besôs-joen puhdistaminen. Katalonia. Koheesiorahaston hanke N:o 96/11/61/027. 28. - 29. lokakuuta: * Useita kaupunkeja koskeva kiinteiden yhdyskuntajätteiden jätehuoho Bagèsissa. Katalonia. Koheesiorahaston hankkeet N:o 95/11/61/025-1 ja 96/11/61/026. * Yhdyskuntajätteiden jätehuolto Rubissa. Katalonia. Koheesiorahaston hankkeet N:o 95/11/61/025-6. * Gava-Viladecansin kierrätyskeskus. Katalonia. Koheesiorahaston hankkeet N:o 95/11/61/022-D ja 96/11/61/051. PO XVImjaPOXXn valvontatehtävät 21. -25. lokakuuta: * Donanan kansaUispuisto. Koheesiorahaston hanke N:o 93/11/61/034. * Isla Cristinan rantojen kunnostaminen. Koheesiorahaston hanke N :o 93/11 /65/05 7. 4. - 6. marraskuuta: * Eroosion valvontahankkeet Andalusiassa. 5. 2. 2 PORTUGALI • Liikenne POXVl. n valvontatehtävät 17. kesäkuuta - 26. marraskuuta: * Tejo-joen uusi stita - 94/10/65/005. Euroopan investointipankin ja PO XVI:n valvontatehtävät 22. heinäkuuta: LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 148 * Toisen pohjoisen linjan nykyaUcaistaminen - B. de Prata/Alhandra - 96/10/65/002. POXVI. nja POXX:n valvontatehtävät 30. syyskuuta - 4. lokakuuta: * Sinesin sataman itäosan tieyhteys - 93/10/65/012. * Tie Sinesin sataman terminaaliin - 93/10/65/026. • Ympäristö POXVI-. nja POXX:n valvontatehtävät 30. syyskuuta - 4. lokakuuta. * Beirolasin, Frielasin ja S. Joao da Talhan käsittelyasemien kokoojaviemärit 93/10/61/013. * Frielasin ja S. Joao da Talhan käsittelyasemien rakentaminen - 94/10/61/006-007. 5. 2. 3 KREIKKA • Ympäristö POXVI. n valvontatehtävät 5. helmikuuta: * Korintin jätevesiputket. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/053-a. * Lxjutrakin jätevesien käsittelyasema, kokoomakaivot ja jätevesiverkko. Koheesiorahaston hankkeet No 94/09/61/001-2. 26. maaliskuuta. * Nea Maloin jätevesiputket. Koheesiorahaston hankkeet N:o 93/09/61/027-1. * Kératéan viemäriverkko. Koheesiorahaston hankkeet N. o 93/09/61/027-2. LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 149 3. lokakuuta: * Argolikon Pedionin pohjavesien suojelu. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/009. 21. -23. lokakuuta: * Thessalonikin jätehuolto. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/035. * Schiston jätehuolto. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/034. POXX. njaPOXVl. n valvontatehtävät 20. toukokuuta: * Rhodoksen kaupungin jätevesien käsittelyasema. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/046. 25. - 29. marraskuuta: * Verian sadeveden keräysveikko ja jätevesiverkko. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/032. * Verian sadeveden keräysveikko ja jätevesiverkko. Koheesiorahaston hanke N:o 94/09/61/032. * Verian ja Yaimitsan vesijohdot. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/058. * Yannitsan jätevesien puhdistusasema. Koheesiorahaston hankkeet N. o 93/09/61/055-3. * 1. -5. huhtikuuta: Komission ja jäsenvaltion rahoituspalvelujen vähsiä rahavirtoja koskeva tarkastustehtävä koheesiorahaston hankkeiden osalta. 5. 2. 4 IRLANTI • Liikenne POXVI. n valvontatehtävät 24. - 26. heinäkuuta: * Dublinin sataman pohjoinen 93/07/65/017. laituri, Ro-Ro-terminaali. Koheesiorahaston hanke N:o * Ennis, pääviemäri. Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/65/029. 23. -27. syyskuuta: * Portiaoisen ohikulkutie. Koheesiorahaston hanke N:o 94/07/65/007. POXX. nja POXVI:n valvontatehtävät 7. -10. toukokuuta. * Rautatieverkon parannustyöt I. Koheesiorahaston hankkeet N:o 93/07/65/019-023-024-025. * Corkin sataman Tug. Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/65/013. * Corkin lauttarnatkustajatemiinaah. Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/65/015. LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 150 • YmpflristÖ PO XVI: n valvontatehtävät 24. - 26. heinäkuuta: * BaUinroben viemäröinti. Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/61/027. * Veden toimittaminen Tuarnin alueella (ensimmäinen vaihe). Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/61/028. 23. - 27. syyskuuta: * Veden toimittaminen Dublinin alueella. Koheesiorahaston hankkeet N:o 93/07/61/012 ja 94/07/61/015. Tieteellisten neuvonantajien avustuksella toteutetut tekniset tarkastustehtävät. Hankkeiden ja/tai töiden teknisen edistymisen arvioimista koskevat erityiset tehtävät annettiin konsulteille, jotka on valittu tätä tehtävää varten asetuksessa säädetyn teknisen tuen mukaisesti. 53 EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN ROOLI investointipankin Euroopan roolista koheesiorahaston hankkeiden seurannassa säädetään nimenomaisesti neuvoston asetuksessa, jossa vahvistetaan, että Euroopan investointipankiUa on oltava edustaja jokaiseen edunsaajavaltioon perustetuissa seurantakomiteoissa. Euroopan investointipankki on todellakin osallistunut näihin komiteoihin, erityisesti Euroopan investointipankin ja koheesiorahaston yhteisrahoittamia suuria hankkeita varten perustettuihin erityisiin seurantakomiteoihin (esimerkiksi Tejo-joen siltahankeen seurantakomitea ja Spatan lentokenttähankeen seurantakomitea). Tämän asetuksessa säädetyn yhteistyön lisäksi Euroopan investointipankki, jolla on omat seurantamenetelmänsä rahoittamiensa hankkeiden osalta, antaa komissiolle teknistä tukea niissä hankkeissa, joiden kulujen osittaisen rahoituksen se on jo varmistanut ja joiden osalta jäsenvaltio anoo lainan lisäksi tukea koheesiorahastosta. 5. 4 PETOKSET JA VÄÄRINKÄYTÖKSET Neuvoston asetuksen 1164/94 12 artiklan mukaisesti edunsaajavaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet väärinkäytösten estämiseksi ja niiden vastaisten toimenpiteiden aloittamiseksi. Lisäksi niiden velvollisuuksiin kuuluu periä takaisin väärinkäytön tai laimMyönnin vuoksi menetetyt varat. Yleensä jäsenvaltioilta peritään lisäksi takaisin rjerusteettomasti maksetut määrät. LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 151 Jäsenvaltiot ovat myös velvoitettuja ilmoittamaan komissiolle mistä toimenpiteistä, jotka ne toteuttavat petoksien valvomiseksi ja estämiseksi. Erityisesti niiden on ilmoitettava komissiolle perustetuista hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä ja toimitettava komission saataville kaikki asiaan kuuluvat kansalliset valvontakertomukset. Hyväksyessään komission asetuksen 1831/94 vuonna 1994 komissio antoi yksityiskohtaiset niiden velvoUisuuksien soveltamisesta, jotka liittyvät koheesiorahaston rahoitukseen. Nämä säännöt koskevat erityisesti väärinkäytöksiä koskevan tiedotusjärjestelmän kehittämistä. Kannustaakseen jäsenvaltioita toimimaan komissio voi osallistua rjeiusteettomasti maksettujen summien takaisin perimistä koskevista oikeudenkäynneistä johtuviin oikeudellisiin kustannuksiin. säännöt edunsaajajäsenvaltioiden täytäntöönpanoa koskevat Vuonna 1996 komissio ei saanut yhtään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1164/94 mukaisesti hyväksyttyihin hankkeisiin liittyviä petosta tai väärinkäytöstä koskevaa kertomusta, kuten ei aikaisempinakaan vuosina. Näin ollen komission ei tarvinnut käynnistää koheesiorahastosta tuettujen hankkeiden yksityiskohtaista tutkintaa. Komissio ei kuitenkaan säännöllisen seurantansa ja valvontakäyntiensä perusteella ole aivan vakuuttunut siitä, että jäsenvaltiot ovat ymmärtäneet täydellisesti edellä rnainittuihin asetuksiin liittyvien velvollisuuksiensa merkityksen. Komissio jatkoi tämän vuoksi tiedotusseminaariensa jäljestämistä vuonna 1996 viranomaisten tietoisuuden lisäämiseksi ja kokemusten vaihtamiseksi. Valvonta- ja tarkastuskäyntiensä yhteydessä komission yksiköt havaitsivat Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa joitakin sellaisia laiminlyönti- ja väärinkäytöstapauksia, jotka saattavat osittain liittyä virheellisiin tulkintoihin, väärinkäsityksiin tai epätietoisuuteen komission soveltamista säännöistä. liittyvät maksurnääräyspyynnöt Kreikkaan suuntautuneella taikastuskäynniUä koheesiorahastossa huomattiin, että erääseen rnaksuihin. hankkeeseen rjerustuneet Koheesiorahasto ilmoitti asiasta Kreikan varaovarainministeriöUe, joka vastaa koheesiorahastosta tuettujen hankkeiden täytäntöönpanosta ja seurannasta. Vastuussa olevat viranomaiset noudattavat tällä hetkellä komission kantaa, ja komissiolle esitettävät maksupyynnöt perustuvat nyt suoritettuihin maksuihin. suoritettuihin eivät Komissio aloitti vuonna 1996 Portugalin viranomaisia koskevan huomautusmenettelyn vuonna 1995 tehdyn CRIL -hanketta (Lissabonin ulompi ohikulkutie, hanke N:o 93/10/65/025) koskevan valvontatehtävän aikana havaittujen seikkojen vuoksi. Irlantiin suuntautuneen tarkastuskäynnin aikana ilmeni, että hankkeita koskeviin päätöksiin Intettävien lahoitossäännösten 3 kohtaa ei erään hankkeen yhteydessä oltu noudatettu täysipainoisesti. Ynir>äristoniinisteriö on aloittanut tapauksen tutkimisen. Toisessa tapauksessa koheesiorahaston oh komission ymrjanstökeskuksen pyynnöstä keskeytettävä tuen malcsaminen eräälle jätevesihankkeeUe. Komissiolla oh syytä olettaa, että yhteisön ympäristölainsäädäntöä ei oltu noudatettu hankkeen täytäntöönpanossa. Kumpaakaan tapausta ei ole vielä ratkaistu. 5. 5 VIREILLÄ OLEVAT OIKEUDENKÄYNNIT Komissio ei ole tietoinen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1164/94 mukaisesti hyvälcsyttyihin hankkeisiin liittyvistä vireillä olevista oikeudenkäynneistä LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 152 5. 6 MOITTEETON JA TEHOKAS VARAINHOITO (SEMI talousarvioon -toimintaohjelman mukaisesti voimistanut vuoropuheluaan Komissio on SEM 2000 liittyvää varainhoitoa. yhteisön jäsenvaltioiden kanssa parantaakseen Koheesiorahaston johto on samansuuntaisesti rakennerahastojen osalta toteutettujen vastaavien ponnistusten kanssa laatinut kustannusten tukikelpoisuutta säätelevän säännöstön. Tarkoituksena oli mahdollisimman pitkälle viety yhdenmukaistaminen soveltamien periaatteiden kanssa siten, että otetaan kuitenkin samalla huomioon koheesiorahaston erityispiirteet. Nämä periaatteet ilmoitetaan edunsaajajäsenvaUioille vuoden 1997 alussa rahoituspalveluista vastaavan yksikön ja komission oikeudellisen yksikön päästyä niistä sopimukseen. Uskotaan, että kodifioidut ja selkeät periaatteet lisäävät koheesiorahastosta viranomaisten tuettujen tukikelpoisuusperiaatteiden koskevia ja muiden tehokkaan varainhoidon kannalta olennaisten perusasioiden tuntemusta. rakennerahastojen kansallisten hankkeiden avoimuutta parantavat sekä LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 153 'WÊÊÊÊM TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, TIEDOTTAMINEN JA MAINONTA 61 VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE. NEUVOSTOLLE. TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Koheesiorahastosta annetun asetuksen 14 artiklassa säädetään, että komission on esitettävä toimintaansa koskeva vuosikertomus, jonka Euroopan parlamentti, neuvosto, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea tarkastavat ja josta ne antavat lausuntonsa. Vuosikertomus 1995 esitettiin mainituille toimielimille asianmukaisesti 4. syyskuuta 1996. On syytä muistaa, että koheesiorahastosta annetun asetuksen II säädetään vuosikertomukseen välttämättä sisällytettäviä tietoja koskevista yksityiskohtaisista vaatimuksista. Tämän viitekehyksen ansiosta on voitu kehittää toimielinten välinen rakentava vuoropuhelu ja komissiolla on ollut tilaisuus hioa ja täsmentää tietojen esittämistapaa eri lausunnoissa ilmaistujen toiveiden ja huolenaiheiden mukaisesti. liitteessä Komissio joutui kuitenkin joidenkin erityisesti parlamentin ja alueiden komitean tekemien päätöksentekoa ja koheesiorahaston hallinnointia koskevien ehdotusten osalta muistuttamaan siitä, että kaikessa koheesiorahastoon liittyvässä täytäntöönpanossa on välttämättä noudatettava ja täydellisesti asetuksen sosiaalUcomitean ehdotusta, jonka mukaan hankkeisiin liittyvää tietoa olisi vähennettävä, ei otettu huomioon, koska vuosikertomusta käytetään niin moniin tarkoituksiin, että sen on tämän vuoksi oltava mahdollisimman täydellinen hankkeita koskevien tietojen osalta. säännöksiä. Myöskään vuosikertomusta koskevaa talous- Vuoden mittaan komission edustajilla on useaan otteeseen ollut tilaisuus tiedottaa toimielinten jäseniUe tietyistä näkökohdista ja keskustella niistä heidän kanssaan. Näissä keskusteluissa käsiteltiin erityisesti ehdolhsuusmenettelyä ja välitarkistusta sekä hallinnointia, tiedottamista, mainontatoimenpiteitä ja yleistä vaikutusten arviointia. 6. 1. 1 EUROOPAN PARLAMENTTI Vuosikertomusta 1995 koskevan lausunnon luonnoksessa (NOVO kertomus EP 219. 991) oli useita sen talousarviontäytäntöönpanoa, koskevia kantoja ja huomioita. Euroopan parlamentti ilmaisi tyytyväisyytensä maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen lähes sadan prosentin täytäntöönpanoa, koheesiorahaston myönteisiä erityisesti ja LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 154 täytäntöönpano-osuuteen varainhoitovuoden aikana sekä esitti myönteiset huomionsa siitä, ettei koheesiorahaston hankkeiden osalta ole havaittu tapahtuneen petoksia. Tavoite, jonka mukaan talousarvion varat jaetaan koheesiorahastosta annetun asetuksen kattamalla ajanjaksolla kunkin edunsaajajäsenvaltion osalta tasan Icummankin tukea saavan alan kesken, sai osakseen kannatusta. Tukea saavan kahden alan sisäisten painotusten osalta Euroopan parlamentti huomautti, että yhdyskuntajätteitä koskevien hankkeiden määrä oli ympäristöalalla liian alhainen. Samalla pahoiteltiin sitä, että tiehankkeina oli edeUeenkin liian suuri painoarvo liikennealalla. Euroopan parlamentti toivoi myös kiinnitettävän enemmän huomiota siihen, että lento- ja meriliikenteellä on suuri merkitys syrjäisillä alueilla. Euroopan parlamentti piti tervetulleina komission pyrkimyksiä arvioida rahoitettujen hankkeiden taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Tämä huomioon ottaen on syytä panna merkille, että arviointia varten komissiossa kehitettyjen tekniikoiden tarkoituksena on helpottaa syntyvien työpaikkojen määrän ja talouskasvua lisäävien vaikutusten arvioimista, ja että nyt toiminnassa olevia malleja voidaan ehkä hyödyntää myös muiden investointien, kuten rakennerahastoihin (erityisesti Euroopan aluekehitysrahastoon) liittyvien ohjelmien mukaisesti tehtyjen investointien, arvioimisessa. suurten Kielteistä huomiota saivat osakseen tiettyjen seurantakomiteoiden kokoonpano ja jotkin muiden rahoituselinten kanssa hankkeiden arvioimisen ja seurannan yhteydessä tehtävää yhteistyötä koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin liittyvät seikat. Komissio pani merkille nämä huomautukset, mutta toisti myös, että koheesiorahastosta annettua asetusta on noudatettava yksityiskohtaisesti. 6. 1. 2 TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA SEKÄ ALUEIDEN KOMITEA Talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ottivat vuosikertomuksen 1995 käsittelyn yhteydessä esiin huomattavasti vähemmän asioita kuin aikaisempien vuosikertomusten yhteydessä. Tämä johtuu epäilemättä siitä, että komissio on voinut ottaa huomioon monet aikaisemmin tehdyt, ennen kaikkea seurantakomiteoiden kokousten lukumäärää, hankkeiden valintaa ja tukialojen välistä tasapainottamista koskevat ehdotukset, sekä siitä, että talous- ja sosiaalikomiteassa sekä alueiden komiteassa on koheesiorahaston toiminnan alkuvuosien kuluessa alettu ymmärtää rahaston erityispiirteitä yhä parernmin. On selvää, että koheesiorahaston johdossa toimivan komission sekä työn^kkinaosapuolia ja alueita edustavien elinten väliset suhteet ovat erinomaiset. Työmarkkinaosapuolten ja paikaUisten kumppanien lisääntynyt osaUistuminen on pantu tyytyväisyydeUä merkiUe, mutta ttiannetta voidaan vielä parantaa, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea jo varhaisessa vaiheessa, että koheesiorahastosta lahoitettujen hankkeiden työllisyysvaikutukset tutkitaan. Useita näitä välineitä koskevia myönteisiä huomioita ja vaatimuksia niiden kehittämiseksi edelleen oli teketilä. ja Euroopan parlamentti toivoivat Talous- ja sosiaalikomitea ilmaisi pettymyksensä siihen, että vuosikertomus ei ollut sen käytettävissä aiemmin. Tämä johtui siitä, että vuosikertomus sisältää huomattavan määrän tietoa LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 155 yksittäisistä hankkeista. Pyrkimyksenä onkin, että vuosikertomukset voidaan tulevaisuudessa jakaa muiUe toimielimille nykyistä nopeammin. 6. 2 TIEDOTTAMINEN JÄSENVALTIOILLE tiedotuskokouksissa Jäsenvaltioille tiedotetaan koheesiorahaston toiminnasta vakiintuneissa avulla. Kokouksia järjestetään yleensä kaksi kertaa vuodessa (vuonna 1996 kokoukset järjestettiin 31. toukokuuta ja 13. joulukuuta). täytäntöönpanosta mukaan Toukokuussa järjestetyssä kokouksessa aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaava pääjohtaja Eneko LANDABURU kertoi jäsenvaltioiden edustajille ajankohtaisista tapahtumista koheesiorahastossa sekä koheesiorahaston ja bruttokansantuotetta koskevan perusteen välitarkastus (jossa siis selvitetään, onko jäsenvaltio edelleen oikeutettu saamaan tukea koheesiorahastosta, kun sen bruttokansantuotetta verrataan yhteisön keskiarvoon - katso myös tämän kertomuksen kohta 1. 1. 2). Kokouksessa oli saatavilla ajantasaistettu hankeluettelo sekä koheesiorahaston toimintaa käsittelevän, vuotta 1995 koskevan vuosikertomuksen ensinimäinen luonnos. Huomiota kiinnitettiin erityisesti jatkuviin ponnistuksiin koheesiorahaston määrärahojen tasaisen jakautumisen varmistamiseksi tukialojen kesken sekä käytettävissä olevien määrärahojen täytäntöönpanoon. ehdoUisuusperiaate lukien Joulukuussa järjestetyn kokouksen asialistaan lisättiin jo tuttujen ajankohtaisiin tapahtumiin ja hankkeiden tämänhetkiseen rahoitukseen liittyvien asioiden lisäksi erityinen tiedottamista ja mainostoimenpiteitä koskeva kohta, joka on komission asiaa koskevan päätöksen mukainen (katso tämän kertomuksen kohta 1. 1. 3). Jäsenvaltioiden edustajat saivat seurata audiovisuaalista esitystä päätöksen oleellisimmista kohdista ja tutustua muutamiin esimerkkeihin siitä, miten edunsaajajäsenvaltioiden viranomaisten velvoitteet saattavat liittyä investointihankkeita koskeviin mainonta- ja tiedottamisvaatimuksiin. 6. 3 TIEDOTTAMINEN TYÖMARKKINAOSAPUOLILLE Työmarkkinaosapuolten (Euroopan yhteisön teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liiton, Euroopan maataloustyöntekijöiden ammattiyhdistysten hiton, julkisten yritysten Euroopan keskuksen ja Euroopan kauppa- ja teoUisuuskamarien liiton) kanssa järjestettiin kaksi kokousta vuonna 1996 (20. helmikuuta ja 11. syyskuuta). Kurnmankin kokouksen aikana keskusteltiin ennen kaikkea kokouspäivään mennessä valmistuneista hankkeista sekä loppuvuotta koskevista näkymistä. Lisäksi koheesiorahaston tiedot mahdollistivat keskustelemisen yleisluontoisista kysymyksistä, jotka koskivat koheesiorahaston toiminnan painopistealueita, tukialojen välistä tasapainottamista, rahoituksen sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia sekä rahoituksen työllisyysvaikutuksia. toimintavuoden ajalta saadut toiminnasta sen kolmen Koheesiorahaston hallinnolle nämä kokoukset olivat tervetullut mahdollisuus tutustua hankkeissa suorasti tai ainakin epäsuorasti mukana olevien toimijoiden (jotka usein osallistuvat hankkeisiin LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 156 alihankkijoina, teollisuustyöntekijöiden edustajina) näkemyksiin. tavarantoimittajina, kuluttajina sekä teollisuuden työnantajien ja 64 MUUT TIEDOTUSTAPAHTUMAT Koheesiorahasto toteutti erilaisia tiedotustoimia kaikissa neljässä koheesiomaassa. Näitä toimia käsitellään yksityiskohtaisesti jäljempänä. Erityisesti sijaitsevien komission toimistojen kanssa. toteutettiin koheesiorahastoa koskevia koulutustoimia yhdessä jäsenvaltioissa Näiden toimien tarkoituksena oli tarjota koheesiorahastoa koskevaa tietoa, kuten tietoa tukien saamisesta sekä tiedottamisen ja mainonnan osalta noudatettavista määräyksistä. Lisäksi niiden tarkoituksena on auttaa hankkeista vastaavia henkilöitä valmistelemaan aiempaa paremmin koheesiorahastolle sekä parantaa yhteisrahoitettujen hankkeiden hallinnointia ja muuttaa hankkeita koskevien asiakirjojen käsittelyä entistä sujuvammaksi ja nopeammaksi. jätettävät hakemukset * 19. 03. 1996: koheesiorahastoa koskeva esittely Euroopan unionin jäsenvaltioissa sijaitsevien toimistojen johdolle * 20. 03. 1996: tiedottamista ja mainontaa koskeva esittely Euroopan parlamentin aluepoliittiseUe valiokunnalle * 25-26. 04. 1996: Madrid; koheesiorahastoa koskeva esittely Espanjan paikallisille viranomaisille * 21. 22. 05. 1996: Rhodos; koulutusta koskeva toumntaohjelma - UCLAF (petosten torjunnan koordinointiyksUckö)/koheesiorahasto * 14. 06. 1996: Eindhoven; Euroopan biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä innovatiivisia rahoitusmahdollisuuksia koskeva konferenssi * 28. 06. 1996: tiedottamista ja mainontatoimenpiteitä koskeva tiedotuskokous jäsenvaltioille * 3-4. 10. 1996: KUlamey, Irlanti; koulutusta koskeva toimintaohjelma UCLAF/koheesiorahasto * 23-24. 10. 1996: Lissabon; koulutusta koskeva toimintaohjelma - UCLAF/koheesiorahasto * 29. 10. 1996: Madrid; tiedottamista ja mainontatoimenpiteitä koskeva seminaari * 5-6. 11. 1996: Oslo; Euroopan unionin aluepolitiikkaa ja koheesiota koskeva seminaari - koheesiorahaston ja koheesiopolitiikan esitteleminen norjalaiselle teollisuusalan järjestölle. LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 15 7 6. 5 KOMISSION ALOITTEESTA TOTEUTETUT MAINONTATOIMENPITEET Komissio toteutti useita mainontatoimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli täyttää asiaa koskevat yleispäätöksessä asetetut tavoitteet (katso luku I). Erityisesti julkaistiin englannin-, ranskan- ja saksankielinen valokuvakansio, jossa esitellään ja kuvaillaan joitakin kumpaankin tukialaan (ympäristö ja liikenteen perusrakenteet) kuuluvia koheesiorahaston hankkeita kaikissa neljässä koheesiorahastoon kuuluvassa jäsenvaltiossa. Julkaisua jaettiin laajalti, ja sitä käytetään eräänlaisena koheesiorahaston käyntikorttina ja muissa koheesiorahaston ulkopuolisissa tilaisuuksissa. Julkaisun tiedot päivitetään sitä mukaa, kun uusia hankkeita aloitetaan. Sen sisältämä teksti pidetään kuitenkin ytimekkäänä ja epäteknisenä, ja pääpaino on hankkeista otetuilla valokuvilla. seminaareissa, konferensseissa Koheesiorahasto osallistui myös muiden, pääosaston XVI painattamien aluepolitiikkaa ja koheesiota käsitteleviin julkaisujen toimittaa julkaisusarjaa, jossa käsitellään sekä yleisluontoisia että koheesion kannalta merkittäviä erityisaiheita. Koheesiorahastoa (sen toiminta-aloja ja siihen kuuluvia jäsenmaita) käsitellään näissä julkaisuissa aina, kun se on luontevaa tai kun koheesiorahasto osallistuu käsiteltävänä olevaa asiaa koskevaan keskusteluun. laatimiseen. Euroopan aluekehitysrahasto Koheesiorahaston vuosikertomus julkaistiin asianmukaisessa muodossa, ja sen tiivistelmä julkaistiin pääosaston XVI ja Euroopan aluekehitysrahaston INFOREGIO-tiedotuslehtien sarjassa. Tilaisuuden luonteen mukaista aineistoa valmisteUaan tietokoneella toteutettujen graafisten esitysten, audiovisuaalisen materiaalin ja painotuotteiden avulla tiettyjä tapahtumia, kuten esittelytilaisuuksia ja konferensseja, varten. ISSN 1024-4492 KOM(97) 302 lopullinen ASIAKIRJAT FI 13 01 Luettelonumero : CB-CO-97-290-FI-C ISBN 92-78-21448-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg