title: Meddelelse fra Kommissionen vedrørende et handlingsprogram på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet

eurovoc_concepts:
EU programme
disease prevention
health policy
pollution
public health

text: fif^'V ' KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 06. 1997 KOM(97) 266 endelig udg. 97/0153 (COD) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN vedrørende et handlingsprogram på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet (forelagt af Kommissionen) m* m i (Us?! • "^TjftiiiM TOS)!»!» 'ÊjjM: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN vedrørende et handlingsprogram på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet - INDHOLDSFORTEGNELSE I. INDLEDNING H. FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB HI. FOREBYGGELSE AF FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME IV. OVERSIGT OVER MEDLEMSSTATERNE OG PÅ FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME FOLKESUNDHEDSAKTIONER I INTERNATIONALT PLAN OM V. OVERSIGT OVER FÆLLESSKABSAKTIONER AF BETYDNING FOR FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME VI. RETNINGSLINJER FOR FOLKESUNDHEDSAKTIONER FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME FÆLLESSKABETS VEDRØRENDE VD. HANDLINGSPROGRAM PÅ FÆLLESSKABSPLAN OM FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME VHI. HØRING, VURDERING OG RAPPORTER 3 4 9 10 11 14 16 19 I. INDLEDNING 1. Sundhedsbeskyttelse er et prioriteret område i henhold til artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Fællesskabet skal bidrage til virkeliggørelsen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og rette sin indsats mod forebyggelse af sygdomme, navnlig ved at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstater og om fornødent støtte disses indsats, fremme samordningen af medlemsstaternes politikker og programmer og fremme samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. 2. Kommissionen har i sin meddelelse af 24. november 1993 om rammerne for indsatsen til fremme af folkesundheden (KOM(93) 559 endelig udg. ) fastsat rammerne for Fællesskabets fremtidige indsats for at nå disse mål. I henhold til de i Kommissionens meddelelse fastsatte kriterier er det fastslået, at forureningsrelaterede sygdomme er et prioriteret område for så vidt angår Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet. 3. Forureningsrelaterede sygdomme er sygdomme, som forårsages, fremkaldes eller forværres af miljøforurening. I forbindelse med miljøprogrammer er forurening blevet defineret som en påvirkning af miljøet, der er forbundet med menneskelig virksomhed, og som forstyrrer økosystemets absorptions- og « egenerationsevne. Men i forbindelse med folkesundhed er der en mere begrænset definition, der går ud på, at forurening er en miljømæssig ubalance eller forstyrrelse, som er menneskeskabt eller naturligt forekommende, og som kan skade menneskets sundhed. Disse forureningsfaktorer kan være af biologisk, kemisk eller fysisk art og kan forekomme i luften, vandet, jorden eller fødevarerne. H. FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME FÆLLESSKAB I DET EUROPÆISKE 4. Miljøforurening har i hele menneskehedens historie skabt problemer for sundheden. Men den stigende urbanisering og industrialisering og hurtige befolkningsvækst har ført til såvel et større antal og en større koncentration af forurenende stoffer som en førøgelse af antallet af mennesker, der udsættes for disse. Efterhånden som man har rundet ud af forureningens konsekvenser for helbredet, har man taget skridt til at kontrollere forureningen og forbedre hygiejnen og leve- og arbejdsvilkårene, f. eks. ved at sørge for forsyninger af rent vand og anlæggelse af kloaksystemer i byerne. Faktisk kan de seneste 200 års forbedringer i sundhedstilstanden i medlemsstaterne snarere tilskrives sådanne foranstaltninger end forbedringer i lægebehandlingen. 5. I Det Europæiske Fællesskab af i dag er der sket et stort fald i omfanget af de sygdomme fremkaldt af dårligt miljø og dårlig hygiejne, som tidligere florerede, navnlig smitsomme sygdomme som følge af forurenet vand som f. eks. kolera og tyfus. I mange tilfælde er sygdommene stort set udryddet. Selv om en række smitsomme sygdomme ganske vist stadig udgør en stor trussel mod sundheden, er deres status som 'de alvorligste sygdomme' i medlemsstaterne i stor udstrækning overtaget af sygdomme, som skyldes et samspil mellem miljø, arv og livsstil, f. eks. luftvejssygdomme og visse former for kræft. Langvarig udsættelse for forholdsvis lave koncentrationer af forurening og akut udsættelse for høje koncentrationer kan påvirke dette samspil, ligesom forskellige forurenende stoffer kan påvirke hinanden. 6. Selv om forurenende stoffer er med til at forårsage, fremkalde eller forværre disse sygdomme og tillige kan påvirke sundheden på en måde, der kan føre til sygdom, vil deres virkning i givet fald afhænge af en række forhold som f. eks. de pågældende personers arveanlæg, alder, beskæftigelse og livsstil. Men det står klart, at selv når e** forureningsfaktors bidrag til en bestemt sygdoms opståen eller forværring er forholdsvis beskedent, kan den have væsentlige konsekvenser for folkesundheden, hvis den pågældende sygdom er årsag til en betydelig sygelighed og dødelighed. 7. Forurening bidrager til mange af de væsentligste årsager til sygelighed og dødelighed i Det Europæiske Fællesskab, herunder åndedrætsproblemer, allergier, kræftsygdomme, hjerte-karsygdomme og smitsomme sygdomme samt neurologiske lidelser og svækket immunforsvar. LUFTVEJSSYGDOMME i 8. I de seneste årtier har der været en stigning i udbredelsen af en række alvorlige luftvejssygdomme, f. eks. astma, i Fællesskabet. Astma 9. Bronkial astma er en luftvejssygdom, der er kendetegnet ved åndedrætsorganernes usædvanlig store følsomhed over for en bred vifte at stimuli, herunder indåndede irritamenter og allergener. Astma kan være forbigående eller kronisk og i visse tilfælde dødelig. 10. I de seneste årtier har der tilsyneladende været en betydelig stigning i astmaens udbredelse i Det Europæiske Fællesskab og i visse andre industrilande. Dette har skabt offentlig bekymring om sygdommen og dens mulige årsager. 1 Det Europæiske Fællesskab voksede antallet af dødsfald soi. i følge af astma med 27% mellem 1974-78 og 1980-84. 1 Finland blev antallet af astmapatienter mere end fordoblet mellem 1964 og 1987. Da man var nået frem til 1994, havde 3% af den finske befolkning astma. Tilsvarende blev antallet af voksne astmapatienter i Nederlandene fordoblet mellem 1972 og 1991. I UK har man kunnet konstatere en tilsvarende stigning. I 1994 skønnedes 4% af den voksne befolkning at være tilstrækkeligt hårdt ramt af astma til at kræve lægetilsyn. Tendenserne blandt børn er særlig foruroligende. Antallet af børn med astma blev fordoblet i 1970'erne og 1980'erae. Også i UK viser tallene for 1994, at 4-6% af børnene var så hårdt ramt af astma, at det krævede lægetilsyn. Det skønnes, at dobbelt så mange har fået diagnosticeret astma. I Danmark voksede udbredelsen af astma mellem 1987 og 1994 fra 3 til 5%. 11. Det har været fremført, at en del af denne registrerede stigning i udbredelsen af astma kan skyldes ændringer og forbedringer i diaghosticeringskriterier og -teknikker. Men undersøgelser fra nyere tid, som tager hensyn til disse forandringer, synes at føre til den konklusion, at der har været en reel og konstant stigning i antallet af astmatilfælde. Mange forskellige faktorer har været nævnt som forklaring for denne stigning. 12. Der har været stor interesse omkring udendørs luftforurening som en mulig hovedårsag. Selv om niveauet for visse forurenende stoffer er faldet meget, er emissionerne fra trafikken steget forholdsmæssigt samtidig med den voksende udbredelse af astma i flere medlemsstater. Men udendørsmiljøet synes at have mindre betydning end luftkvaliteten indendørs og livsstilen. Der er dog muligvis en forbindelse mellem visse former for luftforurening og den markante stigning i udbredelsen af astma i en tidlig alder, som sædvanligvis indtræder hos atopiske individer, dvs. dem, der let danner IgE antistoffer mod de almindeligst forekommende allergener. Ændringer i indeklimaet forårsaget af ændrede byggemetoder, f. eks. den øgede brug af centralopvarmning og isolering (som giver et varmt og fugtigt indendørsklima, der fremmer væksten af støvmider og svamp) og ændret livsstil (folk tilbringer mere tid indendørs) antages at have særlig betydning på dette område. Rygning, navnlig mødrenes, og kost er nogle af de andre faktorer, der kan spille ind. 13. På grund af de mange mennesker i Det Europæiske Fællesskab, der lider af astma, har faktorer, som forværrer sygdommen, potentielt stor folkesundhedsmæssig betydning. Der er klare beviser på, at udendørs luftforurening påvirker situationen for patienter, der allerede har astma. Af flere stort anlagte epidemiologiske undersøgelser af variationerne i de daglige koncentrationer af luftbårne forurenende stoffer fremgår det, at stigende koncentrationer medfører en væsentlig stigning i antallet af hospitalsindlæggelser i forbindelse med astma, antallet af lægebesøg og antallet af skadestuebesøg samt stigende medicinforbrug hos astmapatienterne. Kroniske obstruktive lungesygdomme 14. Kroniske obstruktive lungesygdomme, navnlig bronkitis og emfysem, er en væsentlig dødeligheds- og sygelighedsfaktor i Det Europæiske Fællesskab. I Frankrig har man f. eks. skønnet, at 2,5 millioner mennesker lider af kronisk bronkitis, heraf en tredjedel med kronisk obstruktion af luftvejene. Udbredelsen af disse kroniske lungesygdomme vokser med alderen og er i dag større for mænd end for kvinder. Sygdommen er også mere udbredt blandt rygere (og flere kvinder ryger nu), folk med lav social status og folk, der har arbejdet i erhverv, hvor der er store koncentrationer af luftbårne partikler. I Finland skønnedes udbredelsen i 4994 blandt ældre at ligge på 12,5% for mænd, men kun 3% for kvinder. Med hensyn til dødelighed udgør disse sygdomme en væsentlig dødsårsag i industrilandene. I visse lande er dødeligheden vokset. I Frankrig voksede den f. eks. mellem 1980 og 1991 fra 26,7 pr. 100. 000 indbyggere til 29 pr. 100. 000 indbyggere for mænd og fra 12,3 til 17,0 for kvinder. 15. Det er dog vanskeligt nøjagtigt at måle udbredelsen af kroniske obstruktive lungesygdomme hos den almindelige befolkning, idet diagnosen som regel kun bliver stillet for hospital spatienter, efter at der er foretaget en række tests, herunder måling af lungefunktionen. Det er også vanskeligt at sammenligne udbredelsen i de forskellige lande, da der benyttes forskellige definitioner, og der ikke altid foreligger data. 16. Med hensyn til årsagerne til, at disse sygdomme opstår, er nogle af de kendte risikofaktorer genetiske, mens andre er adfærdsrelaterede ligesom tilfældet er med astma. Det er givet, at rygning spiller en væsentlig rolle. Luftforurening vides at bidrage til at forværre sygdommen. De første resultater af Fællesskabet europæiske APHEA-projekt (Air Pollution and Health: a European Approach) viser, at en stigning i de daglige koncentrationer af visse i antallet af hospitalsindlæggelser i forbindelse med disse sygdomme i europæiske byer og i dødeligheden som følge af disse sygdomme. Men det er nødvendigt at fortsætte arbejdet med at fastslå årsagerne og rum-tidsforholdet mellem luftforureningsniveauet og virkningerne på kort og længere sigt. stoffer kan spores både forurenende ALLERGIER 17. I de seneste tyve år er der sket en stærk stigning i allergiudbredelsen i Europa, navnlig i byområder. Siden 1970 er udbredelsen af høfeber blandt såvel voksne som børn blevet fordoblet i en række fællessHbslande som f. eks. UK og Sverige, prævalenstallene ligger i dag mellem 2 og 10% i Fællesskabet. 18. Reaktionen over for fremmede antigener styres af immunsystemet og påvirkes af en række faktorer, herunder arveanlæg, spisevaner, livsstil og eksponering for miljømæssige allergener. Det lader til, at selv om arvelighed spiller en meget væsentlig rolle, har de forurenende stoffer, der findes i miljøet, afgørende betydning for de specifikke allergener, som en person kan blive overfølsom over for. Blandt disse har biologiske agenser som f. eks. pollen, dyréskæl og støvmider stor betydning. 19. Pollenallergi er den mest udbredte form for allergisk sygdom. For 150 år siden, da høfeber for første gang blev beskrevet, var den en sjælden lidelse. Men i de senere år har der været en meget hurtig stigning i udbredelsen, navnlig i byområder. Siden århundredskiftet har der bredt sig en erkendelse af, at der er sammenhæng mellem pollenniveauet og allergisygdomme som f. eks. conjunctivitis og høfeber. Men da pollenniveauet i atmosfæren ikke er steget, kan den konstaterede stigning i antallet af allergitilfælde ikke tilskrives denne faktor alene. 20. De luftbårne forurenende stoffers indflydelse er en faktor, der må regnes med, da disse stoffer kan forværre problemet på tre måder. For det første kan de fremme udviklingen af pollenallergi gennem en direkte påvirkning af støvkornene, således at disse bliver mere allergeniske. For det andet har det vist sig, at folk reagerer stærkere over for allergeniske stoffer, såfremt de allerede er blevet udsat for visse stoffer, der forurener udendørsluften, som f. eks. partikelholdige stoffer. Endelig kan udsættelse for forurenende stoffer i den omgivende luft i byerne- f. eks. svævestøv og tobaksrøg, føre til en generel stigning i luftvejsreaktiviteten, f. eks. ved at lette støvkornenes indtrængen i det menneskelige legeme. 21. Indendørs luftforurening er også en faktor, der må regnes med. De vigtigste allergener i indendørsmiljøet er støvmideekskrementer, svampesporer og dyreskæl. Støvmider, som hovedsagelig lever i og på madrasser og sengetøj samt i gulvstøv, kan fremkalde allergiske reaktioner og forværre eksisterende allergiske symptomer i luftvejene. Næsten 30% af befolkningen skønnes at være overfølsomme over for disse mider i visse lande. Som nævnt tidligere kan isolering og dårlig ventilation fremme udbredelsen af støvmider og svamp. ANDRE SYGDOMME 22. Der findes en række andre forureningsrelaterede sygdomme, herunder både hjerte karsygdomme og kræft, som allerede er omfattet af folkesundhedsprogrammer på fællesskabsplan. 23. Hjerte-karsygdomme er den væsentligste dødelighedsårsag i Fællesskabet. WHO har skønnet, at 1-2% afdødeligheden som følge af hjerte-karsygdomme (hos allerede syge personer) i Europa kan tilskrives små stigninger i mængden af forurenende mikropartikler i luften, mens tallet ligger på 3% og derover i de mest forurenede områder. Der er konstateret en forbindelse mellem niveauet for luftforurening med mikropartikler (under 10 m eller under 2,5 ) på en givet dag og dødeligheden blandt personer, der allerede er ramt af hjerte-karsygdomme eller luftvejssygdomme. De fysiologiske mekanismer kendes endnu ikke, men det menes, at partiklerne hæmmer lungefunktionen og fremkalder akutte inflammatoriske reaktioner. 24. Det er tegn på, at andre forurenende stoffer som f. eks. tobaksrøg (passiv rygning) og kulilte også kan forværre hjerte-karsygdomme. 25. Kræft er næst efter hjerte-karsygdomme den vigtigste dødsårsag i Det Europæiske Fællesskab. Kemisk fremkaldt kræft er et velkendt fænomen på arbejdsmiljøområdet. De kræftfremkaldende kemikalier har for størstedelens vedkommende været genstand for reducere lovgivning både på nationalt og fællesskabsplan med henblik på at eksponeringsniveauerne. Tilstedeværelsen af selv små mængder kræftfremkaldende stoffer, både naturligt forekommende og menneskeskabt, i miljøet har vakt bekymring med hensyn til de mulige følger for befolkningen i almindelighed. Der er en række faktorer, der skal overvejes, når årsagerne til denne sygdom skal undersøges, herunder den lange latenstid. Undersøgelser af den geografiske fordeling af kræfttilfældene tyder på, at miljøet spiller en rolle. Men det skønnes, at tre fjerdedele af kræfttilfældene har forbindelse med livsstilen. Alene tobak tegner sig for en tredjedel af kræftdødsfaldene, men selv om den væsentligste årsag til lungekræft er rygning, far ikke-rygere også sygdommen. Meningerne er delte, men det skønnes, at 9-13% af lungekræfttilfældene i Europa skyldes passiv rygning. 26. Den almindelige befolkning er meget opmærksom på den stigende brug af elektricitet i hjemmet og på arbejdspladsen samt inden for telekommunikation og radio- og TV- spredning. Dette har forøget niveauet for elektromagnetisk påvirkning og stråling. Befolkningerne er bekymret over de mulige sundhedskonsekvenser. De er navnlig bange for, at man ved at bo i nærheden af højspændingsledninger øger faren for børneleukæmi eller hjernekræft. Der er<dog ingen klare beviser på, at elektromagnetiske felter kan øge kræftrisikoen. Af en netop offentliggjort kommissionsrapport (Ikke-ioniserende stråling: kilder, eksponering og sundhedseffekter - CEC/V/1/LUX/3 5/95) fremgår det, at de foreliggende epidemiologiske data er ufyldestgørende, og at biologiske undersøgelser hidtil ikke har påvist en sandsynlig biologisk forbindelse mellem elektromagnetisk påvirkning og kræft. 27. Smitsomme tilfælde i mange sygdommes udbredelse hænger sammen med miljøforurening. Drikkevands og fødevarers kontaminering med mikrobiologiske agenser kan f. eks. forårsage hepatitis A, tyfus, kolera og dysenteri. Og tuberkulose har forbindelse med ringe levevilkår. Derfor har forbedringerne i den offentlige hygiejne og i boligforholdene - bortskaffelse af affald, sanitære installationer, fødevaretilberedning og - opbevaring osv. kombineret med vaccinationer og andre lægeindgreb bevirket et væsentligt fald i forekomsten af mange af disse sygdomme i Det Europæiske Fællesskab. Men udbredelsen af fødevareforgiftninger, navnlig som følge af salmonella, Campylobacter og listeria,, er vokset i visse lande og giver anledning til bekymring. 28. Høreskader og andre skader som følge af støjforurening er et stadig større problem. Af de foreliggende europæiske oplysninger fremgår det, at støjniveauet i byerne vokser konstant. Væsentlige kilder til baggrundsstøj i byområder er vejtrafik, jernbaner, fly, industri og byggearbejde. Men også ændret livsstil som f. eks. voksende brug af egne stereoanlæg og udsættelse for høje støjniveauer (f. eks. på diskoteker) er sat i forbindelse med høreskader. Ud over nedsat hørelse kan støjforurening muligvis medføre dårligere sprogtilegnelse og hæmme børns kognitive udvikling. Af andre sundhedsskader kan nævnes stress, angst og søvnforstyrrelser. HI. FOREBYGGELSE AF FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 29. Forebyggelsen af forureningsrelaterede sygdomme kræver for det første, at mængden af forurenende stoffer reduceres ved kilden; for det andet at der træffes foranstaltninger, således at folk bliver mindre udsat for de forurenende stoffer; og for det tredje, at følgerne for de personer, der bliver udsat for dem, mildnes. Der er allerede gjort en stor indsats både i medlemsstaterne og på fællesskabsplan for så vidt angår de to første krav, idet der er indført kontrol med forureningsniveauet i forbindelse med luft, vand, fødevarer, affald og strålingsbeskyttelse, samtidig med at der forskes i de sundhedsmæssige konsekvenser og arbejdes på at gøre mennesker mindre udsat for forurenende stoffer i hjemmet og på arbejdspladsen. 30. Det kan ikke lade sig gøre at mindske forekomsten af alle forurenende stoffer eller begrænse eksponeringen til et niveau, hvor der ikke længere er nogen sundhedsskadelige virkninger. Det vil heller ikke kunne betale sig. I forbindelse med de naturligt forekommende og potentielt skadelige agenser i miljøet som f. eks. ultraviolette stråler, pollen og visse naturligt forekommende toksiner opnås de største resultater formentlig ved at ændre folks adfærd. Men den mulige synergi mellem forurenende stoffer i luften og pollen kan muligvis bevirke, at man kan mindske pollens betydning ved at begrænse forureningen af den omgivende luft. Det er endvidere muligt, at en begrænsning af forureningen til et niveau, som ikke er skadelig for befolkningen i almindelighed, ikke er tilstrækkelig til at forhindre sundhedsskader hos visse særlig udsatte enkeltpersoner eller grupper i befolkningen som f. eks. børn og ældre. 31. Derfor er det nødvendigt at supplere emissions- og eksponeringsbegrænsende foranstaltninger med folkesundhedsaktioner, som direkte vedrører den brede befolkning. Disse aktioner har som mål at forebygge udviklingen af sygdomme ved at begrænse enkeltpersoners eksponering og mildne de tilknyttede sundhedsfølger. Som et eksempel på en sådan aktion kan nævnes luftkvalitetsdirektivet: Rådets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet (EFT L 296 af 21. 11. 96, s. 55- 63). I direktivet er der fastsat grænseværdier med henblik på at beskytte menneskers sundhed, og der gives mulighed for at fastsætte for, hvornår medlemsstaterne skal informere eller advare offentligheden om ringe luftkvalitet. tærskelværdier 32. En forudsætning for sådanne forebyggende aktioners effektivitet er, at der foreligger fyldestgørende data om de problemer, der skal løses. De data, der i dag foreligger på fællesskabsplan, giver ikke noget klart billede af forholdet mellem miljøforurening og sygdom, navnlig ikke det kvantitative forhold mellem eksponering og virkning. Selv om der længe er blevet indsamlet data om miljøforurening på fællesskabsplan og i medlemsstaterne, siger de først og fremmest noget om forureningsniveauer og -typer. Der findes faktisk data om i medlemsstaterne, navnlig om den akutte effekt. Men i mange tilfælde er den nøjagtige årsagsforbindelse endnu ikke blevet påvist. Vanskelighederne herved omfatter bl. a. problemer med at måle eksponeringen, navnlig den langvarige eksponering, nøjagtigt, påvise forbindelserne mellem niveauerne for enkeltpersoners eller befolkningers eksponering for forurenende stoffer og sundhedskonsekvenserne på længere sigt, de lange latenstider mellem eksponeringen og udviklingen af kliniske symptomer, og tilstedeværelsen af faktorer, der skaber forvirring. Endvidere findes der kun fa data, der gælder for Fællesskabet som helhed, og det er et problem, der må tages op. sundhedsmæssige konsekvenser forurenende stoffers IV. OVERSIGT MEDLEMSSTATERNE OG FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME -OVER PÅ FOLKESUNDHEDSAKTIONER INTERNATIONALT I PLAN OM Medlemsstater 33. Forureningsrelaterede sygdommes voksende betydning i Det Europæiske Fællesskab og den voksende bekymring i offentligheden har fået en række medlemsstater til at iværksætte forebyggende aktioner, navnlig vedrørende astma og andre luftvejssygdomme og allergier. I Danmark har Sundhedsministeriet f. eks. i 1993 fremlagt en handlingsplan for en styrkelse af astma- og allergiforebyggelsen. Det følgende år iværksatte det franske Sundhedsministerium og Comité Français d'Education pour la Santé et fireårigt program, der skulle øge bevidstheden hos borgere og ansatte i sundhedsvæsenet omkring disse sygdomme. af til forøgelse informationsmængden, 34. Særligt vedrørende astma har Finland iværksat et tiarsprogram omfattende en række foranstaltninger af diagnosticeringstidspunktet, skærpelse af folks evne til under vejledning at tage vare på sig selv og formindskelse af forekomsten af atmosfæriske irritamenter, som fremkalder astma, f. eks. tobaksrøg. På allergiområdet gennemførte Sverige i 1995 en landsdækkende kampagne 'Allergiår 95', som bl. a. omfattede en rullende udstilling, 'allergitoget', som skulle sprede oplysninger om allergiers praktiske indvirkning på folks liv. Kampagnen gik også ud på at fremme uddannelsen af nøglegrupper som f. eks. lærere og forældre og at støtte lokale projekter. fremrykning Internationale aktioner 35. På internationalt plan arrangerede WHO en ny europæisk konference om miljø og sundhed med økonomisk støtte fra Kommissionen. Til brug for konferencen, som blev afholdt i Helsinki i juni 1994 med deltagelse af repræsentanter for 47 af WHO/EURO- medlemsstaterne, blev der udarbejdet en rapport om miljø og sundhed i Europa, "Concern for Europe's Tomorrow". Konferencedeltagerne sig handlingsplanen "Environmental Health Action Plan for Europe", hvori der var fastlagt en strategi for forebyggelse af og kontrol med miljømæssige sundhedsrisici, og vedtog en erklæring om indsatsen for miljø og sundhed i Europa. Ifølge denne erklæring forpligtede de deltagende lande deres respektive sundheds- og miljømyndigheder til i fællesskab at udarbejde nationale handlingsplaner på miljø- og sundhedsområdet inden udgangen af 1997. Italien og Det Forenede Kongerige er to af de seks lande, der deltager i et pilotprojekt om udarbejdelse af handlingsplanerne inden 1996. Det er meningen, at de skal dele deres erfaringer med andre lande. tilsluttede 36. Under konferencen blev der også oprettet et europæisk udvalg for miljø og sundhed, som skulle støtte udarbejdelsen af nationale handlingsplaner for miljø og sundhed og hjælpe med at koordinere og evaluere gennemførelsen af den tilsvarende handlingsplan for Europa. Kommissionen er repræsenteret i dette udvalg og er således med til at sikre, at disse aktioner kommer til at supplere Fællesskabets aktioner og ikke overlapper dem. 10 V. OVERSIGT OVER FÆLLESSKABSAKTIONER AF BETYDNING FOR FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME Miljøpolitik 37. Der er inden for rammerne af Fællesskabets femte miljøhandlingsprogram "Mod en bæredygtig udvikling" (EFT C 138 af 17. 5. 1993) ved at blive gennemført adskillige foranstaltninger til begrænsning af forurening og eksponeringsniveauer. Blandt de prioriterede områder er "forbedring af befolkningernes sundhed og sikkerhed" og integration af miljøhensyn i alle aspekter af Fællesskabets politik og beslutninger. Programmet bygger på den store mængde eksisterende fællesskabslovgivning om luft-, vand- og jordforurening, kemiske stoffer, bortskaffelse af affald og beskyttelse mod radioaktivitet. 38. Der er for nylig blevet vedtaget et rammedirektiv om luftkvalitet (Rådets direktiv 96/62/EF om vurdering og styring af luftkvalitet (EFT L 296 af 21. 11. 96, s. 55-63)). I forbindelse med dette rammedirektiv er Kommissionen ved at forberede eller revidere lovgivningen om standarder for udendørs luftkvalitet for så vidt angår de vigtigste luftforurenende stoffer under hensyntagen til indvirkningen på menneskers sundhed og miljøet. Forslagene i den forbindelse vil også omfatte bestemmelser om formidling af oplysninger til offentligheden. 39. Der er ved at blive taget nye initiativer på flere områder, f. eks. emissionskontrol i forbindelse med motorkøretøjer, revision af eksisterende direktiver om kvaliteten af bade- og drikkevand, orientering af befolkningen om strålings indvirkning på helbredet, og udarbejdelse af en strategi til mindskelse af risiciene i forbindelse med kemiske produkter. Endvidere fortsætter arbejdet i henhold til direktivet om klassificering og etikettering af såvel nye som allerede eksisterende farlige kemiske stoffer (EFT L 133 af 30. 5. 88) og direktivet om klassificering og etikettering af farlige kemiske præparater (EFT L 187 af 16. 7. 88, s. 14). Disse direktiver indeholder de kriterier, der skal opfyldes, for at kemiske stoffer kan klassificeres på grundlag af f. eks. deres hudtoksicitet og på grundlag af inhaleringsrute, hudpåvirkning og hud- og øjenirritation. Sådanne kriterier kan opdateres på grudlag af de seneste videnskabelige beviser. objektive, pålidelige og 40. Det Europæiske Miljøagentur blev oprettet for at give europæiske og nationale beslutningstagere sammenlignelige miljøinformationer. Miljøagenturet er i nært samarbejde med nationale myndigheder og Kommissionen ved at samle oplysninger om luft- og vandforurening med nærmere angivelse af forureningskilder. Disse oplysninger vil være et værdifuldt input for forskningen i forureningsrelaterede sygdomme. Agenturet samarbejder med WHO og har udarbejdet en første rapport om miljø og sundhed. Miljøagenturet planlægger yderligere undersøgelser på dette område. 41. Kommissionens tjenestegrene og Det Europæiske Miljøagentur har for nylig samlet en stor mængde data om såvel den nuværende som den fremtidige luftkvalitet. Af igangværende eller fremtidige initiativer til begrænsning af emissioner af luftforurenende stoffer, Fællesskabets automobilolieprogram og den heraf følgende lovgivning om emissioner fra motorkøretøjer (EFT L 100 af 19. 4. 1994, s. 42), direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af påvirker menneskets udvikling, nævnes kan der 11 forurening (EFT C 87 af«25. 3. 1996, s. 8) og direktivet om foranstaltninger mod emission fra mobile ikke-vejgående maskiner (EFT C 328 af 7. 12. 1995, s. 1). Aktioner på andre områder 1995 har Rådet tre for rester af en række aktive stoffer 42. Der er også ved at blive gennemført fællesskabsaktioner på andre områder. Som led i om i levnedsmiddelpolitikken maksimalgrænseværdier i pesticider. På arbejdsmiljøområdet er der vedtaget en lang række helt nye bestemmelser om beskyttelse af arbejdstagerne, herunder direktiver om de fysiske, kemiske og biologiske agenser på arbejdspladsen. Der arbejdes med grænser for erhvervsmæssig eksponering for kemiske stoffer (herunder en udvidelse af det nuværende direktiv om erhvervsmæssig eksponering for kræftfremkaldende stoffer) og udvikling af SAFE-programmet (Safety Action for Europe), som har til formål at forbedre sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, navnlig i små og mellemstore virksomheder. direktiver vedtaget 43. I 1995 har Kommissionen endvidere fremlagt en grønbog om energipolitik (KOM(94) 659 endelig udg. af 11. 1. 1995), som bl. a. omfatter folkesundhedsspørgsmål og forslag til støtte for nye rene teknologier til begrænsning af emissionen af forurenende stoffer. Endelig er der som led i Fællesskabets program for forskning og teknologisk udvikling iværksat relevante forskningsprojekter i henhoid til programmerne om miljø og klima, landbrug og fiskeri og biomedicin og sundhed. Som led i Fællesskabets fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (afgørelse 94/111 O/EF af 26. 4. 1994, EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1, som ændret ved afgørelse 96/616/EF af 25. 3. 1996, EFT L 86 af 4. 4. 1996, s. 69), dvs. biomedicin- og sundhedsprogrammet, forskes der på området "kroniske lidelser, aldring og aldersbetingede sygdomme" i ætiologi (læren om sygdomsårsager), herunder miljøaspekter, og i behandling og styring af åndedrætsproblemer, herunder astma. Forskningsmålene på området "bedriftssundhed og miljømæssig sundhed" omfatter påvisning af væsentlige risikofaktorer og kontrollen hermed, også i forbindelse med åndedrætsproblemer og allergier af betydning for folkesundheden og bedriftssundheden. Rådet 44. Rådet og sundhedsministrene, forsamlet i Rådet, har i deres resolution af 11. november 1991 (EFT C 304 af 23. 11. 1991, s. 6) opfordret Kommissionen til i tæt samarbejde med medlemsstaternes kompetente myndigheder at udarbejde en oversigt over den viden og i Fællesskabet og i de internationale erfaring, der foreligger organisationer for så vidt angår forbindelsen mellem sundhed og miljø. i medlemsstaterne, Europa-Parlamentet 45. Europa-Parlamentet har i sin beslutning A4-0311/95 (EFT C 32 af 5. 2. 1996, s. 15-24) om et socialt handlingsprogram på mellemlangt sigt 1995-1997 anmodet Kommissionen om i henhold til de relevante procedurer at forelægge det handlingsprogram, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden, vedrørende forureningsrelaterede sygdomme samt de to øvrige forudsete programmer, et om sjældne sygdomme og et om ulykker og personskader. 12 Det Økonomiske og Sociale Udvalg 46. I de senere år har udvalget afgivet en række udtalelser om miljøforurening og sundhed. Udvalget har i sin vidtrækkende udtalelse af 6. juli 1994 om Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden opfordret Kommissionen til at behandle emnet bredt og understreget miljøets betydning for sundheden. 13 VL FOLKESUNDHEDS RETNINGSLINJER AKTIONER VEDRØRENDE FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME FÆLLESSKABETS FOR 47. Fællesskabets fremtidige folkesundhedsaktioner forureningsrelaterede sygdomme skal tage hensyn til det store arbejde, der allerede er gjort, navnlig i henhold til artikel 129 og 130 R i EF-traktaten. I medfør af traktatens artikel 129 skal Fællesskabet bidrage til virkeliggørelsen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstater, støtte disses indsats og i nær kontakt med dem fremme en samordning af deres politikker og programmer samt indlede samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. vedrørende 48. I henhold til subsidiaritetsprincippet skal Fællesskabet alene gennemføre aktioner på dette områder, såfremt og for så vidt de foreslåede aktioner på grund af deres omfang og virkning bedre kan gennemføres på fællesskabsplan end på nationalt plan. De skal endvidere stå i rimeligt forhold til de forfulgte mål og fastsættes på grundlag af en forudgående vurdering. Aktionerne må forventes at medføre en værditilvækst. 49. I betragtning af de begrænsede midler, der er til rådighed, er det umuligt at lade et fællesskabsprogram for folkesundhed omfatte alle de mange forureningsrelaterede sygdomme, der findes. Det ville både mindske programmets effektivitet ved at gøre aktionerne for diffuse og øge faren for at bevæge sig ind på områder, der er omfattet af andre fællesskabsprogrammer. 50. Spørgsmålet om, hvilke forureningsrelaterede i programmet, skal afgøres på grundlag af en række kriterier, som bygger på de prioriteringsregler, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse KOM(93) 559 om rammerne for indsatsen til fremme af folkesundheden. Der er tale om følgende kriterier: sygdomme der skal prioriteres - sygdommen må ikke være genstand for folkesundhedsaktioner som led i andre fællesskabsprogrammer; - de nuværende niveauer for eksponering for forurenende stoffer skal bevisligt udgøre en sundhedsrisiko, og endvidere skal der være tale om en væsentlig eksponering af befolkningen; - sygdommen skal i Fællesskabet, og/eller der skal bevisligt være en væsentlig stigning i sygdommens prævalens; og i væsentlig grad øge sygeligheden og/eller dødeligheden - Fællesskabets aktioner skal medføre en værditilvækst i forhold til medlemsstaternes aktiviteter. 51. På baggrund af disse kriterier vil dette program særlig fokusere på sygdomme i forbindelse med luftforurening, i første række luftvejssygdomme og allergier. I dag er befolkningerne i Det Europæiske Fællesskab især udsat for luftbårne forurenende stoffer. Endvidere har nyere undersøgelser vist, at selv om koncentrationen af visse forurenende stoffer i luften er blevet begrænset, har de nuværende forureningskoncentrationer i Det Europæiske Fællesskab stadig alvorlige følger. Disse følger kan forbindes med ændringer i forureningskoncentrationerne på kort sigt. Længere tids udsættelse for forurening viser sig også at have følger. Den heraf følgende dødelighed og sygelighed er foruroligende. 14 52. Endvidere gøres der allerede en indsats til forebyggelse af de øvrige kategorier af forureningsrelaterede sygdomme i forbindelse med Fællesskabets folkesundhedsstrategi. Aktioner vedrørende kræft er omfattet af Europa mod kræft-programmet. Forebyggelse af hjerte-karsygdomme er omfattet af programmet til fremme af sundheden, og smitsomme sygdomme er genstand for programmet om AIDS og visse andre smitsomme sygdomme. 53. Med hensyn til støj relaterede sygdomme må forebyggelsen for at være effektiv fokusere på aktioner til begrænsning af emissioner og eksponeringsniveauer. Der er i direktiv 86/188/EØF (EFT L 137 af 24. 5. 1986, s. 28) fastsat krav til beskyttelse af arbejdstagere mod at blive udsat for høj støj under arbejdet, og Kommissionen har fremsat forslag til ændring heraf. 54. Der er flere fællesskabsinitiativer vedrørende de forskellige luftforureningsproblemer og - aspekter, f. eks. THERMIE II (KOM(94) 654 endelig udg. ), C02-strategien vedrørende biler (KOM(95) 689 endelig udg. ) og grønbogen om en fair og effektiv prissætning på transportområdet - politiske muligheder for at internalisere de eksterne omkostninger ved transport inden for EU (KOM(95) 691 endelig udg. ). 55. Derimod er og allergier luftvejssygdomme andre folkesundhedsprogrammer. Disse sygdomme giver også rige muligheder for en indsats på fællesskabsplan, som kan komplettere såvel det igangværende fællesskabsarbejde om begrænsning af miljøforurening som medlemsstaternes aktioner. Indsatsen vedrørende disse sygdomme vil derfor udgøre kernen i et program om forureningsrelaterede sygdomme, som i medfør af artikel 129 er genstand for et kommissionsforslag til Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse. omfattet ikke af 15 VU. HANDLINGSPROGRAM PÅ FÆLLESSKABSPLAN OM FORURENINGS RELATEREDE SYGDOMME 56. For at yde det bedst mulige bidrag til indsatsen mod forureningsrelaterede sygdomme indeholder det foreslåede handlingsprogram på fællesskabsplan en blanding af horisontale og sygdomsspecifikke aktioner, som fokuserer på luftvejssygdomme og allergier. Der foreslås en række horisontale aktioner til forbedring og formidling af oplysninger og forbindelse med risikoopfattelse og erfaringer med hensyn forureningsrelaterede sygdomme. Disse aktioner vil medvirke til at støtte de aktioner, der er rettet mod specifikke forureningsrelaterede sygdomme. Der er behov for at sikre komplementariteten mellem de data, der indsamles efter dette program, og data indsamlet inden for rammerne af andre fællesskabsprogrammer og -aktioner, som har betydning for dette folkesundhedsområde. -styring til i 1. Bedre oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme på fællesskabsplan 57. Der findes data om forureningsrelaterede sygdomme, men de er foreløbig utilstrækkelige og uegnede som grundlag for Fællesskabets beslutninger eller formidling af oplysninger om sundhedsrisici til offentligheden. Dette skyldes i vid udstrækning, at dataene ikke er tilstrækkelig detaljerede eller egnede til at belyse årsagsforbindelser, tærskelværdier for effekten, forholdet eksponering-reaktion eller synergien. Ofte er dataene heller ikke sammenlignelige. Navnlig i forbindelse med luftvejssygdomme er der store variationer i diagnosekriterierne og klassificeringen af de forskellige sygdomme. f. eks. aftaler indebærer 58. Det, der er behov for, er en kritisk revision af dataene og en forøgelse af deres sammenlignelighed. Dette og overvågningsmetoder og fastsættelse af sammenlignelige indikatorer. Sidstnævnte opgave må koordineres med det foreslåede fællesskabsprogram om sundhedsovervågning (KOM(95) 449 af 16. 10. 1995). Dette vil kræve styrkelse af samarbejdet mellem dem, der indsamler og analyserer data vedrørende forureningsrelaterede sygdomme, og en forbedring af de eksisterende metoder til udveksling af data mellem medlemsstaterne. Det vil være nødvendigt at kontrollere, at der foreligger forureningsdata, således at sundhedseffekten kan analyseres. Der må indsamles data om forurening på langt sigt ud over de kortfristede data. om diagnosekriterier 59. Fællesskabets indsats har til formål: - at bidrage til en bedre forståelse af forurenende stoffers betydning for sygdommes opståen og forværring i Det Europæiske Fællesskab og af grundlaget for og effektiviteten af forebyggende aktioner. 60. Aktionerne med henblik på at nå dette mål kan omfatte: - Fastsættelse af prioriteter med henblik på påvisning af de sygdomme, i forbindelse med hvilke specifikke forurenende stoffer menes at spille en rolle; sammenligning af deres prævalens og/eller incidens og deres forbindelse med oplysningerne om de miljømæssige faktorer i de forskellige dele af Det Europæiske Fællesskab; undersøgelse af datakvaliteten og påvisning af mangler; analyse og revision af de foreliggende data om disse forurenende stoffers toksikologi og påvisning af huller i viden; sammenligning af disse data, herunder indsamlingsmetoder, anvendte definitioner og kriterier samt måden, hvorpå dataene 16 anvendes i analyserne, i afgørelserne om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, og i oplysningerne til offentligheden. - Bidrag til forbedring af sammenligneligheden af data anvendt i de forebyggende aktioner ved at støtte udveksling af oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme og deres forebyggelse, herunder cost/benefit-analyse af aktionernes effektivitet. 2. Risikoopfattelse og -styring i forbindelse med forureningsrelaterede sygdomme 61. Befolkningens opfattelse af sundhedsrisiciene ved forurening, navnlig deres omfang og betydning fra et sundhedssynspunkt, afviger ofte kraftigt fra ekspertvurderingerne, og dette kan føre til unødig ængstelse i befolkningen og skabe et pres der bevirker, at der træffes foranstaltninger, der er ude af proportioner 62. Erfaringen viser, at der er flere grunde til dette. For det første er folk bedre underrettet og blevet gjort mere risikobevidste gennem de oplysninger, der spredes gennem medierne. For det andet er forventningen om en nulrisiko for sundheden et ideal, der sjældent,,om nogensinde, opnås i praksis. For det tredje er der ofte manglende forståelse af, hvorledes forureningsrelaterede risici vurderes, og hvilke principper der gælder for deres styring, og af rækkevidden af den terminologi, som f. eks. "ubetydelige" "tålelige" eller "acceptable" risikoniveauer, der anvendes i forbindelse med medlemsstaternes og Fællesskabets forebyggelses- og kontrolforanstaltninger. 63. For det fjerde kan der opstå misforståelser på grund af manglende oplysninger om, hvor stor en del af sundhedsrisikoen der kan tilskrives forurenende stoffer, og hvilken andel der kan tilskrives andre faktorer, f. eks. livsstil, og på grund af mediernes måde at præsentere oplysningerne på. Befolkningens tendens til at undervurdere rygnings, også passiv rygnings, bidrag til luftvejs- og hjerte-karsygdommenes opståen i forhold til bidraget fra de forurenende stoffer i den omgivende luft, illustrerer dette punkt. Befolkningens bekymring over de mulige risici i forbindelse med elektromagnetiske felter er et andet eksempel på forskellene mellem eksperternes og befolkningens opfattelse. 64. For det femte opfatter offentligheden generelt risici anderledes, end man skulle tro ud fra de videnskabelige beviser. Dette kan betyde, at faktorer, der fører til visse mindre risici, tillægges langt større betydning end andre. Dette skyldes til dels, at risici opfattes som et resultat af den grad af personlig kontrol, der kan udøves over risikokilderne. 65. På denne baggrund er formålet med Fællesskabets indsats: - -at øge den tilgængelige viden om og forståelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici, risikoopfattelsen, -vurderingen og -styringen. 66. De foranstaltninger, der skal træffes for at nå dette mål, kan bestå i: - -at støtte aktioner til opnåelse af en bedre offentlig forståelse af risiciene, deres vurdering og styring; at fremme arbejdet med at bevidstgøre befolkningen om de forureningsrelaterede sundhedsrisici i hele Fællesskabet; -at fremme aktioner og udveksling af oplysninger om metoderne til forøgelse af offentlighedens og opinionens viden om, hvorledes de forureningsrelaterede sundhedsrisici vurderes. 17 3. Luftvejssygdomme og allergier 67. Den større udbredelse af luftvejssygdomme og allergier i de seneste årtier har lagt en større byrde på samfundet i almindelighed, øget presset på sundhedstjenesterne og foruroliget offentligheden. 68. Formålet med Fællesskabets indsats på dette område er: at støtte aktioner til forebyggelse og begrænsning af disse sygdommes prævalens og/eller incidens. 69. De foranstaltninger, der skal træffes for at nå dette mål, kan bestå i: - at bidrage til oplysning af den brede befolkning og særlige grupper om disse sygdomme og de agenser, der har betydning for sygdommene; støtte udviklingen af metoder til at styrke og sammenkoble informationskampagner; bidrage til selvhjælpsgruppers eller støttegruppers indsats over for luftvejssygdomme og allergier; - at bidrage til sammenligning mellem forskellige uddannelsesinitiativer, der tages for at bekæmpe disse sygdomme, med henblik på at fremme den bedste praksis; undersøge effektiviteten af de forebyggende foranstaltninger, der iværksættes, herunder gennem cost/benefit-analyser. Vin. HØRING, VURDERING OG RAPPORTER HØRING 70. Aktionerne i henhold til dette program vil blive iværksat i nært samarbejde med medlemsstaterne, navnlig for så vidt angår samordningen af deres politikker og programmer. Med henblik herpå foreslår Kommissionen oprettelse af et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Der vil tillige blive opretholdt internationale organisationer og passende kontakter med WHO, andre relevante tredjelande under hensyntagen til de krav, programmets aktioner stiller. EVALUERINGSRAPPORTER 71. Programmet vil blive vurderet i to rapporter: - en evalueringsrapport i løbet af programmets tredje år til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Formålet med denne rapport er at sikre, at fællesskabsinstitutionerne og gennem dem alle berørte parter holdes fuldt underrettet om forløbet af de aktioner, der iværksættes som led i programmet. - en endelig rapport om programmets genne:/iførelse, som vil omfatte en evaluering af de iværksatte aktioner, vil blive forelagt ovennævnte institutioner af Kommissionen efter programmets afslutning. ALMINDELIG INFORMATIONSVIRKSOMHED 72. Kommissionen vil sørge for, at rapporterne om de iværksatte aktiviteter gøres tilgængelige for de berørte parter og offentligheden i almindelighed. 19 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet Zo BEGRUNDELSE 1. 2. I sin meddelelse (KOM(93) 559 endelig udg. ) af 24. november 1993 om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden har Kommissionen fastlagt de principper og den strategi, der skal følges for at opfylde de målsætninger om sundhedsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Det støtte medlemsstaternes folkesundhed, hjælpe med udformning og gennemførelse af målsætninger og strategier og bidrage til sundhedsbeskyttelse overalt i Fællesskabet, hvor referencerammen er de bedste resultater, der allerede er opnået på et givet område inden for Fællesskabet. i denne meddelelse, at Kommissionen inden fastslås indsats skal for I henhold til artikel 129 skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet forslag til tilskyndelsesforanstaltninger, der kan bidrage til virkeliggørelsen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, til godkendelse. I ovennævnte meddelelse fra Kommissionen er der fastsat kriterier, på grundlag af hvilke det skal bestemmes, hvilke områder der først og fremmest skal gøres til genstand for handlingsprogrammer på fællesskabsplan. I overensstemmelse hermed blev der peget på forureningsrelaterede sygdomme som et prioriteret område. 3. Dette kommissionsforslag, der bygger på artikel 129, og som allerede blev bebudet i Kommissionens arbejdsprogram for 1996, er omfattet af princippet om delt kompetence formål at mellem Fællesskabet og medlemsstaterne. Forslaget har til forbedre sygdomme, navnlig forebyggelsen af forureningsrelaterede informationen om og luftvejssygdomme og allergier, og øge kendskabet til og forståelse af risikoopfattelse, - vurdering og -styring for at bidrage til sikring af et højt beskyttelsesniveau over for forureningsrelaterede sygdomme. Fællesskabsaktionen på dette område, som er gearet til forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme, er ikke alene et fællesskabsanliggende. I henhold tit subsidiaritetsprincippet skal Fællesskabet alene gribe ind, såfremt aktionen på grund af sit omfang og sine virkninger bedst kan gennemføres på fællesskabsplan. i den forbindelse, 4. Forureningsrelaterede sygdomme er sygdomme, som forårsages, fremkaldes eller forværres af miljøforurening. De tegner sig, navnlig hvis de har forbindelse med luftforurening, såvel indendørs som udendørs, for en stor og voksende del af sygeligheden og dødeligheden i Det Europæiske Fællesskab og giver anledning til megen offentlig bekymring. 5. Forebyggelsen af forureningsrelaterede sygdomme forudsætter kendskab til forholdet mellem forurenende stoffer og sygdomme og har tre faser. Først skal emissionen af forurenende stoffer begrænses ved at gribe ind ved kilden. Derefter skal koncentrationen af og eksponeringen for forurenende stoffer begrænses, og endelig skal følgerne for de personer, der bliver eksponeret, mildnes. Der er allerede gjort meget arbejde både i medlemsstaterne og på fællesskabsplan for at kontrollere forureningsniveauet i luft, vand, jord, fødevarer og affald og forske i forureningens konsekvenser samt for at begrænse eksponeringen for forurenende stoffer. 6. Det foreslåede femårsprogram tager sigte på at supplere dette arbejde med aktioner, der i sundhedssektoren, og er rettet mod offentligheden, personer, der arbejder 2/ myndighederne, og som flår til formål at forbedre folks evne til at reducere eksponeringen og mildne forureningens sundhedsmæssige konsekvenser. luftforurening, 7. Med de begrænsede midler, der er til rådighed, er det umuligt at opstille et folkesundhedsprogram på fællesskabsplan, der omfatter de mange forureningsrelaterede sygdomme. Dette program vil derfor især fokusere på sygdomme, der har forbindelse med indendørs og udendørs luftvejssygdomme, samt luften andre steder end på allergier. I dette program forstås ved indendørs luft arbejdspladsen, idet eksponeringens art og omfang disse steder er mindre kendt på fællesskabsplan. I dag er befolkningen i Fællesskabet især udsat for luftbåret forurening, forureningsrelaterede og det udgør en væsentlig sundhedsrisiko. Udbredelsen af sygdomme vokser fortsat i foruroligende grad. Endelig giver disse sygdomme rige indsats på fællesskabsplan, som kan komplettere såvel det muligheder for en igangværende som medlemsstaternes aktioner. af miljøforurening først og fremmest fællesskabsarbejde begrænsning om 8. Som støtte for disse aktioner foreslås det ligeledes at træffe foranstaltninger på to generelle områder i nært samarbejde med medlemsstaterne. Den første tager sigte på at forbedre oplysningerne om forureningsrelaterede sygdomme på fællesskabsplan, som i dag er ufyldestgørende, navnlig fordi medlemsstaternes data ofte ikke er sammenlignelige. Der foreslås en aktion til forbedring af denne situation, som skal komplettere aktionen i henhold til det fremtidige sundhedsovervågningsprogram (ændret forslag KOM(96) 222 endelig udg. ). Den anden række foranstaltninger vedrører de problemer, der opstår som følge af befolkningens opfattelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici, og hvorledes disse risici vurderes og styres, og som følge af de mangelfulde oplysninger om denne opfattelse. 9. Ved udvælgelsen af mål og fastsættelsen af, hvilke aktioner der skal omfattes af programmet, er der taget hensyn til den aktuelle situation i medlemsstaterne og på fællesskabsplan på det af programmet dækkede område. Programmet tager sigte på at fremskynde en effektiv udveksling af oplysninger og erfaringer, fremme forståelsen af hovedproblemerne vedrørende forureningsrelaterede sygdomme i hele Fællesskabet og styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne. Herved vil man undgå en unødvendig overlapning og fremskynde vedtagelsen af den bedste løsning på problemer omkring sådanne sygdomme, som er fælles for alle medlemsstater. 10. Disse problemer er genstand for en resolution vedtaget den 11. 11. 1991 af Rådet og sundhedsministrene i medlemsstaterne, forsamlet i Rådet (EFT C 304 af 23. 11. 1991, s. 6) og for en beslutning truffet af Europa-Parlamentet, A4-0311/95 (EFT C 032 af 5. 2. 1996, s. 15-24), hvori Kommissionen opfordres til at fremsætte forslag på dette område. 11. Programmet vil skabe en værditilvækst på flere måder: a) Det vil samle medlemsstaterne i en fælles indsats med henblik på en kritisk revision og forbedring af de måder, hvorpå oplysninger om forureningsrelaterede af indsamles oplysningernes indhold, rækkevidde og kvalitet; sygdomme anvendes, og og b) Det vil forbedre medlemsstaterne kollektive evne til at analysere, hvorledes offentligheden opfatter forureningsrelaterede risici, og forklare, * T. hvorledes disse risici vurderes og styres, navnlig når forureningen i en bestemt medlemsstat stammer fra andre medlemsstater; c) Det vil fremskynde og forbedre indsatsen mod luftvejssygdommes og allergiers større udbredelse og berolige befolkningen ved at fremme et fokuseret samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område. 12. Dette program iværksættes på grundlag af en afgørelse truffet af Europa-Parlamentet og Rådet i medfør af artikel 129. Programmet kræver ikke harmonisering af nationale bestemmelser på det pågældende område. 13. Der vil finde en evaluering sted af indsatsen i henhold til programmet i form af to rapporter, der vil blive forelagt Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, nemlig: - - i programmets tredje år en evalueringsrapport, en endelig rapport om programmets gennemførelse. Disse rapporter vil forskellige indsatsområder samt resultaterne af evalueringerne. indeholde oplysninger om Fællesskabets finansiering af de 21 Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 189B, og ud fra følgende betragtninger: 1. Forureningsrelaterede sygdomme får stadig større betydning i hele Det Europæiske Fællesskab og giver anledning til offentlig bekymring; 2. 3. 4. 5. i henhold til traktatens artikel 3, litra o), skal Fællesskabets aktioner bidrage til virkeliggørelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau; i artikel 129 tillægges der udtrykkeligt Fællesskabet kompetence på dette område, idet Fællesskabet skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte deres indsats; fremme samordningen af deres politikker og programmer, fremme samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed; Fællesskabets indsats skal være rettet mod forebyggelse af sygdomme og fremme sundhedsoplysning og -uddannelse; i traktatens artikel 130 R bestemmes det, at Fællesskabets politik på miljøområdet skal bidrage til beskyttelse af menneskers sundhed; forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme skal omfatte ikke alene foranstaltninger rettet mod forureningskilder og koncentrationer af forurenende stoffer samt begrænsning af eksponeringen, men også folkesundhedsaktioner rettet mod offentligheden, der skal sætte borgerne i stand til at begrænse eksponeringen og mildne de skadelige konsekvenser for sundheden; der skal sideløbende med indsamlingen af data om koncentrationerne af forurenende stoffer i luften indsamles data om sundhedskonsekvenser og eksponering; 6. Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre, forsamlet i Rådet, har i deres resolution af 11. november 1991 ! opfordret Kommissionen til i tæt samarbejde med medlemsstaternes 1 EFTC304af23. 11. 1991,s. 5 ZKJi kompetente myndigheder at udarbejde en oversigt over den viden og erfaring, der foreligger i medlemsstaterne, i Fællesskabet og i de internationale organisationer for så vidt angår forbindelsen mellem sundhed og miljø. 7. forureningsrelaterede sygdomme er blevet udpeget som prioriteret indsatsområde for Fællesskabet inden for rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden2; 8. Parlamentet har i sin beslutning (A4-0311/95) om et socialt handlingsprogram på mellemlangt sigt 1995-19973 anmodet Kommissionen om i henhold til de relevante procedurer at forureningsrelaterede fremlægge det handlingsprogram vedrørende sygdomme, der er omhandlet i Kommissionens rammemeddelelse om folkesundheden; 9. på de områder, som ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence, som f. eks. forureningsrelaterede i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet kun såfremt og for så vidt den påtænkte handling på grund af sit omfang eller sine virkninger bedre kan gennemføres på fællesskabsplan; sygdomme, handler Fællesskabet 10. de foreslåede foranstaltninger i dette program vil bibringe Fællesskabet en merværdi ved at samle aktiviteter, som allerede gennemføres forholdsvis isoleret på nationalt plan, lade aktiviteterne supplere hinanden med de heraf følgende væsentlige resultater for Fællesskabet som helhed, bidrage til styrkelse af solidariteten og samhørigheden i Fællesskabet, og om fornødent fastsætte normer og standarder for bedst praksis; 11. samarbejdet med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed, og med tredjelande bør fremmes; 12. programmet vil bidrage til opnåelse af Fællesskabets mål i henhold til artikel 129 ved at støtte erhvervelsen af større viden om og forståelse af forureningsrelaterede sygdomme, deres formidle informationerne på dette område, hvorved sammenligneligheden af oplysningerne herom øges, og ved at udvikle aktioner, der kompletterer eksisterende fællesskabsprogrammer og -aktioner uden at skabe unødvendige overlapninger; forurenende stoffer og deres forbindelse med forebyggelse og 13. der blev den 20. december 1994 indgået en "modus vivendi"-aftale mellem Europa- Parlamentet, Rådet og Kommissionen om gennemførelsesforanstaltningerne for retsakter vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 189 B; 14. i denne afgørelse fastsættes en finansiel ramme, der i henhold til punkt 1 i Europa- Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure; 15. Fællesskabets finansielle overslag gælder indtil 1999 og vil skulle revideres med henblik på den periode, der ligger efter 1999; 2 3 KOM(93) 559 endelig udg. EFT C 32 af 5. 2. 1996, s. 15-24 IS 17. for at øge programmets værdi og virkning bør der gennemføres en løbende vurdering af de iværksatte foranstaltninger, især med hensyn til disses effektivitet og bidrag til opnåelsen af de fastsatte mål, og der bør foretages de nødvendige tilpasninger, hvor dette er relevant; 18. dette program skal have en varighed af fem år for således at sikre, at der bliver tilstrækkelig tid til at gennemføre aktionerne med henblik på at nå de fastsatte mål; 26 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Udarbejdelse af programmet 1. Et program for fællesskabsaktionen mod sygdomme, der forårsages, fremkaldes eller forværres af miljøforurening, i det følgende benævnt "dette program", vedtages herved for perioden 1. januar 1999 til 31. december 2003 inden for rammerne af en indsats til fremme af folkesundheden. 2. Formålet med programmet er at bidrage til sikring af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau for så vidt angår forureningsrelaterede sygdomme ved at øge den tilgængelige viden om og forståelse af sundhedsrisiciene i den forbindelse og imødegåelsen deraf, navnlig for så vidt angår astma og andre luftvejssygdomme og allergier. 3. De aktioner, der skal gennemføres i henhold til dette program, og deres specifikke mål er beskrevet i bilaget under overskrifterne: 1) Aktioner til forbedring af oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme 2) Risikoopfattelse og -styring i forbindelse med forureningsrelaterede sygdomme 3) Luftvejssygdomme og allergier Artikel 2 Gennemførelse 1. Kommissionen sikrer i nært samarbejde med medlemsstaterne gennemførelsen af de aktioner, der er beskrevet i bilaget. 2. Kommissionen samarbejder med institutioner og organisationer, der er aktive på området forureningsrelaterede sygdomme. Artikel 3 Budget 1. Bevillingsrammen med henblik på programmets gennemførelse i 1999 udgør 1,3 mio. ECU i overensstemmelse med de nuværende finansielle overslag. Bevillingsrammen for programmets sidste fire år (2000-2003) vil blive nærmere fastsat efter udarbejdelsen af de fremtidige finansielle overslag. 2. De årlige tildelinger fastsættes af budgetmyndigheden på grundlag af de finansielle overslag. 2> Artikel 4 Sammenhæng og komplementaritet sammenhæng og komplementaritet mellem de Kommissionen fællesskabsaktioner, der gennemføres under dette program, og dem, der gennemføres under andre relevante fællesskabsprogrammer og -initiativer. sikrer, at der er Artikel 5 Udvalget 1. Kommissionen bistås ved gennemførelsen af denne handlingsplan af et rådgivende udvalg, i det følgende benævnt "udvalget", der består af to repræsentanter fra hver medlemsstat, og hvis formandskab varetages af Kommissionens repræsentant. 2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget udkast til de foranstaltninger, der skal træffes, navnlig vedrørende. a) b) kriterier og procedurer for udvælgelse og finansiering af projekter under dette program; evalueringsproceduren. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden fastsætter alt efter spørgsmålets hastende karakter, om nødvendigt ved afstemning. Udtalelsen optages i mødereferatet; endvidere har hver enkelt medlemsstat ret til at kræve sin holdning anført i mødereferatet. Kommissionen skal i så vid udstrækning som muligt tage hensyn til udvalgets udtalelse. Kommissionen underretter udvalget om, hvorledes dette er sket. 3. Kommissionens repræsentant holder løbende udvalget underrettet om Kommissionens forslag eller fællesskabsinitiativer og gennemførelsen af programmer på andre områder, som er af betydning for opnåelsen af de mål, der er fastsat i dette program. Artikel 6 Internationalt samarbejde 1. Under gennemførelsen af dette program fremmes samarbejdet med tredjelande samt med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. 2. Programmet giver mulighed for deltagelse af de associerede lande i Centraleuropa i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt i associeringsaftalerne eller tillægsprotokollerne dertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer. Endvidere har Cypern og Malta mulighed for at deltage på grundlag tillægsbevillinger i henhold til de bestemmelser, der anvendes for EFT A-lande, i overensstemmelse med de procedurer, der skal aftales med disse lande. 2t Artikel 7 Overvågning og evaluering 1. Ved gennemførelsen af denne afgørelse træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger til at sikre programmets overvågning og løbende evaluering under hensyntagen til de almindelige og specifikke mål, der henvises til i artikel 1 og i bilaget. 2. I programmets tredje år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport. 3. Ved programmets afslutning forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en endelig rapport. indeholder dels oplysninger om 4. Kommissionen sørger for, at disse to rapporter fællesskabsfinansiering indsatsområder, dels oplysninger om komplementariteten med de øvrige aktioner, der nævnes i artikel 4, samt resultaterne af de foretagne evalueringer. Rapporterne forelægges også Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget. inden for de forskellige Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand *3 BILAG SPECIFIKKE MÅL OG AKTIONER I. Mål: 1. 2. n. AKTIONER FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME FORBEDRING TIL AF OPLYSNINGER OM at bidrage til en bedre forståelse af forurenende stoffers betydning for sygdommes opståen og forværring i Det Europæiske Fællesskab og af grundlaget for og effektiviteten af forebyggende aktioner. Fastsættelse af prioriteter med henblik på påvisning af de sygdomme, i forbindelse med hvilke specifikke forurenende stoffer menes at spille en rolle; sammenligning af deres prævalens og/eller incidens og deres forhold til oplysningerne om miljømæssige faktorer i de forskellige egne af Det Europæiske Fællesskab; undersøgelse af datakvaliteten og påvisning af mangler; analyse og revision af de foreliggende data om disse forurenende stoffers toksikologi og påvisning af huller i viden; sammenligning af disse data, herunder indsamlingsmetoder, anvendte definitioner og kriterier samt måden, hvorpå dataene anvendes i afgørelserne om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, og i oplysningerne til offentligheden. i analyserne, Bidrag til forbedring af sammenligneligheden af data anvendt i de forebyggende aktioner ved at støtte udveksling af oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme og deres forebyggelse, herunder cost/benefit-analyse af aktionernes effektivitet. RISIKOOPFATTELSE OG FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME -STYRING I FORBINDELSE MED Mål: at øge den tilgængelige viden om og forståelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici, risikoopfattelsen, -vurderingen og -styringen. 3. 4. Støtte til aktioner til opnåelse af en bedre offentlig forståelse af risiciene, deres vurdering og styring; fremme af arbejdet med at bevidstgøre befolkningen om de forureningsrelaterede sundhedsrisici i hele Fællesskabet. Fremme af aktioner og udveksling af oplysninger om metoderne til forøgelse af offentlighedens og opinionens viden om, hvorledes de forureningsrelaterede sundhedsrisici vurderes. HI. LUFTVEJSSYGDOMME OG ALLERGIER Mål: at støtte aktioner til forebyggelse og begrænsning af antallet af disse sygdomme. 5. 6. Bidrag til oplysning af den brede befolkning og særlige grupper om disse sygdomme og de agenser, der har betydning for sygdommene; Støtte til udviklingen af metoder til at styrke og sammenkoble informationskampagner; Bidrag til selvhjælpsgruppers eller støttegruppers indsats over for luftvejssygdomme og allergier. Bidrag til sammenligning mellem forskellige uddannelsesinitiativer, der tages for at bekæmpe disse sygdomme, med henblik på at fremme den bedste praksis; undersøgelse af effektiviteten af de forebyggende foranstaltninger, der iværksættes, herunder gennem cost/benefit-analyser. "31 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS TITEL til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et Forslag handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet. 2. BUDGETPOST B3- 3. RETLIGT GRUNDLAG Artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Generelle mål At bidrage til opnåelse af de i traktaten fastsatte mål: - - i henhold til artikel 3, litra o) skal Fællesskabet bidrage til opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau; ifølge artikel 129 skal Fællesskabet bidrage til virkeliggørelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, navnlig ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte deres indsats, fremme samordningen af deres politikker og programmer og fremme samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. Fællesskabets indsats skal være rettet mod forebyggelse af sygdomme, navnlig de alvorligste sygdomme, idet det fremmer forskning i deres årsager og spredning samt sundhedsoplysning og -uddannelse. Handlingsprogrammets generelle mål er at bidrage til at sikre et højt til forureningsrelaterede sygdomme. sundhedsbeskyttelsesniveau Kendskabet til og forståelsen for forureningsrelaterede sundhedsrisici skal øges, og der bør informeres om, hvordan man kan gribe ind over for sådanne sygdomme, navnlig for så vidt angår astma, andre åndedrætslidelser og allergier. i forhold Dette mål skal opnås ved at træffe foranstaltninger, der: -bidrager til en bedre forståelse af, hvilken betydning forurenende stoffer har som sygdomsudløsende eller -forværrende faktor i EU, og af grundlaget for og virkningen af forebyggende foranstaltninger; -øger kendskabet sundhedsrisici, og hvordan de påvises, vurderes og håndteres; forståelsen til og af forureningsrelaterede -støtter aktiviteter, der har til formål dels at forebygge, dels at nedbringe antallet af sådanne sygdomme. 4. 2 Programmets varighed og muligheder for forlængelse af programmet eller udvidelse af dette - 5 år: 01. 01. 1999 til 31. 12. 2003 - En rapport om programmets gennemførelse skal forelægges Rådet og Europa- Parlamentet i løbet af programmets tredje år. - Rapport til Rådet og Europa-Parlamentet efter programmets afslutning tillige med evalueringsresultaterne. 5. KLASSIFICERING AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER - Ikke-obligatoriske udgifter - Opdelte bevillinger 6. ARTEN AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER Tilskud til samfinansiering med andre kilder fra den offentlige og/eller private sektor (som ikke overstiger en vis procentsats af det samlede beløb, der er afsat til de foreslåede projekter). Den tildelte finansiering vil være afhængig af omfanget af den aktion, der skal finansieres, samt programmets inddragelse i de forskellige planlagte aktiviteter. Dette beløb må højst udgøre 70% af budgettet for samtlige foreslåede projekter, undtagen når der er tale om netværk og projekter, der både er bestilt af Kommissionen og er af direkte nytteværdi for denne, hvor støtten kan udgøre 100%. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Metode til beregning af de samlede omkostninger til denne operation (definition af enhedsomkostning) Den beregningsmetode, der anvendes, bygger på erfaringer indhøstet under for tidligere folkesundhedsaktioner Disse omfatter de forskellige fællesskabsaktioner, der er anført i tabel 4 i Kommissionens meddelelse (93) 559 endelig udgave af 24. november 1994. Aktionerne har givet stor erfaring med finansiering af fælles foranstaltninger med deltagelse af medlemsstater og ikke- statslige organisationer. Der har været tale om indsamling, analyse og formidling af oplysninger, etablering af netværk, indførelse af høringsmekanismer og - procedurer og samarbejde med henblik på fastsættelse af fælles mål og koordinering af politikken og med henblik på fastlæggelse og udvikling af strategier på fællesskabsplan. former De anslåede udgifter bygger på den antagelse, at halvdelen af aktionerne efter dette program vil kræve 100% finansiering, mens den anden halvdel vil kræve 50% finansiering, og at aktionerne vil inddrage hovedparten af medlemsstaterne eller samtlige medlemsstater. Det skønnes, at et samlet beløb på 1,3 mio. ECU vil være nødvendigt for gennemførelsen af disse aktioner i programmets første år, 1999. Budgetrammen ^3 for de følgende -fire år vil blive fastsal under hensyntagen til Fællesskabets fremtidige finansielle overslag. De årlige i overensstemmelse med de normale budgetprocedurer. tildelinger vil blive vedtaget 7. 1. 1 Bedre oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme i dag foreligger om forureningsrelaterede sygdomme, skal De data, der. gennemgås. De anslåede omkostninger i den forbindelse er 100. 000 ECU for det første år. Endvidere skal der etableres netværk for at kunne bearbejde de oplysninger, der er resultatet af gennemgangen. Et beløb på mindst 200. 000 ECU skønnes nødvendigt for at etablere netværk. 7. 1. 2 Bedre risikoopfattelse og risikostyring Omkostningerne ved at formidle oplysninger til offentligheden og særlige grupper som f. eks. journalister vil skønsmæssigt beløbe sig til 200. 000 ECU i gennemsnit. Sideløbende hermed skal der iværksættes aktioner til fremme af forståelsen af offentlighedens opfattelse af sundhedsrisici. Der er budgetteret med 100. 000 ECU til dette formål. forureningsrelaterede 7. 1. 3 Forebyggelse af luftvejssygdomme og allergier og allergier, luftvejssygdomme Omkostningerne ved at støtte netværk, der formidler oplysninger om forebyggelse forskellige af oplysningskampagner vil skønsmæssigt beløbe sig til 300. 000 ECU i programmets første år. Ved gennemførelsen af denne foranstaltning skal der tages hensyn til de oplysninger, der opnås ved at sammenligne forskellige uddannelsesinitiativer, der er iværksat, for at fremme den bedste praksis. Det er planlagt at bruge 300. 000 ECU til dette formål. sammenkoble for at 3H 7. 2 Omkostningernes fordeling på de forskellige aktioner (i mio. ECU) FORMAL INDSATSOMRÅDE AR informationer om Bedre forurenings-relaterede sygdomme Opstilling af en prioriteringsplan for identifikation af de sygdomme, hvor specifikke forurenende stoffer menes at spille en rolle; sammenligning af deres prævalens og/eller incidens og deres forhold til data om miljømæssige faktorer i de forskellige egne af Det Europæiske Fællesskab; undersøgelse af datakvalitet og påvisning af mangler; analyse og revision af de aktuelt tilgængelige data om de pågældende forurenende stoffers toksikologi samt indkredsning af vidensmangler; sammenligning af informationer, herunder om indsamlingsmetoder og anvendte definitioner og. kriterier, samt undersøgelse af, hvordan informationerne anvendes dels i analyserne, dels til fastlæggelse af, hvilke foranstaltninger der skal træffes, og endelig til information af offentligheden. to 1999 2000 2001 2002 2003 I ALT Vejledende tidsplan 0,3 0,3 Deltagelse i arbejdet pi at forbede sammenligneligheden af de informationer, der anvendes til forebyggende foranstaltninger via støtte til udveksling af informationer om forureningsrelaterede sygdomme og forebyggelse heraf, herunder cost/benefit-analyser af foranstaltningernes effektivitet. 0,1 0,1 • Risikopåvisning håndtering og Andedrætslidels-er allergier og cv Støtte til aktioner med henblik pi at informere offentligheden om risici, risikovurdering og at øge offentlighedens erkendelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici over hele EU. risikohåndtering; indsatsen fremme for Fremme af aktioner og udveksling af informationer om metoder til at øge offentlighedens af forureningsrelaterede sundhedsrisici. opinionsdannernes vurdering kendskab og til Deltagelse i formidling af oplysninger til offentligheden og til specifikke grupper om sygdommene og de indvirkende agenser; støtte til udvikling af teknikker til at styrke og sammenkæde informationskampagner; bistand til den indsats, der gøres af selv-hjælps- eller støttegrupper til bekæmpelse af åndedrætslidelser og allergier. erhvervsuddannelsesinitiativer, Medvirken ved sammenligningen af de forskellige uddannelsesinitiativer, i herunder sygdomsbekæmpelsen, med henblik på at fremme de bedste metoder; undersøgelse af de trufne foranstaltningers effektivitet, herunder cost/benefit- analyser. inddraget blevet der er 0,2 0,1 0,3 0,3 0,2 0,1 0,3 0,3 I ALT 1,3 pm pm pm pm 1,3 7. 3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne (i mio. ECU) 1999 2000 2001 2002 2003 I ALT Forpligtelsesbe villinger 1,3 Betalings bevillinger 1999 2000 2001 2002 2003 og følgende år 0,78 0,52 0,78 0,52 I ALT 1,3 pm pm pm pm 1,3 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG; RESULTATER HERAF I ansøgningsformularerne vil der blive krævet oplysninger om potentielle støttemodtageres identitet og beskaffenhed, således at deres pålidelighed kan vurderes på forhånd. Forholdsregler mod svig (kontrol, foreløbige rapporter, endelig rapport) indgår i støttemodtagere. aftalerne Kommissionen vil gennemgå rapporterne og sikre, at arbejdet er udført korrekt, før man foretager udbetaling af mellemliggende og endelige støttebeløb. eller kontrakterne mellem Kommissionen og Derudover gennemfører Kommissionen stikprøver med henblik på at konstatere, hvorledes midlerne er anvendt. Der er allerede gennemført kontrol med hensyn til andre budgetposter vedrørende folkesundhed i forbindelse med regnskabsårene 1991-1995, og denne kontrol har vist sin effektivitet. 3-} 9. OPLYSNINGER OM RENTABILITET 9. 1 Specifikke og kvantificerbare målsætninger Fællesskabets foranstaltninger tager sigte på at bidrage til sikring af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i forhold til forureningsrelaterede sygdomme. Kendskabet til og forståelsen for forureningsrelaterede sundhedsrisici skal øges, og der bør informeres om, hvordan man kan gribe ind over for sådanne sygdomme, navnlig for så vidt angår astma, andre åndedrætslidelser og allergier. Indikatorerne, der skal vise, om disse mål er nået, skal omfatte foranstaltninger af følgende typer. Disse vil blive yderligere omdefineret i forbindelse med det nye fællesskabsprogram om sundhedsovervågning, som bl. a. Fællesskabets folkesundhedspolitikker. For at opnå målet skal der gennemføres aktioner, som: indikatorer udvikle går for ud på at - fremmer og støtter etablering af net, som bidrager til en bedre forståelse af, hvilken betydning forurenende stoffer har som sygdomsudløsende eller i EF, og af grundlaget for og virkningen af -forværrende faktor forebyggende f. eks. (medlemskab, udarbejdelse af informationsbulletiner, konferencer, www-diskussionsgrupper osv. ); foranstaltninger - formidler oplysninger om forureningsrelaterede sundhedsrisici og hvordan de påvises, vurderes og håndteres; - øger kvaliteten af oplysninger og data om forureningsrelaterede sygdomme på fællesskabsplan og prævalens- og/eller incidenstal vedrørende disse sygdomme; - indebærer høringer og samarbejde mellem medlemsstaterne (beskrivelse af tilfælde, hvor sådanne høringer har fundet sted, osv. ) og - hjælper folkesundhedsinstanser, som far hjælp til bedre anvendelse af andre fællesskabspolitikker, med at opfylde deres målsætning om forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme. Målgruppe 1. 2. 3. Medlemsstaternes kompetente sundhedsmyndigheder på nationalt, regionalt internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed; relevante lokalt samt plan og Personer sundhedsepidemiologitjenester, sundhed og lægevidenskab, akademiske institutioner osv. ; for sammenslutninger sundhedssektoren, for inden inden Ikke-statslige organisationer og andre organer, der beskæftiger sig med sundhedsspørgsmål, og offentligheden i almindelighed. 3 S 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Når Fællesskabet iværksætter en aktion i henhold til artikel 129, skal dets indsats være rettet mod forebyggelse af sygdomme og sundhedsbeskyttelse. I Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden (KOM(93) 559 endelig udg. af 23. 11. 1993) er der fastsat kriterier til bestemmelse af, hvilke prioriterede områder der skal være genstand for fællesskabsprogrammer. I henhold til disse kriterier gennemgik Kommissionen i "rammemeddelelsen" af 1993 de forskellige muligheder, der var for at bekæmpe sygdomme, navnlig de alvorligste, og deres årsager, gennem forskellige fællesskabsaktioner. På grundlag af de i meddelelsen fastsatte kriterier blev der fastsat otte prioriterede områder, hvoraf forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme var det ene. I en resolution af 11. november 1991, opfordrede Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre, forsamlet i Rådet, Kommissionen til i nært samarbejde med de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne at gøre status over, hvor stor relevante viden og erfaring medlemsstaterne, Fællesskabet og de internationale organisationer råder over med hensyn til sammenhængen mellem miljø og sundhed. Parlamentet anmodede i sin beslutning A4-0311/95 om handlingsprogrammet på mellemlangt sigt 1995-1997 Kommissionen om under overholdelse af de behørige om i Kommissionens forureningsrelaterede rammemeddelelse. sygdomme, der er omhandlet handlingsprogram procedurer forelægge det at Programmet har til formål at tilvejebringe hurtigere og mere effektiv udveksling af informationer og erfaring, skabe øget forståelse over hele Fællesskabet for de vigtigste problemer og spørgsmål vedrørende håndteringen af forureningsrelaterede sygdomme og øge samarbejdet mellem medlemsstaterne for at undgå dobbelt arbejde og fremskynde indførelsen af de bedste metoder til løsning af de problemer, medlemsstaterne har til fælles i forbindelse med de pågældende sygdomme. Dette input, som Fællesskabet og Kommissionen far i henhold til artikel 129, udgør en klar fælles ramme for de regler, der skal gælde. Dette vil være væsentlig mere effektivt end at overlade sådanne spørgsmål til et samarbejde mellem regeringer uden noget bidrag fra Fællesskabet. Med hensyn til interventionsmetoder og tildeling af midler gælder følgende: - specifik anvendelse af subsidiaritetsprincippet identifikation samfinansieres; af de foranstaltninger, der i forbindelse med skal gennemføres og - identifikation og udvælgelse af de projekter om forureningsrelaterede sygdomme, der skal samfinansieres; - modellen med værditilvækst for Fællesskabet vil fortsat blive anvendt, især i form af koordinering af nationale foranstaltninger, videreformidling af oplysninger og erfaringer, fastsættelse af prioriterede områder, opbygning V3 af netværk, når dette er relevant, udvælgelse af europæiske projekter samt motivering og mobilisering af alle berørte parter. Til programmets gennemførelse vil der blive benyttet to forskellige metoder. Den ene går ud på at støtte projekter, der gennemføres i medlemsstaterne og på fællesskabsplan. Udvælgelsen af prioriterede projekter bygger i stor udstrækning på generelle og foreløbige målsætninger, samtidig med at gennemførelsen af selve foranstaltningerne er afhængig af kvaliteten og effektiviteten af de projekter, der forelægges for den kompetente instans i årets løb. Den anden metode består i at iværksætte specifikke aktioner, som er nødvendige for at opfylde programmets målsætninger, idet disse aktioner vil blive finansieret med 100% under dette program. Projekterne udvælges efter følgende kriterier: - Kompatibilitet med målene og overensstemmelse med mindst et af de fastsatte mål; - Undersøgelse af projekternes for Fællesskabet" (tværnational deltagelse, udarbejdelse af en model, der kan anvendes i andre medlemsstater, oplysninger, der ligeledes kan anvendes i andre medlemsstater osv. ); "værditilvækst - Skønnet effektivitet, herunder omkostningseffektivitet; - Transparens af og begrundelse for projektkravene; - Den udvalgte metodologis relevans; - Organisatorisk kompetence og erfaring; - Et rimeligt forhold mellem budget og mål; - Støtte til projekterne fra de nationale samarbejdspartnere; - Objektiv vurdering; - Udtalelse fra det pågældende rådgivende udvalg. Det budget, der foreslås for dette program, og som andrager 1,3 mio. ECU for programmets første år, svarer til det budget, der samtidig blev foreslået for Fællesskabets handlingsprogrammer om og forebyggelse af skader. Dette afspejler, at der gives lige høj prioritet til disse indsatsområder, som er fastsat i Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats på folkesundhedsområdet (1993). Denne vurdering gælder endnu i dag. Det foreslåede beløb udgør det absolutte minimum, der kræves for iværksætte programmet. sygdomme sjældne Mo 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 9. 3. 1 Overvågning af foranstaltningen Overvågningen på fællesskabsplan skal varetages af Kommissionen, der vil forelægge en midtvejsrapport om gennemførelse af programmet og en endelig rapport efter programmets afslutning for Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget, som bygger på nationale rapporter og på evalueringer af aktioner i henhold til programmet og af individuelle projekter. 9. 3. 2 Evaluering Evaluering vil finde sted i form af: - En evaluering af hovedmålene og àf de projekter, der har modtaget støtte, om nødvendigt med inddragelse af uafhængige eksperter; - En evalueringsrapport i løbet af det tredje år; - En generel rapport om kvalitet og effektivitet af de projekter, der er blevet gennemført under handlingsplanen, som af Kommissionen forelægges de øvrige fællesskabsinstitutioner efter programmets gennemførelse. Resultatindikatorerne, der indgår i denne evaluering: - Evaluering af projekter udført af Kommissionens embedsmænd og/eller personer, der samarbejder med disse; - Analyse af foreløbige rapporter om planlagte og finansierede foranstaltninger, hvor sigtet i givet fald kan ændres; - Undersøgelse af foranstaltningens virkninger udført af eksterne instanser; - Relevans af den metodologi, som planlæggerne har anvendt; - Rimeligt forhold mellem budget og mål; - Instansernes kompetence og erfaring; - Formidling af resultater. Hvorledes og hvor hyppigt foregår evalueringerne: - Udarbejdelse af foreløbige og endelige rapporter om de forskellige foranstaltninger inden for området; - Udarbejdelse af en "standard" evalueringsformular for foranstaltningen, der fremsendes af støttemodtagerne sammen med de endelige rapporter, samt gennemgang af disse dokumenter af Kommissionens embedsmænd enten i Kommissionen eller i marken. W> 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) Den faktiske anvendelse af de nødvendige administrative ressourcer afhænger af Kommissionens årlige afgørelse om tildeling af ressourcer, hvori der navnlig tages hensyn til yderligere personale og bevillinger, som budgetmyndigheden måtte have tildelt. 10. 1 Personaleforbrug | Stillings beskrivelse Personale, der gennem fører aktionen Faste stillin-ger Rekruttering Varig hed Midlerti dige linger stil Fra et GD eller en tjeneste Ekstra personale I Tjeneste- I mands- ansatte eller midlerti digt ansatte A B C 1 1 1 0 0 0 1 1 1 Andre former ressourcer for lait 3 0 3 0 0 0 0 10. 2 De finansielle virkninger af ansættelse af ekstra personale Der er ikke planer om ekstra personale 10. 3 Andre driftsomkostninger, der vokser som følge af aktionen - • • • • • — — * * —— • — •• i ——. — • — — • • ,. m. ' I. I. -. I. I. i. ,,, i „. |. ;T |I|-I — i« • i. -, • i. i,,. ,— - , , -P. , • • • • —. • • • • — — ,. ,. , „ — , „. , —. ,. , i. __L__L_iM- Budgetpost Beløb Beregningsmetode Møder A2510 104. 250 ECU 2 møder i det rådgivende udvalg pr. år, 1 repræsentanter pr. medlemsstat = 2 møder pr. år x 15 repr. x 695 ECU pr. repr. x 5 år = 104. 250 ECU ^ De nødvendige midler til dækning af ovennævnte udgifter for den pågældende 5-års periode opnås ved at anvende allerede bevilligede midler. Supplerende midler er ikke nødvendige. a) Personaleudgifter (Al, A2 og A5) 3 x 100. 000 ECU x 5 år = 1. 500. 000 ECU b) Driftsudgifter Mødeudgifter (A-250) 2 møder pr. år x 15 eksperter x 825 ECU pr. ekspert x 5 år = 123. 750 ECU Rejseudgifter (A-130) 24 tjenesterejser pr. år Bruxelles-Luxembourg x 200 ECU pr. rejse x 5 år = 24. 000 ECU 30 tjenesterejser pr. år til rr edlemsstaterne x 1000 ECU pr. rejse x 5 år =150. 000 ECU c) lait 1. 797. 750 ECU W3 ISSN 0254-1459 KOM(97) 266 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 14 13 Katalognummer : CB-C0-97-253-DA-C ISBN 92-78-20667-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg M^


title: WRITTEN QUESTION No. 1949/97 by Sebastiano MUSUMECI to the Commission. Ban on Sicily Region's aid to tourist operators

eurovoc_concepts:
Sicily
carriage of passengers
financial aid
regional government
restriction on competition
tourism
transport price
travel agency

formats: html pdf print

text: C 21/124 EN Official Journal of the European Communities 22. 1. 98 Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (30 June 1997) The operational programme for Sicily is suffering from serious delays in implementation with a gap of around 10% (latest figures) between projected and incurred expenditure for measures part-financed by the European Regional Development Fund, and when the Monitoring Committee for the Community Support Framework met in Rome on 22 May 1997 it was held to be be among the programmes at risk. In particular the tourism investment measures to which the Honourable Member refers (2. 1 Aid for tourism and 2. 3 Rural tourism) have so far shown no expenditure and the national authorities do not expect the first payments before the end of 1998 or beginning of 1999. Tto avoid the risk of losing resources the Commission is in process of assessing with the national authorities, as part of a wider reprogramming of assistance affected by implementation problems, the possibilities of adjusting the programme in line with the state of and outlook for realisation of its various measures. Adjustment would not at this stage involve any reduction in total Community aid to Sicily and the resources would be retained in the same field of action (Subprogramme 2 Tourism and cultural assets). (98/C 21/238) WRITTEN QUESTION E-1947/97 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (4 June 1997) Subject: Torture inflicted on mares to produce the Premarin drug The (cid:145)Impronte(cid:146) review, which is printed and distributed by the LAV (Italian Anti-Vivisection League) has for some time denounced the fact that 75 000 mares are tortured in the United States and Canada to enable the American Wieth-ayerst laboratories to prepare substances used to produce the Premarin drug. The torture inflicted on the mares consists in depriving them of adequate water supplies (i. e. giving them only 22 litres of water a day instead of the 50 they need), so as to obtain a much more concentrated urine. The method used to collect their urine also causes them pain and severe injuries. Will the Commission therefore ensure that imports of this drug are banned in Europe so as to discourage such cruel practices? Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (8 July 1997) Will the Honourable Member please refer to the answer given by the Commission to written questions E-1784/96 and 1785/96 from Mrs Van Dijk (1). Generally speaking the international trade rules do not allow the Community to ban the import of products from non-member countries on the grounds that those products are obtained in those countries under conditions which would be considered unacceptable within the Community, especially since those products do not constitute any hazards to the lives and health of persons and animals within the Community. (1) OJ C 11, 13. 1. 1997. (98/C 21/239) WRITTEN QUESTION E-1949/97 by Sebastiano Musumeci (NI) to the Commission (4 June 1997) Subject: Ban on Sicily Region(cid:146)s aid to tourist operators The Commission has prohibited the Sicily Regional Council from subsidizing tourist transport to the island by charter, rail, boat and coach operators because it considers that the measures in question constitute a form of aid


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1003/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 4ης Ιουνίου 1997 για τροποποίηση των επιστροφών κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης και της ακατέργαστης ζάχαρης σε φυσική κατάσταση

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: KOMMISSIONENS BESLUT av den 4 juni 1997 om tillfälligt upphörande med uppköp av smör i vissa medlemsstater (Endast de danska, tyska, grekiska, engelska, franska, nederländska, finska och svenska texterna är giltiga)

eurovoc_concepts:
EU Member State
butter
intervention buying


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1004/97 DE LA COMMISSION du 4 juin 1997 fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la quarante et unième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) n° 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1913/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. XXV beretning om konkurrencepolitikken

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU office or agency
European Commission
competition policy
report

text: 10. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 45/121 4. Indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af lovgivning og normer er en integrerende del af den proces, hvormed F(cid:230)llesskabet forbereder den potentielle udvidelse. En lang r(cid:230)kke aktiviteter og programmer sigter p(cid:229) disse spłrgsm(cid:229)l i tiln(cid:230)rmelsesprocessen. (1) KOM(97) 49 endelig udg. (98/C 45/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1913/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (4. juni 1997) Om: XXV beretning om konkurrencepolitikken Der henvises til »XXV beretning om konkurrencepolitikken (1995)« (KOM(96)0126) og til »udkast til Kommissionens meddelelse om samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaternes konkurrencemyndig- heder ved behandling af sager, der henhłrer under EF-traktatens artikel 85 og 86« (1). I forbindelse med en behandling af spłrgsm(cid:229)let vedrłrende et selvst(cid:230)ndigt europ(cid:230)isk agentur anmodes Kommissionen om at pr(cid:230)cisere, om dens befłjelser kun vedrłrer »koncentrationer« eller ogs(cid:229) artikel 85 og 86 eller endog artikel 90 ff. (1) EFT C 262 af 10. 9. 1996, s. 5. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel van Miert (1. juli 1997) Kommissionen har altid v(cid:230)ret imod oprettelsen af et uafh(cid:230)ngigt europ(cid:230)isk agentur. Endvidere indeholder Amsterdam-traktaten ingen henvisninger til en eventuel oprettelse af et s(cid:229)dant uafh(cid:230)ngigt konkurrenceagentur. (98/C 45/155) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1915/97 af Jose· Valverde Lo·pez (PPE) til Kommissionen (4. juni 1997) Om: Opfłlgningsrapport inden for rammerne af LEADER II om den lokale aktionsgruppe Alpujarra S. A. Tjenestem(cid:230)nd fra Kommissionen udarbejdede en opfłlgningsrapport efter at have besłgt den lokale aktionsgruppe Alpujarra S. A. i perioden fra den 3. -7. juni 1996, og indholdet af denne rapport blev gengivet i den spanske presse. Rapporten indeholdt en r(cid:230)kke negative kommentarer og en opfordring til at stille initiativet i bero. De ansvarlige for den lokale aktionsgruppe Alpujarra S. A. afviser, at der grundlag for disse alvorlige beskyldninger, hvilket giver anledning til at spłrge, om tiden nu ikke er inde til, at Kommissionen udarbejder et tilfredsstillende og detaljeret svar for at f(cid:229) genoprettet tilliden og samarbejdet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anita Gradin (27. juni 1997) Kommissionen foretog en kontrol i det omr(cid:229)de, der omtales af det (cid:230)rede medlem. Den p(cid:229)g(cid:230)ldende kontrolrapport er nu sendt til intern hłring, og man har anmodet den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat om supplerende oplysninger


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1918/97 do Deputado Lis JENSEN à Comissão. Ajuda económica a empresas americanas

eurovoc_concepts:
EU aid
Scotland
Structural Funds
United States
aid to industry
electronics industry

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1930/97 von Salvador GARRIGA POLLEDO an die Kommission. Strukturfonds

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
EU programme
European Commission
Structural Funds
commitment of expenditure
payment

text: C 45/124 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 (98/C 45/158) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1923/97 von David Bowe (PSE) an die Kommission (4. Juni 1997) Betrifft: UNECE Schwefel-Protokoll Was schla¤gt die Kommission vor, um die Mitgliedstaaten zur Ratifizierung des UNECE-Schwefel-Protokolls zu bewegen? Teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) eine rasche Ratifizierung durch die Mitgliedstaaten die Erreichung der Ziele der Kommission beim Abbau der U¤ bersa¤uerung ganz wesentlich unterstu¤tzen wu¤rde? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (2. Juli 1997) Die Kommission teilt die Ansicht, da(cid:223) eine rasche Ratifizierung des Schwefel-Protokolls von 1994 zum U¤ bereinkommen u¤ber weitra¤umige grenzu¤berschreitende Luftverunreinigung die Erreichung der Ziele der Kommission beim Abbau der Versauerung unterstu¤tzen wu¤rde. Dies ist auch in ihrer Strategie gegen die Versauerung ausgedru¤ckt, nach der einer der ersten Schritte einer ehrgeizigen Politik zum Abbau der Versauerung die Unterzeichnung des Schwefel-Protokolls von 1994 sein sollte. Fu¤r eine Ratifizierung gibt es mehrere Gru¤nde. Die Gemeinschaft sollte ihre Unterstu¤tzung fu¤r internationale Vereinbarungen demonstrieren. Eine Ratifizierung durch mindestens 16 Unterzeichner ist erforderlich, damit das Protokoll in Kraft treten kann. Das Protokoll entha¤lt Bestimmungen u¤ber ku¤nftige U¤ berpru¤fungen mit der Mo¤glichkeit, neue, weitreichendere Verpflichtungen einzubauen, wodurch die Umweltqualita¤tsziele der Gemeinschaft noch besser erreicht werden ko¤nnten. Eine Ratifizierung des Protokolls durch die Gemeinschaft wu¤rde diejenigen Mitgliedstaaten, die das noch nicht getan haben, dazu ermutigen, diesem Beispiel zu folgen. Deshalb hat die Kommission einen Vorschlag fu¤r einen Beschlu(cid:223) des Rates u¤ber den Abschlu(cid:223) des Schwefel-Protokolls von 1994 vorgelegt. Dieser Vorschlag erga¤nzt die Strategie gegen die Versauerung (1). (1) KOM(97) 88 endg. (98/C 45/159) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1930/97 von Salvador Garriga Polledo (PPE) an die Kommission (4. Juni 1997) Betrifft: Strukturfonds Kann die Kommission Aufschlu(cid:223) daru¤ber geben, welches Verfahren fu¤r die aus den Strukturfonds am Ende des derzeitigen Planungszeitraums (1994-1999) noch auszuzahlenden Mittel anzuwenden ist? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (15. Juli 1997) Die Zahlungen, die den im derzeitigen Programmplanungszeitraum eingegangenen Verpflichtungen entspre- chen, werden auch nach 1999 vorgenommen. Die Mittel werden auf der Grundlage der Antra¤ge der Mitgliedstaaten ausgezahlt, die dabei ihrerseits vom Stand der Durchfu¤hrung des Programms abha¤ngen. Das Tempo, in dem die restlichen Verpflichtungen abgewickelt werden, ha¤ngt somit gro¤(cid:223)tenteils von den Mitgliedstaaten ab. In den Entscheidungen u¤ber die Zuschu(cid:223)gewa¤hrung sind Fristen fu¤r die Zahlungen an den Endbegu¤nstigten festgelegt, die in begru¤ndeten Einzelfa¤llen auf Antrag verla¤ngert werden ko¤nnen