title: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet - Världsradiokonferensen 1997 (WRC-97)

eurovoc_concepts:
International Telecommunication Union
international conference
new technology
telecommunications
waveband

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 06. 1997 KOM(97) 304 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET VÄRLDSRADIOKONFERENSEN 1997 (WRC-97) INNEHÅLL SAMMANFATTNING 1. INLEDNING 2. BAKGRUND TILL FREKVENSFÖRVALTNING OCH VÄRLDSRADIOKONFERENSER (WRC) 2. 1 Betydelsen av frekvensfbrvaltning 2. 2 Den internationella regleringen av radiospektrumet 2. 3 De europeiska förberedelserna inför världsradiokonferenser 3. WRC-BESLUT I ETT GEMENSKAPSPOLITISKT SAMMANHANG 3. 1 Radiofrekvenser och gemenskapens politik på området för radiokommunikation 3. 2 Frekvenser i relation till annan gemenskapspolitik 4. BEHOVET AV ETT SAMORDNAT FÖRFARANDE MED HÄNSYN TILL WRC-97 3 6 8 8 9 11 12 12 14 18 4. 1 En analys av det befintliga förfarandet och förslag till förbättringar 18 4. 2 Dagordningen för WRC-97 4. 3 Punkter vid kommande världsradiokonferenser 5. SLUTSATSER BILAGA I Huvudsakliga punkter på dagordningen för WRC-97 BILAGA n Ordlista 21 23 24 27 28 2- SAMMANFATTNING Radiospektrum är en knapp resurs som är av avgörande betydelse för tillhandahållandet av radiokommunikationstjänster. Spektrumbaserad teknik är en viktig bidragande orsak till ekonomisk tillväxt, både direkt och indirekt genom att avlägsna handelshinder i många andra ekonomiska sektorer. 1 En ökad efterfrågan på spektrum som är resultatet av ekonomisk tillväxt gör att liberalisering av telekommunikationssektorn, tekniska innovationer på radiokommunikationsområdet och beslut om gränsöverskridande tillgång till harmoniserade radiospektra påverkas av den internationella utvecklingen av radiokommunikationssektorn. 2 Den framtida planeringen av frekvensband inom gemenskapen beror till stor del på beslut som fattas vid de världsradiokonferenser (WRC) som organiseras av Internationella teleunionen (ITU). Vid och delningsarrangemang. Nästa WRC (dvs. WRC-97) hålls i Genève mellan den 27 oktober och 21 november 1997. frekvensallokering konferenser beslutar länder dessa om De beslut som fattas vid världsradiokonferenser får konsekvenser som sträcker sig längre än till de tekniska kraven för samordningen av radiofrekvenser på global nivå. Beslut om radiofrekvenser berör offentlig politik med avseende på tillgång till och effektiv användning av en knapp resurs. Därför är det viktigt att de tekniska beslut som fattas vid världsradiokonferenserna relateras till mer allmänpolitiska aspekter, exempelvis vad gäller telekommunikationsbestämmelser, konkurrenspolitik och handelsfrågor. Inom ramen för gemenskapens telekommunikationspolitik har antagits rådets direktiv om GSM (Global System for Mobile communications), DECT (digital europeisk trådlös telekommunikation) och ERMES (Europeiska radiomeddelandesystemet) samt rådets beslut om S-PCS (Satellittjänster för personkommunikation) och dessa innehåller viktiga bindande bestämmelser om tillgång till och användning av radiofrekvenser för dessa viktiga mobiltekniker av andra generationen. På senare tid har kommissionen antagit ett meddelande om vidareutvecklingen av mobil och trådlös kommunikation (UMTS: Universal Mobile Telecommunications System). I detta behandlas nyckelfrågor som frekvenser mot bakgrund av det framväxande "trådlösa informationssamhället" med syftet att säkerställa att gemenskapens betydande ekonomiska intressen på radiokommunikationsområdet skall kunna garanteras också fattas på världsradiokonferenser måste därför vara förenliga med gemenskapens regelverk på ovan nämnda områden. i nästa århundrade. De frekvensbeslut som in I samband med det nyligen slutna avtalet om grundläggande telekommunikationer inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) beslöt man att varje nationell åtgärd för spektrumförvaltning som har som syfte att hindra eller på ett orimligt sätt begränsa marknadstillträdet för operatörer från andra WTO-medlemsstater på ett diskriminerande sätt - i Exempelvis uppskattas radiosektorn i Förenade kungariket bidra med ungefär 1,5 % av bruttonationalprodukten och 1 % av sysselsättningen. 2 Exempelvis finns det nu en abonnenttäthet för mobiltelefoni på 14% inom gemenskapen, den har redan nått 30 % i vissa länder och år 2005 förväntas den ha ökat till 40-50 % befolkningen. eller som har samma verkan - innebär ett brott mot GATS (General Agreement on Trade in Services", eftersom GATS förbjuder beslut om frekvensförvaltning som är diskriminerande, konkurrensbegränsande eller godtyckliga. WRC-besluten kan vidare komma att påverka de åtaganden om marknadstillträde som gjordes inom ramen för GATS. Därför är det viktigt att förhindra att vissa länder utnyttjar ITU och WRC till att omformulera eller omtolka de åtaganden om marknadstillträde som de gjort inom ramen för GATS. I enlighet med rådets ståndpunkt avseende det europeiska samarbetet om radiofrekvenser utarbetar Europeiska unionens (EU) medlemsstater gemensamma europeiska förslag till världsradiokonferenser inom CEPT (Europeiska post- och telesammanslutningen) som är den mellanstatliga samarbetsplattformen för telekommunikationsbestämmelser för 43 europeiska länder. Samarbetet inom CEPT visade sig vara tämligen effektivt vid 1995 års konferens där nästan alla de 86 gemensamma europeiska förslagen antogs. Det bör dock påpekas att CEPT- samarbetet fokuseras på frågorna på WRC-dagordningen, men att det saknas en mekanism för att behandla förslag som läggs fram vid själva konferensen rörande frågor där ingen gemensam ståndpunkt har utarbetats. Detta blev uppenbart när ett förslag inkom om att allokera frekvenser till bredbandstjänster över satellit (dvs. det så kallade Teledesic-ärendet). Vid WRC-97 kommer man att behandla en omfattande dagordning med komplexa tekniska frågor, till vilken CEPT har antagit nästan 160 gemensamma europeiska förslag. Huvuddelen av frågorna på dagordningen till WRC-97 har sin grund i att man vid WRC-95 inte uppnådde resultat vad avser viktiga punkter - såsom den mobila och fasta satellittjänsten - och därför förväntas dessa åter bli föremål för stora tekniska och politiska diskussioner. Dessutom har ett antal förslag formulerats till dagordningarna för de kommande WRC-konferenserna som hålls 1999 och 2001. I överensstämmelse med gemenskapspolitiken rörande den trådlösa kommunikationens framtid kommer CEPT att föreslå att WRC-99 skall behandla frekvensbehovet för tredje generationens mobiltekniker (dvs. UMTS). Om man misslyckas med att föra upp denna fråga på dagordningen för WRC-99 kommer det att få stora konsekvenser för europeiska intressen inom mobiltelesektorn. betydelse Mot denna bakgrund och med beaktande av att tillgången till radiofrekvenser är av avgörande gemenskapens fortsatta radiokommunikationssektor, är syftet med detta meddelande att informera rådet och parlamentet om de frågor som står på spel vid. världsradiokonferenser, att visa hur WRC- beslut påverkar gemenskapens politik avseende radiokommunikationer och att föreslå följande nödvändiga förbättringar: utvecklingen den för av • Gemenskapen bör ta mer aktiv del i WRC-processen - framför allt vad gäller stödet till CEPT-arbetet - samt samarbeta med industrin, öka den politiska medvetenheten och bistå vid upprättandet och upprätthållandet av kontakter med land för att säkerställa att WRC-resultaten är helt förenliga med tredje gemenskapens regelverk och politiska mål för telekommunikationssektorn och andra områden. • Kommissionen eller medlemsstaterna skall kräva att en gemensam gemenskapsståndpunkt upprättas 4- a) i de fall då medlemsstaterna är oense med varandra om förslag som läggs fram vid konferensen och som påverkar gemenskapen som helhet, b) när medlemsstaterna är oense med andra CEPT-länder om sådana förslag, c) när CEPT-förslag inte är förenliga med gemenskapens intressen, eller d) när en gemensam gemenskapsståndpunkt kan bidra till att stärka CEPT- förslagen i diskussioner med tredje land. • Industrin på gemenskapsnivå bör engagera sig mer i CEPT: s utarbetande av ståndpunkter och den bör delta i världsradiokonferenser då det finns behov av samråd på plats, • De ståndpunkter som utarbetats före konferensen eller vid densamma stöds på ett lämpligt sätt av industri och politiska instanser. -5- 1. INLEDNING Den fortsatta utvecklingen av radiokommunikationssektorn i gemenskapen beror till stor del på olika nationella, regionala och internationella beslut om tillgängligheten till och användningen av radiofrekvenser. Exempelvis finns det nu en abonnenttäthet för mobiltelefoni på 30 % i vissa länder och år 2005 förväntas den ha ökat till 40-50 % befolkningen. Frekvenser måste göras tillgängliga om man skall kunna möta efterfrågan på sådana radiokommunikationstj änster. De beslut som antas vid världsradiokonferenser (WRC3) är avgörande för den framtida planeringen av frekvensband i Europeiska unionen. Dessa konferenser äger rum vartannat år inom för telekommunikation. Där beslutas huruvida, hur, och på vilka villkor behoven av frekvenser för befintliga och planerade radiokommunikationssystem kan tillmötesgås. (ITU), som är FN:s Internationella teleunionen fackorgan ramen för Nästa konferens äger rum i Genève mellan den 27 oktober och den 21 november 1997. De beslut som fattas vid världsradiokonferenser får konsekvenser som sträcker sig längre än till de tekniska kraven på samordning av radiofrekvenser på global nivå. Beslut om radiofrekvenser berör offentlig politik med avseende på tillgång till och effektiv användning av en knapp resurs. Därför är det viktigt att man beaktar allmänna politiska mål när man fattar gäller vid tekniska telekommunikationsbestämmelser och handelspolitik. världsradiokonferenser, exempelvis beslut vad Samtliga 15 medlemsstater i Europeiska unionen är fullvärdiga medlemmar i ITU. Europeiska gemenskapen har observatörstatus i ITU och deltog på grundval av denna vid konferenserna 1992 och 1995. I enlighet med rådets önskan4 bör medlemsstaterna utarbeta gemensamma europeiska ståndpunkter avseende användningen av frekvensspektrum inom ramen för internationell frekvensharmonisering, tillhörande världsradiokonferenser. Dessa ståndpunkter bör utarbetas med hjälp av mekanismer upprättade av CEPT (Europeiska post- och telesammanslutningen). 5 Det är arbetsgruppen för CEPT samordnar "Conference Preparatory Group" (CPG) som särskilt med beaktande ITU och dess inom ramen av Före 1993 kallades dessa konferenser World Administrative Radio Conferences (WARC). I denna rapport används dock endast termen World Radiocommunications Conferences (WRC) vilket inte gör någon skillnad i sak. Rådets resolution av den 28 juni 1990 om att stärka det europeiska samarbetet beträffande radiofrekvenser, särskilt i fråga om alleuropeiska tjänster, 90/C 166/02, EGT nr C 166/4, 7. 7. 90. CEPT består av följande 43 europeiska länder (inbegripet alla 15 EU-länder): Albanien, Andorra, Belgien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Makedonien, Malta, Moldavien, Monaco, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Ryssland, San Marino, Schweiz, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Turkiet, Tyskland, Ukraina, Ungern, Vatikanstaten, Österrike. förberedelserna inför konferenserna genom att anta s. k. gemensamma europeiska förslag (ECP) och genom att förse sina medlemmar med ställningstaganden med bifogade referat och förslag till ståndpunkter (de s. k. CEPT-briefarna), något som tillsammans bör säkerställa europeisk samordning vid konferenserna. I CPG representeras gemenskapen av kommissionen, som har status som rådgivare. Kommissionen säkerställer att de europeiska gemensamma ståndpunkter som skall antas fullt ut överensstämmer med gemenskapens regelverk, särskilt med frekvensdirektiven avseende GSM, DECT och ERMES6. Även förenligheten av WRC-beslut med gemenskapens regler på området för telekommunikation och med annan relevant politik, såsom gemenskapens förpliktelser inom ramen för den internationella handelsordningen, måste säkerställas. De beslut som antas vid konferenserna kan komma att påverka gemenskapens telekommunikationspolitik. För att ge ett exempel kan nämnas att det var ett WRC-beslut om tillgängligheten av frekvenser för satellittjänster för personkommunikation (S-PCS) som föranledde rådet att den 6 mars 1997 anta ett beslut om S-PCS för att möjliggöra införandet av sådana tjänster i Europa. På internationell nivå håller man samtidigt på att formulera en gemensam avsiktsförklaring avseende GMPCS (Global Mobile Personal Communications Services by satellites). Å andra sidan bör det framväxande europeiska handlingsprogrammet avseende övergången från andra generationens mobilteknologier, t. ex. GSM och DCS-1800, till (Universal Mobile Telecommunications System) inbegripa ett bestämt tillvägagångssätt vid konferenserna för att säkerställa tillräckligt frekvensutrymme. I detta avseende bör gemenskapens politik leda till WRC-beslut. generationens mobilteknologier, t. ex. UMTS tredje Vid den senaste konferensen 1995 stod 40 av de 43 CEPT-medlemsländerna, inbegripet samtliga EU-medlemsstater, med som undertecknare av 87 europeiska gemensamma förslag av vilka de flesta antogs av konferensen och vilka stöder ytterligare utveckling av radiokommunikationssektorn i Europa. Vad avser WRC-97 förväntas CPG anta omkring 160 sådana förslag om praktiskt taget alla punkter på dagordningen. För att vid konferenserna säkerställa gemensamma ståndpunkter inom ramen för gemenskapen, och i ett vidare europeiskt perspektiv, som tillvaratar gemenskapens internationella intressen, är syftet med detta meddelande för det första att • informera rådet och parlamentet om de frågor som står på spel vid konferenserna, • redogöra sambandet för radiokommunikationspolitik, och mellan WRC-beslut och gemenskapens • beskriva det sätt på vilket Europa förbereder sina ståndpunkter. För det andra är syftet med detta meddelande att föreslå kompletterande åtgärder för att Enligt gemenskapsrätten är EU:s medlemsstater förpliktade att säkerställa att de internationella avtal de ingår (vilket inbegriper WRC) är förenliga med gemenskapsrätten. 7- höja medvetenheten på politisk och industrinivå om de frågor och intressen som står på spel vid konferenserna, och erhålla ett större engagemang i och stöd för de ståndpunkter; som utarbetas, säkerställa att de beslut som tas vid konferenserna är förenliga med gemenskapens regelverk och med avseende på telekommunikationsbestämmelser och handel. relevant gemenskapspolitik, särskilt med 2. BAKGRUND TILL FREKVENSFÖRVALTNING OCH VÄRLDSRADIOKONFERENSER (WRC) 2. 1 Betydelsen av frekvensförvaltning Radiospektrumet7 måste förvaltas och noga planeras för att • säkerställa en korrekt funktion av radiokommunikationstjänster, • undvika störningar vid transmission, • säkerställa förutsebara frekvensförhållanden för att möjliggöra investeringar i radioutrustning, och för att • säkerställa stordriftsfördelar genom internationell samordning av frekvenser för gränsöverskridande eller globala nät och tjänster, eller för tjänster som tillhandahålls inom tillhörande områden. Frekvensförvaltning kräver en noga avvägd balans mellan intresset hos existerande och potentiella användare (t. ex. analoga mobil- och sändningstjänster kontra digitala tjänster, terrester kontra satellitkommunikation) liksom mellan själva användarna (t. ex. civil kontra militär och annan statlig användning, innehavare kontra "nya" operatörer). Detta leder ofta till kompromisser mellan ekonomiska intressen, hänsyn till nationell säkerhet, och internationella förpliktelser. Så länge det fanns tillräckligt med frekvenser för att tillmötesgå alla sökanden var det relativt lätt att rent tekniskt samordna radiospektrumet. Den ekonomiska tillväxten, större konkurrens på områdena för telekommunikation och rundradio samt teknisk innovation har ökat frekvensbehovet. Behovet är särskilt akut för privat mobilradio, mobiltelefoni (dvs. GSM, DCS-1800, S-PCS), terrester sändning och permanenta radiokommunikationsförbindelser. Inom området för satellitkommunikation rör det system, som verkar ha den största potentialen i fråga om pakettjänster, antal abonnenter och geografisk täckning, i synnerhet S-PCS, och beslut har nyligen fattats om användning av högre frekvensband, dvs. 19/29 GHz, genom bredbandsradiotjänster, inbegripet tal, data, video. 7 Med radiospektrumet förstås normalt den del av det elektromagnetiska spektrumet mellan frekvenserna 3 kHz och 3000 GHz. Olika frekvenser har olika egenskaper som gör att de lämpar sig för vissa tillämpningar. Gränserna för användning av radiospektrumet fastställs genom överföringsfaktorer och andra tekniska kriteria. Utöver den frekvensförvaltning i allt högre grad regelfrågor och handelspolitik. tekniska nödvändigheten samordna att radiospektrumet inbegriper (General Agreement on Trade Vid förhandlingarna om grundläggande telekommunikationstjänster som fördes i samband med GATS för Världshandelsorganisationen (WTO)8 erkändes det att även om en frekvensförvaltning inte i sig är oförenlig med GATS principer så kan frekvensallokering och -tilldelning samt tekniska av samordningsförfaranden Världshandelsorganisationens medlemsländer fungera som förtäckta handelshinder. in Services) radiobaserade system ramen vidtas inom som för Radiokommunikationsoperatörer, särskilt på området för satellitkommunikation, föredrar exklusiv tillgång till vissa frekvensband och vill inte dela bandet med andra (konkurrerande) operatörer eftersom tekniska föreskrifter som möjliggör användning av. delade band innebär att det blir avsevärt mycket dyrare att tillhandahålla tjänsten. Det är av ekonomiska, politiska och kulturella skäl dock inte sannolikt att man på nationell eller internationell nivå beviljar en enda operatör exklusiv tillgång till frekvenser. Användningen av radiofrekvenser är med andra ord en allmän principfråga som rör ett effektivt utnyttjande av en ekonomiskt otillräcklig resurs. Det är därför viktigt att tekniska beslut om användningen av radio frekvenser ställs mot bredare allmänna principiella mål. 2. 2 Den internationella regleringen av radiospektrumet Vid världsradiokonferenserna fattas beslut om den kommande allokeringen av frekvenser samt om delningsplaner, vilket kommer att påverka potentialen för utveckling av telekommunikation9. Alla länder vid konferenserna ställer därför ofta krav, inte sällan motstridiga, på knappa radiofrekvenser och banpositioner för satelliter. Konferenserna utarbetar en slutrapport som omfattar ett reglemente som i princip är bindande för ITU- 8 WTO/GATS-avtalet om grundläggande telekommunikationstjänster slöts den 15 februari 1997: 69 medlemsländer av Världshandelsorganisationen (WTO) - inbegripet Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater - enades om en avreglering av världsmarknaden för telekommunikation, vars värde för närvarande uppskattas till över 600 miljarder USD. användning 9 Det sätt på vilket system så småningom kommer in på marknaden genom en rad internationella, regionala och nationella avtal kan illustreras genom exemplet DCS-1800. Vid WRC-92 fattades beslut om den kommande , globala terrester mobilkommunikation och satellitbaserade kommunikationssystem. Till följd av detta antogs inom ramen för CEPT beslut på europeisk nivå att allokera vissa frekvensband för DCS-1800. På EU- nivå anses DCS-1800 ha banat väg för tillhandahållandet av personkommunikationstjänster i det framväxande informationssamhället, och medlemsstaterna har genom direktiv 96/2/EG anmodats att utfärda licenser för att driva sådana system. På nationell nivå har vissa medlemsstater faktiskt tilldelat frekvenser för operatörer av DCS-1800, medan i andra medlemsstater måste de fastställda banden innehavande tömmas telekommunikationsorganisationer eller militären. radiospektrumet fortfarande eftersom används först för de av av medlemmar10. Medlemsländerna får dock reservera sig mot de delar av slutrapporten som de inte eller endast delvis kommer att genomföra. Syftet med ITU:s regleringar11 är att tillhandahålla det minimum av överenskommelser på fördragsnivå som krävs för att det befintliga globala telekommunikationssystemet skall kunna fungera, och för att möjliggöra utveckling och tillämpning av nya tekniker Eftersom radiovågor inte kan hållas inom nationella gränser är det viktigt att regeringar enas - både på global och regional nivå - om vilka radiokommunikationstjänster som skall använda vilka frekvenser, liksom om bestämmelser och förfaranden för att undvika skadliga störningar, t. ex. mellan terrestra radiostationer och satelliter i en omloppsbana kring jorden. ITU:s radioreglemente inbegriper sådana avtal. De frågor som diskuteras vid konferenserna inbegriper bland annat följande: • Vilka behov finns det för (ytterligare) allokering av frekvenser för nya eller befintliga radiokommunikationssystem, såsom mobil- och satellitkommunikation och rundradio? • I vilken del av frekvensspektrumet är nya allokeringar möjliga? • Vilken påverkan har allokering av frekvenser på befintliga eller framtida system i fråga om störningar och eventuella delningsmöjligheter, och vilket system bör prioriteras över ett annat i fråga om användningen av spektrumet? Gemenskapen har observatörstatus i ITU, men dess delaktighet är begränsad till att delta vid världsradiokonferenser och sammanträden med ITU:s arbetsgrupper. I kraft av sitt observatörstatus har gemenskapen senast deltagit vid konferenserna 1992 och 1995. Nationella frekvensallokeringstabeller12 grundas på ITU:s radioreglemente, även om det ibland kan förekomma vissa mindre nationella variationer. Nationella tabeller används mer för 10 1 1 ITU har för närvarande 186 medlemmar, inbegripet samtliga CEPT-medlemsländer. ITU:s grundläggande instrument är det internationella telekommunikationskonventet (International Telecommunication Convention), vilket har status som internationellt fördrag när det ratificerats. Regleringar om och planer för allokering och användning av frekvenser, känt som ITU:s radioreglementet, enas om genom världsradiokonferenser (WRC) som äger rum vartannat år. Frekvensallokeringarna i ITU:s radioreglemente för satellitkommunikationstjänster är uppdelade enligt deras tekniska (och inte regelmässiga) specifikationer, av vilka de viktigaste är de fasta, mobila, rundradio och radiobestämningssatellittjänsterna. 12 Allokering (av ett frekvensband): införande i frekvensallokeringstabellen av ett visst frekvensband för dess användning av en eller flera terrestra eller rymdradiokommunikationstjänster eller radioastronomitjänster på särskilda villkor. Fördelning (allotment) (av en radiofrekvens eller radiofrekvenskanal): införande av en fastställd frekvenskanal i ett bestämt plan, antaget av en behörig konferens, för användning av en eller flera administrationer för en terrester eller rymdradiokommunikationstjänst i ett eller flera fastställda länder eller geografiska områden och på särskilda villkor. Tilldelning (assignment) (av en radiofrekvens eller en radiofrekvenskanal): tillstånd som en administration ger en radiostation att använda en radiofrekvens eller radiofrekvensstation på särskilda villkor. Det är viktigt att notera att det är nationella -10- att informera om den användare (eller de användare) till vilken bandet allokerats. I EU:s medlemsstater är det radioavdelningen vid den nationella regleringsmyndigheten för telekommunikation (NRA) som förvaltar nästan allt det civila radiospektrumet och som ansvarar för det spektrum som allokerats för användning av militären och vissa andra regeringsdepartement och organ. Dessa "radiomyndigheter" ansvarar för att åtgärder vitas mot olagliga sändare, säkerställer iakttagandet av tillståndsvillkor och löser klagomål mot störningar. De representerar i allmänhet också de nationella intressena i internationella fora såsom CEPT och ITU. 2. 3 De europeiska förberedelserna inför världsradiokonferenser Utöver global frekvensbandsallokering är avtal på regional nivå (i Europa inom ramen för CEPT) lika viktiga för den precisa identifieringen av frekvensområden inom de globalt fastställda band som särskilda tjänster och system använder. Detta säkerställer att störningar mellan olika system undviks och möjliggör, i ett gemenskapssammanhang, tillhandahållandet av tjänster och drift, med stöd av roaming (uppsökning), i hela Europa. I enlighet med rådets resolutioner 90/C 166/0213, 92/C 318/0114, och rådets slutsatser av den 7 december 199315, måste kommissionen fullt ut beakta beslutsmekanismen inom ramen för Europeiska radiokommunikationskommittén (ERC) inom CEPT (Europeiska post- och telesammanslutningen) som den primära metoden för att säkerställa tillhandahållandet av de nödvändiga frekvenserna för nya europaomfattande radiotjänster. Vad gäller den internationella dimensionen av regleringen av radiospektrumet framgår det av rådets resolution 90/C 166/02 att det är ett avgörande politiskt mål att utveckla gemensamma europeiska ståndpunkter för användningen av frekvensspektrumet inom ramen för internationell frekvensharmonisering, särskilt med hänsyn till ITU och dess relevanta världsradiokonferenser och med hjälp av mekanismer fastställda av CEPT. Dessa gemensamma europeiska ståndpunkter utvecklas inom ramen för CEPT:s förberedande arbetsgrupp "Conference Preparatory Group (CPG). Denna arbetsgrupp samordnar förberedelserna inför världsradiokonferenserna genom att anta s. k. gemensamma europeiska förslag (ECP) - vilka undertecknas av enskilda CEPT-administrationer - samt CEPT-briefen som fastställer CEPT:s ställningstagande inför varje ärende på dagordningen, tillsammans med bakgrundsinformation och, vid behov, kommentarer till förslag från andra länder. Syftet administrationer, och inte ITU eller världsradiokonferenser, som faktiskt bestämmer vilka operatörer som får använda vissa radiofrekvenser eller radiofrekvenskanaler. 13 Rådets resolution av den 28 juni 1990 om att stärka det europeiska samarbetet beträffande radiofrekvenser, särskilt i fråga om alleuropeiska tjänster, 90/C 166/02, EGT nr Cl 66/4, 7. 7. 90. 14 Rådets resolution av den 19 november 1992 om genomförandet av Europeiska radiokommunikationsutskottets beslut i gemenskapen, 92/C 318/01, EG nr C 318/1,4. 12. 92. 15 Se rådets pressmeddelande 10910/93 224-G. 11- med detta är att säkerställa att Europa talar med en enad stämma då det förhandlar om sina intressen i radiokommunikation vid konferenserna. Med beaktande av att världsradiokonferenser hålls vartannat år inrättade CEPT 1994 arbetsgruppen CPG som en permanent självständig arbetsgrupp med uppgift att samordna förberedelserna inför konferenserna. Arbetet med att utarbeta europeiska gemensamma förslag (ECP) är tekniskt mycket avancerat och inbegriper hundratals frekvensexperter i CPG- medlemsländerna. Det kräver inte bara djupgående kännedom om befintlig och planerad användning av frekvensspektrumet på europeisk nivå, utan även på global nivå, för att kunna utarbeta ställningstaganden om förslag som läggs fram av tredje land. Kommissionen företräder gemenskapen i CPG i egenskap av rådgivare, även om EU- medlemsstaterna deltar i kraft uv sig själva. Detta säkerställer att de gemensamma ståndpunkter som skall antas är förenliga med gemenskapens regelverk och att de är förenliga med den förda gemenskapspolitiken, särskilt inom områdena för telekommunikation och handel. Kommissionen utför även en kritisk granskning av den balans som skall råda mellan representationen av gemenskapens intressen vid formuleringen av de ståndpunkter som skall försvaras av CPG, vilken representerar 43 länder i vilka utvecklingen av radiokommunikation har kommit olika långt. 3. WRC-BESLUT I ETT GEMENSKAPSPOLITISKT SAMMANHANG 3. 1 Radiofrekvenser och gemenskapens politik på området radiokommunikation för Målen med den politik som gemenskapen för ifråga om radiofrekvenser16 är följande: • Att säkerställa de radiokommunikationsfrekvenser som behövs för att genomföra och driva - i största möjliga utsträckning i konkurrens - gemenskapsomfattande och europeiska transeuropeiska system och tjänster i syfte att främja upprättandet av en inre marknad för radiokommunikationsutrustning och -tjänster. Antagandet av rådets direktiv avseende GSM17, DECT18 och ERMES19 återspeglar detta mål. 16 Handlingsprogram avseende samordningen av radiofrekvenser i gemenskapen. Meddelande från kommissionen om förslag till rådets beslut om medlemsstaternas genomförande av åtgärder rörande radiofrekvenser, COM(93) 382 slutlig, 10. 9. 93. 17 Rådets direktiv av den 25 juni 1987 om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeiska, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen (GSM), (87/372/EEG; EGT nr L 196/85, 17. 07. 1987). 18 Rådets direktiv av den 3 juni 1991 om det frekvensband som skall tilldelas för det samordnade införandet av digital europeisk trådlös telekommunikation DECT i gemenskapen, (91/287/EEG; EGT nr L 144/45, 08. 06. 1991). -12- • Att förverkliga gemenskapsomfattande marknader för att möjliggöra stordriftsfördelar för införandet av ny utrustning, särskilt utrustning tillverkad enligt europeiska standarder som utarbetats inom ramen för det europeiska standardiseringssystemet. Detta mål kommer i många fall att vara avgörande för att gemenskapens fullt ut skall kunna dra fördel av det arbefe som utförs av Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI). • Att vid världsradiokonferenser säkerställa gemensamma ståndpunkter inom ramen för gemenskapen, och i ett vidare europeiskt perspektiv, som tillvaratar gemenskapens intressen på den internationella arenan. Såsom angivits ovan, och i enlighet med rådets önskan, utarbetas dessa gemensamma europeiska ståndpunkter inom ramen för arbetsgruppen CPG och inte på gemenskapsnivå. Med beaktande av att tillgängligheten av frekvenser är en nödvändig förutsättning för att möjliggöra telekommunikationssektor, bör gemenskapens politiska inflytande användas fullt ut för att säkerställa att den relevanta förda politiken beaktas vid Överläggningar på CPG-nivå och vid konferenserna. för ytterligare utveckling av Europas Utöver tillgängligheten av frekvensband bör utvecklingen av mobila, satellita och trådlösa tjänster i gemenskapen ses i ett större perspektiv, och även avhängigt bland annat följande: • Avregleringen av telekommunikationsmarknaderna i gemenskapen senast den 1 januari 1998, vilket ökar behovet av frekvenser (t. ex. en avsevärd ökning av mobilnät såsom GSM och DCS-1800 vad gäller abonnenter, tillhandahållare av nät och täckning). Den omfattning i vilken industrin utvecklar nya radiokommunikationssystem i syfte att möta kommunikationskraven i det framväxande informationssamhället (t. ex. utvecklandet av s. k. tredje generationens mobiltelefonsystem, t. ex. UMTS och S-PCS). Gemenskapens politik med avseende på gränsöverskridande tillhandahållande och ömsesidigt erkännande av tele- och radioutrustning (t. ex. standardisering och CE- märkning). Social- och kulturpolitik, med avseende på spridning av information och sändningstjänster (t. ex. dataskydd och gränsöverskridande policys avseende television), och • Gemenskapens handelsförbindelser med tredje land vad gäller förpliktelser avseende marknadstillträde mot bakgrund av dess skyldigheter enligt den internationella handelsordningen (t. ex. WTO-avtalet). Med beaktande av att tillgängligheten av harmoniserat spektrum i gemenskapen, och mer allmänt i CEPT-länderna, är en nödvändig förutsättning för kunna tillhandahålla mobila, fasta och satellitradiotjänster och tillhörande utrustning i hela Europa, är det mycket viktigt att säkerställa att beslut som antas under världsradiokonferenserna är förenliga med Europas intressen på området för radiokommunikation. 19 Rådets direktiv av den 9 oktober 1990 om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeiska, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen (ERMES), (90/544/EEC; OJ L 310/28, 09. 11. 1990). 13- 3. 2 Frekvenser i relation till annan gemenskapspolitik Gemenskapens politik på området för radiokommunikation påverkas av beslut som antas vid världsradiokonferenserna. Gemenskapen bör därför ha som mål att vid dessa konferenser uppnå resultat som är förenliga med denna politik. Detta innebär att gemenskapen, när den tar itu med frekvensfrågor, måste höja blicken utöver medlemsstaternas förpliktelser att säkerställa att de beslut om frekvenser som tas vid konferenserna genomförs i rätt tid, för att fastställa tydliga gemenskapsmål för konferenserna. Dessa mål kommer att upprättas mot bakgrund av aktuella politiska prioriteringar. 20 Gemenskapens politik ifråga om S-PCS tillstånd för satellittjänster Efter allokeringen av frekvenser vid WRC-92 har för personkommunikation (S-PCS) utfärdats i USA och genomförandeprogram är på gång. Dessa tjänster kommer snart att finnas kommersiellt tillgängliga och har potentialen att erbjuda taltelefoni med handterminaler (mobiltelefoner). På grundval av ett världsomfattande meddelande om S-PCS21 antog rådet i december 1993 en resolution22 i vilken det underströk behovet att få till stånd en gemenskapspolitik på detta område och i vilken de uppdrog åt kommissionen att bl. a. undersöka betydelsen av satellittjänster för personkommunikation vid utarbetandet av unionens politik på områdena för telekommunikation, rymd, handel, industri och regional utveckling, och, vid behov, att föreslå lämpliga åtgärder och insatser. På förslag av kommissionen23 antog rådet den 6 mars 1997 ett beslut om att senast i juli 1997 ha infört ett gemensamt urval av satellitsystem för sådana tjänster och ha antagit harmoniserade villkor för tjänster, utrustning, samtrafik, nummerplanering och tillgång till gateways (anslutning till fasta telefonnätet) som opererar i fastställda frekvensband. 24 Eftersom S-PCS-tjänster kommer att vara globala beslutades dessutom vid ITU:s World Policy Forum 1996 att formulera en gemensam avsiktsförklaring (dvs. om GMPCS) för att ta och märkning, upp typgodkännande regleringsfrågor, internationella såsom 20 Detta inbegriper men är inte begränsat till politik med anknytning till andra och tredje (GSM, DECT, generationens mobila kommunikationssystem och satellitkommunikationer ERMES, DCS-1800, UMTS, S-PCS), radioutsändning, radionavigation och radiolokalisering. Jordövervakningsstillämpningar. 21 Meddelande från kommissionen om satellittjänster för personkommunikation, COM(93) 171 slutligt, 27. 04. 93. 22 Rådets resolution av den 7 December 1993 om införande av satellittjänster för personkommunikation i gemenskapen (93/C 339/01, 16. 12. 93). 23 Förslag till Europaparlaments och rådets beslut om åtgärder på unionsnivå inom området för satellittjänster för personkommunikation i Europeiska unionen, COM(95) 529 slutlig, EGT nr C 15/6,20. 1. 96. 24 Europaparlamentets och rådets beslut nr 710/97/EG om ett samordnat tillvägagångssätt vid auktorisation inom området för satellittjänster för personkommunikation inom gemenskapen (EGT nr L 105, 23. 4. 97). 14- utrustningsgodkännande, möjlighet att få tillgång till specifikation av samtalstrafik och kundfrågor. S-PCS står åter med på dagordningen för WRC-97. Det är viktigt att säkerställa att eventuella nya WRC-beslut om S-PCS är förenliga med den hittills fastställda gemenskapspolitiken. Gemenskapens politik ifråga om UMTS I kommissionens Grönbok om mobil- och personkommunikation25 fastställdes att det fortsatta stödet för en utveckling mot personkommunikation samt behovet av att säkerställa en smidig övergång till UMTS utgjorde grundläggande krav för att förse Europa med ett långtidsperspektiv för telekommunikationssektorn. Idag råder stor enighet om den viktiga roll som UMTS spelar vid upprättandet av globala informationsinfrastrukturer. Det skall påpekas allmänna mobila frekvensband att telekommunikationssystem FPLMTS (Future Public Land Mobile Telecommunications Systems)26, vars europeiska version är UMTS. Liksom med införandet av GSM på 1980-talet, är det nödvändigt att inom den närmaste tiden ta upp regleringsfrågor (t. ex. licensiering, nummerplan, och allokering av frekvensband) för att skapa förutsättningar för investeringar och en förutsebar miljö för de allianser som troligtvis kommer att utveckla UMTS. vid WRC-92 fastställdes framtida för I detta syfte har kommissionen tagit initiativet till att inrätta ett UMTS-forum, vars syfte skall vara att bidra till utarbetandet av en europeisk politik avseende övergången till en UMTS- miljö. Detta forum kommer att lämna sina rekommendationer, inbegripet i fråga om frekvenskrav för UMTS, sommaren 1997. Kommissionen har dessutom i ett meddelande parallellt tagit initiativ till en politisk debatt om eventuella behov av ytterligare reglerande åtgärder i fråga om UMTS. 27 I detta meddelande redogörs för de reglerande och strategiska frågor som står på spel. De frekvensband som fastställdes vid WRC-92 för UMTS kommer troligtvis inte att räcka för att tillgodose kraven i Europa på lång sikt. Det är därför viktigt att Europa snarast möjligast utarbetar en ståndpunkt angående frekvenskrav för UMTS i syfte att ansöka om ytterligare allokering av frekvenser vid kommande världsradiokonferenser. Gemenskapens politik for forskning och teknisk utveckling 25 på Väg mot ett personkommunikationssamhälle:: Grönbok om ett gemensamt tillvägagångssätt beträffande mobil- och personkommunikation inom Europeiska unionen, COM(94) 145 slutlig, 27. 04. 94. 26 ändrade ITU Telecommunications, varvid 2000 syftar på det år då IMT troligtvis genomförs). akronymen IMT-2000 FPLMTS nyligen till (International Mobile 27 Meddelande till Europaparlamentet och rådet om ytterligare utveckling av mobil och trådlös kommunikation i Europa - utmaningar och val. KOM(97)217 slutlig, 29. 5. 97. 15- Kommissionens förslag till EG:s femte ramprogram för FoTU-verksamhet (1998-2002)28 inbegriper forskningsverksamhet för utveckling av grundläggande teknik för övervakning av jorden, särskilt via satellit, för att övervaka miljön och förvaltningen av resurser och ekosystem. Denna verksamhet är nära förbunden med annan gemenskapspolitik, såsom exempelvis jordbruks-, fiskeri- och miljöpolitik. FoTU-verksamhet som rör övervakning av jorden sätts in i ett bredare sammanhang i meddelandet till rådet och Europaparlamentet om "Europeiska unionen och rymden: att främja tillämpningar, marknader och industriell konkurrenskraft"29. I detta viktiga skede, som är avgörande för potentialen i rymdforskning och övervakning av jorden, är det viktigt att man i WRC-förhandlingarna ni. ;ra följer den potentiella utvecklingen av dessa initiativ och inte agerar nå ett sätt som hindrar intressenterna (industri, användare, forskningsinstitutioner och internationella organ såsom ESA och EUMETSAT) från att bli framgångsrika i sin tillämpning. Det är särskilt viktigt att fastställa vilka frekvenser som behövs för en sådan användning av allmänt intresse och undvika att lägga hinder i vägen för ett sådant optimalt utnyttjande. Gemenskapens konkurrenspolitik I direktiv 96/2/EG om mobil- och personkommunikation30 fastställs en grundläggande ram för frekvenstilldelning. Enligt detta direktiv skall medlemsstaterna varje år offentliggöra eller på begäran tillhandahålla tilldelningsplanen för de frekvenser som reserverats för mobil- och personkommunikationstjänster, enligt den ordning som beskrivs i bilagan till direktivet. Enligt direktiv 96/19/EG om genomförande av full konkurrens på marknaderna för teletjänster31 är medlemsstaterna förpliktigade att inte vägra att ge tillstånd så länge det finns frekvenser tillgängliga. Konkurrensreglerna i fördraget skiljer inte mellan mobiltelesystem som bygger på standarder som utvecklats av europeiska organ som ETSI och andra system. Europeiska standarder får endast ges företräde när gemenskapsrätten föreskriver detta. Syftet med konkurrensreglerna med avseende på frekvensallokering är att säkerställa att de val som görs på det här området inte gynnar vissa tekniska lösningar på bekostnad av konkurrerande inom gemenskapen, och en sådan allokering skulle begränsa produktion, resultat och teknisk utveckling i den mening som avses i artikel 86c. tekniker som bättre skulle motsvara behovet hos användare 28 KOM(97) 142, 30. 4. 97. 29 KOM(96) 617,4. 12. 96. 30 Kommissionens direktiv 96/2/EG av den 16 januari 1996 om ändring av direktiv 90/388/EEG med avseende på mobil- och personkommunikation, EGT nr L 20/59, 29. 01. 96. 31 Kommissionens direktiv av den 13 mars 1996 om ändring av direktiv 90/388/EEG med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster, 96/19/EG, EGT nr L 74/13, 22. 03. 96. -16- Gemenskapens handelspolitik GATS/WTO/GBT-avtalet kommer att öppna upp nationella marknader för utländsk telekommunikationsföretag och konkurrens, tillhandahålla ramarna för ett internationellt regelverk. tillåta utländskt deltagande i nationella Det skall konstateras att GATS:s förpliktelser gäller de inhemska frekvensförvaltnings- och licensieringsprocesserna. Såsom föreskrivs inom ramen för GATS32 skall varje WTO- medlems rätt att självständigt förvalta frekvenser administreras på ett objektivt, genomblickbart och icke-diskriminerande sätt som inte är mer betungande än nödvändigt. 33 De flesta länder har dessutom uttryckligen förbundit sig att sköta sin frekvensförvaltning på ett objektivt, snabbt, genomblickbart och icke-diskriminerande sätt och att offentliggöra den gällande allokeringen av frekvensband. 34 Varje nationell frekvensförvaltningsåtgärd som syftar till att blockera ,eller på ett orimligt sätt begränsa, marknadstillgången för operatörer från andra WTO-medlemsländer på ett diskriminerande sätt - eller som har samma verkan - skulle innebära en kränkning av GATS, eftersom GATS förbjuder diskriminerande, konkurrenshämmande och godtyckliga beslut om frekvensförvaltning35. 1 GATS erkänns dock att handlingsprogram för frekvensförvaltning inte i sig utgör ett förtäckt handelshinder, under förutsättning att de genomförs i enlighet med dessa bestämmelser. På grund av detta bör allokering av frekvenser för radiokommunikationstjänster inom ramen för ITU och världsradiokonferenser särskiljas från åtaganden om marknadstillträde inom ramen för GATS. Förpliktelser enligt GATS gäller dock både för regionala och nationella förfaranden för frekvensförvaltning - dvs. olika länders processer för tillståndsgivande och tilldelning av frekvenser till radiokommunikationsoperatörer - och den tekniska fasen för en fullständig internationell samordning av en satellit eller ett satellitsystem. WRC-beslut kan i ett senare led komma att påverka olika åtaganden om marknadstillträde som ingåtts inom ramen för GATS. I detta sammanhang är det viktigt att förhindra att vissa länder utnyttjar ITU och WRC för att omformulera eller omtolka de åtaganden om marknadstillträde som de gjort inom ramen för GATS. Samtidigt bör WRC-beslut ta hänsyn till den inverkan som sådana beslut eventuellt kan få för åtaganden om marknadstillträde enligt GATS. 32 Se ordförandens anmärkning om marknadstillträdesbegränsningar av tillgängligt spektrum. 33 Se artikel VI (Domestic Regulation) i GATS. 34 Se referensdokument om regleringsprinciper som exempelvis bifogats till EG:s plan för åtaganden i fråga om grundläggande telekommunikationstjänster. 35 Se referensdokument om regleringsprinciper. De flesta länder har inkluderat dessa principer i sina erbjudanden som ett bindande åtagande, och artikel VT (Domestic Regulation) i GATS. 17- 4. BEHOVET AV ETT SAMORDNAT FÖRFARANDE MED HÄNSYN TILL WRC-97 4. 1 En analys av det befintliga förfarandet och förslag till förbättringar Samordningen inom ramen för arbetsgruppen CPG Vid WRC-95 ombads konferensen, på grundval av ett sista-minuten förslag som senare blev fasta känt som Teledesic-ärendet, att allokera frekvensband satellittjänster (NGSO FSS, dvs. i grund och botten bredbandstjänster över satellit) vilket inte fanns med på dagordningen och för vilket CPG inte hade utarbetat någon ståndpunkt. CPG hävdade att det behövdes tid för att undersöka vilken inverkan allokeringen för NGSO FSS skulle kunna få på befintliga och planerade nät i Europa och ansåg därför att WRC-95 borde skjuta upp diskussionen till WRC-97. CPG-länderna blev dock nedröstade av en majoritet av delegationerna vid konferensen och tvingades att samarbeta för att bana väg för införandet av NGSO FSS. 36 icke-geostationära till sig vara för CPG visade Det bör emellertid påpekas att mekanismen för samordningen av nationella ståndpunkter inom relativt effektiv vid WRC-95. 40 av de ramen inbegripet samtliga EU- medlemsadministrationer medlemsstater, förhandlade vid konferensen på grundval av 87 särskilda europeiska gemensamma förslag (ECP) som täckte alla punkter på dagordningen. De flesta av dessa förslag antogs av konferensen, ett faktum som ytterligare kommer att stärka utvecklingen av radiokommunikationssektorn i Europa. representerades av CPG37, som Europeiska gemenskapen har mycket att vinna på att samordna olika ståndpunkter inom ramen för CPG, vilket framgår av följande: • Det faktum att CPG representerar 43 europeiska länder skulle kunna medföra att användningen av frekvenser harmoniseras utöver gemenskapsnivå. • Den tekniska expertisen på området för användning av frekvenser i Europa återfinns i i de nationella förvaltningar som är företrädda i CPG och som har huvudsak medlemsstaternas politiska stöd. • Enbart möjligheten att vid världsradiokonferenserna samordna 43 europeiska länder stärker gemenskapens och enskilda CPG-medlemsländers ståndpunkter (dvs. enighet ger styrka). • Radiokommunikationsindustrin, som i allt större utsträckning riktar in sig på hela den europeiska marknaden i stället för gemenskapsmarknaden, inbjuds att delta i CPG:s arbete med att ta fram gemensamma ståndpunkter. 36 Så småningom ledde närmare förhandlingar med särskilt USA och Japan till en minskning av det begärda frekvensutrymmet för NGSO FSS och gjorde dessa allokeringar tillfälliga i avvaktan på resultatet av delningsstudier. WRC-97 skall därmed besluta om de faktiska allokeringarna mot bakgrund av dessa delningsstudier. Dessutom har ett antal CPG-medlemmar reserverat sig i denna fråga som togs med i slutrapporten från konferensen. 37 Endast Albanien, Bosnien-Hercegovina och Ryssland undertecknade inte de gemensamma europeiska förslagen (ECP). -18- Det har dock visat sig att vissa förbättringar bör göras för att vid konferenserna säkerställa lämplig representation av Europas intressen på området för radiokommunikation. Höja medvetenheten på politisk nivå Den omständigheten att dagordningen för världsradiokonferenser bara verkar omfatta tekniska frågor kan kanske förklara det rätt låga intresset från CEPT-medlemmarnas politiska instanser, vilka normalt hänvisar till sina tekniska frekvensavdelningar för detta, både vad gäller förberedelserna inför och förhandlingarna under konferenserna. Vad beträffar WRC-95 ansåg man på politisk nivå dels att, vad beträffar t. ex. NGSO FSS/Teledesic-ärendet, CPG-delegationerna i vägen för allokering av frekvensband för nya radiokommunikationssystem, dels att europeiska intressen inte togs tillvara tillräckligt. lade hinder Som nämnts tidigare hade CPG inte utarbetat någon ståndpunkt avseende NGSO FSS eftersom denna fråga inte stod med på dagordningen. Till följd av detta verkar den omfattning i vilken Europas industri kommer att påverkas av allokeringar till NGSO FSS inte ha diskuteras med telekommunikationsdepartementen. Medvetenhet på politisk nivå i frågan uppnåddes först efter det att telekommunikationsdepartementen hade kontaktats av de NGSO FSS-förslagsgivare som bad de europeiska delegationerna om en positivare inställning till förslaget. Detta visar på att det är nödvändigt att se till att beslut om frekvenser inte begränsas till en teknisk nivå, utan att man på politisk nivå fullständig informeras om de europeiska ståndpunkter som skall förhandlas och om de eventuella konsekvenser som WRC-beslut kan få på telekommunikationsbestämmelser och handelspolitik. Vid världsradiokonferenser bör man tillämpa ett sammanhållet och aktivt tillvägagångssätt, som inte bara säkrar de egna europeiska intressena i fråga om radiokommunikationer utan också gör det möjligt att på ett adekvat sätt reagera på de frågor som andra förhandlingsparter anser viktiga. I detta sammanhang är det av strategiska skäl också viktigt att säkerställa en gemensam gemenskapsståndpunkt till förslag som är av mindre betydelse för gemenskapen. Detta är viktigt för att säkra det nödvändiga politiska stödet i frågor som gemenskapen prioriterar och för att underlätta kompromisser med tredje land på områden som är av mindre betydelse för gemenskapen. Industrins engagemang Det befintliga förberedelsearbetet inför världsradiokonferenserna kan förbättras ytterligare genom att mobilisera industrin att redogöra för aktuella och planerade prioriteringar avseende radiokommunikation och att samarbeta vid utarbetandet av gemensamma ståndpunkter avseende det förväntade behovet av frekvenser. Detta borde resultera i ett kraftigt stöd från industrin för varje gemensam ståndpunkt som utarbetas, både under och efter konferenserna. 19- Industrin är inte i en sådan ställning att den kan godkänna de gemensamma europeiska förslag (ECP) som tas fram. Inte heller är dess deltagande i nationella delegationer tillräckligt för att möjliggöra samråd på plats. För att kunna samråda med industrin om förberedelserna inför WRC-97 har kommissionen organiserat två möten, från vilka följande slutsatser kan dras: • Industrin anser att de förberedelser som CPG gör är användbara. • Enskilda företag deltar visserligen vid framtagandet av gemensamma europeiska förslag, men endast när det berör dem direkt. • Industrin anser att det finns behov av ytterligare politiskt stöd för de ståndpunkter som CPG utarbetar. • Industrin anser att USA:s förberedande lobbyverksamhet i tredje land är en viktig anledning till detta lands framgångar vid världsradiokonferenser. Europeisk verksamhet i detta avseende måste förbättras. • Industrin ser fördelar i att delta vid världsradiokonferenser, men besitter inte resurserna. • Det finns ingen industriell plattform som möjliggör en snabb bedömning av de ståndpunkter som CPG utarbetar, eller av förhandlingsutvecklingen under konferenserna. Förbindelser med tredje land Man har inom CPG enats om att Europa skall ta initiativet vid WRC-97 snarare än att tvingas på defensiven genom att vara tvungen att reagera över andra länders förslag. Man bör därför utveckla initiativ för att kartlägga deras ståndpunkter rörande de olika punkterna på dagordningen och se till att full medvetenhet råder om de frågor som står på spel. Främjandet av innovativ teknik, särskilt från den europeiska radiokommunikationsindustrins sida, får inte innebära att WRC-besluten leder till en snedvridning mot viss teknik på marknaden. De utbyten som görs med utvecklingsländer inom det här området kommer att tolkas mot den allmänna bakgrunden av befintlig samarbetsverksamhet. Av denna anledning har ett antal informella kontaktgrupper inrättats för att säkerställa en dialog mellan förhandlingsparterna under deras förberedelser inför WRC-97. Deltagarna kommer att utbyta information om hur deras förslag utvecklas, ge varandra synpunkter och beakta sådana synpunkter vid det fortsatta arbetet med förslagen. Genom denna process kan förhoppningsvis en viss grad av tillnärmning av förslagen uppnås redan före konferensen, och antalet utestående tvistefrågor som skall förhoppningsvis minimeras. lösas vid konferensen kan Det bör påpekas att kontakter med tredje land kräver resurser som kan utgöra en avsevärd börda både för administrationer och industrin. Gemenskapens engagemang Trots världsradiokonferenserna betydelse för gemenskapens politik och på grund av en avsaknad av rättsliga instrument och politiskt stöd, har gemenskapens engagemang före och under konferenserna varit relativt begränsat. Gemenskapen skulle och borde dock kunna spela en viktig roll, särskilt genom att 20- stödja CPG vid utarbetandet av gemensamma ståndpunkter, samt granska dessa i ljuset av gemenskapens politik, medverka till att mobilisera industrins engagemang i WRC-processen, höja medvetenheten på politisk nivå och öka stödet för de frågor som står på spel och de mål man vill uppnå, • säkerställa gemenskapssamordning för de gemensamma ståndpunkter som skall utarbetas före och under konferenserna, assistera och delta i kontakter med tredje land. Förslag till förbättringar Mot bakgrund av ovanstående föreslås följande: • Det vore lämpligt att höja medvetenheten på politisk nivå och öka det stöd som behövs för de ståndpunkter som utarbetas på grundval av överenskomna punkter på dagordningen. • Industrin borde mer aktivt stödja de ståndpunkter som utarbetas av CPG och delta vid världsradiokonferenser, särskilt vid behov av samråd på plats. • De förberedelser som tredje land utför inför konferenserna borde noggrant övervakas för att t. ex. minska risken för överraskningar vid själva konferensen (dvs. sista minuten-förslag eller uppförandet av frågor som inte står med på dagordningen). Slutligen borde gemenskapen mer intensivt engagera sig i WRC-processen, särskilt vad gäller att stödja CPG:s arbete, upprätthålla kontakter med industrin, höja medvetenheten på politisk nivå och hjälpa till att etablera och upprätthålla kontakter med tredje land. Gemenskapens samordning är dessutom mycket viktig för att kunna utarbeta gemensamma ståndpunkter inom sådana områden där EU-medlemsstaternas åsikter i ett första skede kan skilja sig åt (t. ex. i fråga om sista minuten-förslag från tredje land), där EU- medlemsstaterna inte har samma åsikter som andra CPG-länder eller inte är fullständigt medvetna om den potentiella inverkan på gemenskapens politik. 4. 2 Dagordningen för WRC-97 Översikt av dagordningen Under de fyra veckor som WRC-97 pågår kommer de förhandlande länderna att behandla en mycket omfattande dagordning bestående av många mycket tekniska ärenden, bland annat följande: • Förenkling av radioreglementet. • Kortvågsrundradio. -21- • Maritima mobilradio- och mobilsatellittjänster. • Det globala maritima nödradio- och säkerhetssystemet. • Aeronautiska mobiltjänster. • Mobilsatellittj änster och fasta satellittj änster. • Jordutforsknings satellittjänst. • Rymdutforskningstj änster. • Fast tjänst för förtätad användning av radiolänk (fixed service for high-density applications). En översikt av de huvudsakliga ärendena på dagordningen38 för WRC-97 finns i bilaga I. För det mesta rör dessa ärenden inte nya telekommunikationstjänster, utan i stället tjänster vars behov av frekvenser kan ha ändrat sig med tiden eller för vilka delningskriteriet med andra tjänster måste förbättras. CPG har utarbetat 160 gemensamma europeiska förslag som omfattar praktiskt taget alla ärenden på dagordningen för WRC-97 och det förutses att, vilket var fallet 1995, en majoritet av CPG-medlemsländerna kommer att underteckna dessa förslag. Vid de rådgivande mötena med industrin noterades industrins deltagande vid utarbetandet av vissa av dessa ståndpunkter. Man kan därför anta att, inom ramen för de nuvarande ordningarna, både CPG:s medlemsadministrationer och industrin kommer att stödja de gemensamma ståndpunkter som tagits fram. Dessa gemensamma ståndpunkter har utarbetats på grundval av den överenskomna dagordningen och omfattar inte eventuella ärenden som de övriga förhandlingsparterna eventuellt tar upp under själva konferensen. I nuläget finns det dock ingenting som tyder på att andra viktiga ärenden kommer att tas upp i sista minuten. Det krävs emellertid en oavbruten övervakning av de förberedelser som görs i tredje land. Återkommande punkter på dagordningen för WRC-97 WRC-97 kommer att ta upp två punkter som har lett till stor debatt vid tidigare konferenser. Det finns planer för tillhandahållandet av NGSO FSS, vilket har föreslagits av det USA- baserade Teledesic-konsortiet. Dessa nät presenteras som den satellita motsvarigheten till fiberoptikkablar terrestra bredbandsanläggningar. Europa har dock tusentals radiolänkar i de frekvensband (19/29 GHz) som identifierades för dessa lågbanesatelliter (NGSO FSS). Det är oklart om det går att dela bandet. Även möjligheterna till delning mellan NGSO FSS och fasta satellittjänster i geostationära banan (GSO FSS), där Europa har avsevärda befintliga och framtida intressen, glesbygdsområden tillgång som inte har för till 38 Det går inte att göra en prioritering mellan de frågor som står på spel vid WRC-97 enbart på grundval av dagordningen eftersom den endast listar de tekniska frågor som skall behandlas. -22- är oklara. På grundval av delningsstudier som har utförts på nationell nivå och i ITU- arbetsgrupper, har WRC-97 nu att besluta om hur frekvenserna faktiskt skall allokeras. En annan teknisk innovation på området för radiokommunikation rör tillhandahållandet av taltelefoni via s. k. Big LEO-system (lågbanesystem) för handterminaler, mobila, allmänt utbredda telefontjänster. Mobilsatellittjänsten (MSS med ITU-terminologi) är i Europa mer känd som satellittjänster för personkommunikation (S-PCS)* Redan vid WRC-92 gjorde ett spektrum tillgängligt för MSS mellan 1-3 GHz, men ytterligare världsomfattande allokering av frekvenser kommer troligtvis att begäras vid WRC-97 av geografiskt sett stora länder utanför Europa. Med beaktande av att flera globala förslag för närvarande håller på att spikas (för att inte nämna flera andra som åtminstone har meddelats ITU i syfte att begära spektrum) och vid projektering av behov hos olika S-PCS MSS operatörer med seriösa planer på att tillhandahålla tjänster i Europa, kanske det inte finns tillräckligt spektrum. Behovet av spektrum för MSS kan råka i konflikt med behovet hos andra generationens (t. ex. DCS-1800, DECT) eller tredje generationens (t. ex. UMTS) terrestra mobiltjänster som förväntas tillhandahålla en mer allmänt utbredd och komplett tjänst i merparten av Europa för mobilkommunikationer än MSS satellitsystem troligtvis kan tillhandahålla. Till följd av detta kan utnyttjandet av UMTS också fylla tredje lands behov av radiokommunikation, vilket var fallet med GSM, och erbjuda möjligheter att ytterligare förstärka Europas exportsituation på området för mobilteknik. I båda dessa fall skulle utmaningen för den internationella radiokommunikationssektorn ligga i att tillvarata dess befintliga och framtida intressen beträffande t. ex. terrestra radiolänkar, GSO-nät och UMTS och samtidigt ordna för införandet och driften av S-PCS och NGSO FSS. 4. 3 Punkter vid kommande världsradiokonferenser Den allmänna omfattningen av dagordningen vid en världsradiokonferens bör fastställas fyra år i förväg och den slutliga dagordningen företrädesvis två år innan konferensen äger rum. Den slutliga dagordningen upprättas normalt på grundval av en resolution som antas vid den föregående konferensen och som måste godkännas av ITU:s råd. Dagordningen för kommande konferenser kan inbegripa frekvensbehov för system som ännu inte är i drift eller har tagits fram. Vid WRC-92 och WRC-95 allokerades t. ex. (tillfälligt) frekvensband för S-PCS och NGSO FSS trots att dessa system vid den tidpunkten endast existerade på papperet. Med hänsyn till att radiokommunikationssystem utformas och utvecklas för att operera på vissa frekvenser, måste dock tillgängligheten av frekvenser säkerställas vid ett tidigt stadium. Det är därför viktigt att man vid konferenserna beslutar om frekvenser för att göra det möjligt för industrin att ta investeringsbeslut avseende utvecklingen och driften av nya system. Vad beträffar dagordningen för WRC-99 kommer CPG under WRC-97 föreslå att följande ärenden förs upp: -23- • Granskning av huruvida ett tillräckligt frekvensutrymme allokerats för kortvågsrundradio (HFBC) från omkring 4 till 10 MHz. • Ytterligare allokering av frekvenser för satellitradionavigering39. • Ytterligare allokering av frekvenser för UMTS; • Trådlösa lokala nät (HIPERLAN) för avancerade tillämpningar, såsom mobildator- och multimediatillämpningar. Behovet av att säkerställa frekvenser för system under utveckling Även om tillgängligheten av frekvenser i Europa för att kunna utnyttja terrestra radionät har varit tillräcklig, krävs aktiva insatser vid världsradiokonferenserna för att säkerställa att övergången till UMTS inte hindras av bristen på tillgängliga frekvenser. Sådana insatser bör koncentreras till att söka ytterligare allokering av frekvenser för (terrester) UMTS samt att underlätta driften av S-PCS-nät som konkurrerar i fråga om användningen av samma frekvensband. Trots att man vid WRC-92 fastställde frekvensband för UMTS är det inte troligt att dessa band räcker för att på lång sikt tillfredsställa behoven i Europa. Till följd av detta kommer CPG att vid WRC-97 lämna in ett förslag om att föra upp frekvensbehoven för UMTS på dagordningen för WRC-99. Med beaktande av att man vid världsradiokonferenserna normalt håller fast vid den dagordning som överenskommits så är det mycket viktigt att WRC-97 antar CPG-förslaget om UMTS, så att industrin kan se fram emot en tillräcklig tillgång till frekvenser för UMTS på medellång sikt. Då kan UMTS-tillämpningar och -utrustning vidareutvecklas på grundval av detta. Om förslaget inte skulle antas skulle det i praktiken innebära att det måste läggas fram igen vid WRC-99 för att sedan behandlas av WRC-2001. Detta skulle orsaka avsevärda förseningar i utvecklingen av detta strategiska element i det "trådlösa informationssamhället". 5. SLUTSATSER Mål: Eftersom de frekvensbeslut som fattas under världsradiokonferenserna går utöver rent tekniska överväganden och faktiskt har en betydande inverkan på det reglerande ramverket för telekommunikation samt på konkurrens inom radiokommunikationssektorn i gemenskapen och i CEPT-länder, krävs samordnade insatser för att säkerställa att 39 Nya allokeringar i intervallet 1-10 GHz krävs för att stödja framtida globala system för satellitnavigering (Global navigation satellite systems - GNSS). För närvarande pågår arbetet med att utveckla ett europeiskt system för satellitnavigering (European Navigation Satellite System - ENSS) (ESA), EUROCONTROL och Europeiska kommissionen. som stöds av olika organ, däribland Europeiska rymdorganisationen -24- • konferensen antar gemensamma ståndpunkter inom ramen för gemenskapen och i ett vidare europeiskt perspektiv, i syfte att tillvarata gemenskapens intressen på den internationella arenan vad beträffar allokering av frekvenser, • förhandlingar under konferenserna om allokering av frekvenser ställs mot andra mål inom ramen för telekommunikationsreglering och telekommunikationspolitik, med vederbörlig hänsyn tagen till åtaganden inom ramen för den internationella handelsordningen, • de resultat från WRC-97 som fullt ut påverkar gemenskapens intressen är förenliga med gemenskapens regelverk. • vid kartläggningen av de frågor vid WRC-97 som är av särskild vikt för gemenskapen kan man där så är lämpligt beakta tekniska, ekonomiska och politiska hänsynstaganden vid förhandlingarna. Nödvändiga förutsättningar: För att nå dessa mål krävs följande: • Att enighet om frekvensbehoven för befintliga och planerade radiokommunikationssystem på europeisk nivå uppnås på ett tillräckligt tidigt stadium för att kunna utarbeta överensstämmande ståndpunkter inför världsradiokonferenser. • Att ett samlat och samordnat förfarande inför WRC-97 och kommande konferenser utarbetas. Detta måste bygga på befintliga arrangemang, vilket inbegriper CPG:s tekniska expertis i frågor som rör frekvenser, och lämpligt inlägg och deltagande från industrins sida i fråga om den europeiska industrins intressen på radiokommunikationsområdet, och från gemenskapens sida i fråga om telekommunikationsbestämmelser och annan relevant politik. • Att ett sådant samordnat förfarande stöds av medlemsstaterna på högsta politiska nivå, både vid utarbetandet av gemensamma europeiska förslag och under förhandlingarna vid WRC-97. Lämpliga åtgärder: Lämpliga förfaranden måste gemenskapens intressen. Detta inbegriper särskilt följande: införas för att säkerställa effektiv representation av • Att kommissionen eller medlemsstaterna skall kräva att en gemensam gemenskapsståndpunkt upprättas a) i de fall då medlemsstaterna är oense med varandra om förslag som läggs fram vid konferensen och som påverkar gemenskapen som helhet, b) när medlemsstaterna är oense med andra CEPT-länder om sådana förslag, c) när CEPT-förslag inte är förenliga med gemenskapens intressen, eller d) när en gemensam gemenskapsståndpunkt kan bidra till att stärka CEPT- förslagen i diskussioner med tredje land. -25- Att en lämplig mekanism upprättas tillsammans med den europeiska industrin för att säkerställa att de europeiska gemensamma förslag (ECP) som antas av CEPT verkligen återspeglar den europeiska industrins behov inom radiokommunikationssektorn, och att en sådan mekanism utan dröjsmål kan användas under världsradiokonferenserna för att i vederbörliga fall erhålla industrins synpunkter. -26- 1. 2 1. 3 1. 4 1. 6 1. 6 1. 6 1. 6 1. 8 ^ BILAGA I Huvudsakliga punkter på dagordningen för WRC-9740 Punkt Bakgrund "~ " Punkt på dagord -ningen 1. 1 Strykning av nationella fotnoter. Administrationer får lägga till nationella fotnoter för allokeringar och ange särskilda nationella förhållanden. Syftet är att minska nationella skillnader. Förenkling av radioreglementet (RR). RR är tekniskt mycket komplext och kräver detaljerade samordningsförfaranden. Syftet är att förenkla detta. av frekvenser Samordning jordstationer vad gäller fasta tjänster (FS) och fasta satellittjänster (FSS). Planerade kortvågsrundradiokommunikation (HFBC). Global maritim säkerhetskommunikation (GMDSS). förfaranden nödradio- för Till av följd teknisk och kommersiell utveckling måste koordinationen av frekvenser för små fasta, handhållna jordstationer förbättras. för Beaktande av flexibla, förenklade planeringsförfaranden, framtagna inom ramen för ITU:s radiobyrå. och 1 samband med införandet av automatisk övervakning, för att säkerställa den allmänna säkerheten till sjöss, blir det möjligt att befria stationerna från lyssningsvakt inom den allmänna marina tjänsten efter den 1 februari 1999. för stationer i den Nya (digitala) tekniker kommer att genomföras i VHF-bandet med Erbjuda ytterligare frekvensbehov, Frekvenser maritima mobiltjänsten. administrationer mer flexibilitet med att minska befintlig överbelastning i de maritima banden. Prioritetsordning för kommunikation Prioritetsnivån bör omdefmieras. i den maritima mobilradio- och mobilsateilittjänsten samma frekvensband) Användning av ny digital teknik i maritima radiotelefonikanaler. Användning av banden 136-137 MHz För att säkerställa att ingen skadlig störning på aeronautiska tjänster för andra tjänster än aeronautiska mobiltjänster. MSS under 1 GHz. Identifiering av passande kännetecken för digitala system att ersätta befintlig analog teknik. förekommer (används för säkerhet, flygreglering). för (i T9 1. 9 frekvensbehovet "Little LEOs" MSS mellan 1-3 GHz. (tillhandahåller Rör världsomfattande datakommunikationstjänster) och möjligheten till delning med andra tjänster. tillhandahåller Delningsmöjlighet mellan MSS tjänster världsomfattande (t. ex. Met-Sat, FS, radioastronomi och satellittjänst för utforskning av jorden). Frekvensbehov och scenario för delning vad gäller digitala bredbandsradiotj änster. Allokering av frekvenser till den fasta satellittjänstens matarlänkar för icke geostationära MSS. punkterna 2-8 på dagordningen är standardpunkter av i huvudsak administrativ art 8. 2 I Dagordning för WRC-99 respektive Fastställande av en preliminär dagordning för de kommande två talkommunikationstjänster) och andra 20/30 GHz band - NGSO FSS NGSO MSS matarlänkar ("Big LEOs", 1. 9 1. 9 WRC-2001 konferenserna 40 Observera att förteckningen inte är fullständig. För den kompletta dagordningen, se Resolution GT PLEN-3: Agenda for the 1997 World Radiocommunication Conference. -27- BILAGA II ORDLISTA CEPT CPG European Conference of Postal and Telecommunications administrations (Europeiska post- och telesammanslutningen) Conference Preparatory Group (arbetsgrupp inför världsradiokonferenser) DCS-1800 Digital Communications Services in the 1800 MHz range (digital kommunikationstjänst på 1800 MHz-bandet) DECT ECP ERC ERMES ETSI EU FPLMTS GATS GMPCS GSM GSO FSS ITU MSS Digital European Cordless Telecommunications (Digital europeisk trådlös telekommunikation) Gemensamma europeiska förslag Europeiska radiokommittén (inom CEPT) European Radio Messaging System (Europeiska radiomeddelandesystemet) Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder Europeiska unionen Future Public Land Mobile Telecommunications Systems (framtida allmänt tillgängliga landbaserade mobiltelesystem) Allmänna tjänstehandelsavtalet Global Mobile Personal Communications Services (globala mobila personkommunikationstj änster) Global System for Mobile Communications Geostationary orbit fixed satellite services (fasta satellittjänster i geostationär bana) Internationella teleunionen Mobilsatellittjänst NGSO FSS Non-geostationary orbit fixed satellite services 28- NRA S-PCS WRC WTO UMTS (icke-geostationära fasta satellittjänster) Nationell tillsynsmyndighet Satellite Personal Communications Services (satellittjänster för personkommumkation) Världsradiokonferens Världshandelsorganisationen Universal Mobile Telecommunications System 29- ISSN 1024-4506 KOM(97) 304 slutlig DOKUMENT SV 15 Katalognummer : CB-CO-97-312-SV-C ISBN 92-78-21691-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3Ö


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2080/97 af Raphaël CHANTERIE til Rådet. Forsinket offentliggørelse af Den Europæiske Unions konventioner og protokoller i De Europæiske Fællesskabers Tidende

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
EU act
EU publication

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 82/27 virksomhederne havde samme ejer (juridisk eller fysisk person), eller fordi en ansłger havde en konkurrence- fordel i en udbudsprocedure, fordi den p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomhed havde udfłrt en tidligere kontrakt for den samme ordregivende myndighed, og denne kontrakt havde til form(cid:229)l at forberede den ordregivende myndighed p(cid:229) den p(cid:229)g(cid:230)ldende udbudsprocedure eller r(cid:229)dgive den ordregivende myndighed herom. Svaret p(cid:229) forespłrgsel E-631/97 behandlede derfor disse to situationer. Ud fra det (cid:230)rede medlems nuv(cid:230)rende forespłrgsel forst(cid:229)r Kommissionen nu, at spłrgsm(cid:229)let i stedet drejer sig om den konkurrenceforvridning, der kan opst(cid:229), hvis en af de ansłgende virksomheder i en udbudsprocedure ejes (delvis) af en ansat i den ordregivende myndighed. Kommissionen er enig i, at denne situation kan skabe en interessekonflikt. Den kan endda fłre til overtr(cid:230)delse af princippet om lige behandling af ansłgerne, som ifłlge Domstolen er et af de grundl(cid:230)ggende principper i EU(cid:146)s udbudsregler. Direktiverne om offentlige indkłb indeholder ikke nogen kontrolmekanismer for situationer af denne art, og Kommissionen har heller ikke mulighed for at kontrollere hver eneste udbudsprocedure p(cid:229) dette punkt. F(cid:229)r Kommissionen imidlertid nys om, at der har v(cid:230)ret en interessekonflikt, griber den ind. Eksempelvis kan Kommissionen henvise til en sag for nylig, hvor der blev indledt formelle overtr(cid:230)delsesprocedurer p(cid:229) grundlag af EF-traktatens artikel 169 over for en medlemsstat, fordi en af aktion(cid:230)rerne i den bydende virksomhed var medlem af den gruppe, som af den ordregivende myndighed havde f(cid:229)et til opgave at vurdere de indkomne bud. (98/C 82/37) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2074/97 af Jaak Vandemeulebroucke (ARE) til Kommissionen (19. juni 1997) Om: F(cid:230)llesskabets finansielle bidrag p(cid:229) miljłomr(cid:229)det Under budgetkonto B4-306 ydes der stłtte inden for rammerne af miljłbeskyttelse. I EFT C 148 af 16. 5. 1997 offentliggłres en liste over organisationer, som modtager en s(cid:229)dan stłtte. Kan Kommissionen oplyse, hvilket projekt der er indgivet af »Confe·de·ration europe·enne des syndicats«? Kan Kommissionen oplyse, hvordan den korrekte tildeling af disse penge kontrolleres? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. september 1997) Projektet omfatter et arbejdsseminar for hłjtst(cid:229)ende fagforeningsfolk fra cirka 26 forskellige lande (samtlige EU-medlemsstater samt en r(cid:230)kke łst- og centraleurop(cid:230)iske lande). Herigennem (cid:229)bnes der mulighed for udveksling af synspunkter og praktiske erfaringer, ligesom man her kan fastl(cid:230)gge f(cid:230)lles m(cid:229)ls(cid:230)tninger baseret p(cid:229) den nuv(cid:230)rende mulige teknologi. Alle konkrete resultater heraf vil blive offentliggjort, s(cid:229) de kan fungere som praktisk vejledning for s(cid:229)vel firmaer som fagforbund i b(cid:229)de (cid:216)sten og Vesten. Bortset fra offentliggłrelsen af resultaterne af forhandlingerne › som forventes at ske meget snart › er arbejdet tilendebragt med et yderst tilfredsstillende resultat. Projektlederen vil i lłbet af kort tid freml(cid:230)gge en endelig rapport om det udfłrte arbejde, sammen med de endelige regnskaber, hvor samtlige relevante udgifter fremg(cid:229)r, samt en afsluttende statusopgłrelse. Disse oplysninger vil blive efterprłvet af Kommissionen, hvorved det sikres, at arbejdet er blevet ordentligt udfłrt, og at resultaterne giver et fuldt korrekt billede af de samlede hermed forbundne udgifter. (98/C 82/38) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2080/97 af Raphae¤l Chanterie (PPE) til R(cid:229)det (18. juni 1997) Om: Forsinket offentliggłrelse af Den Europ(cid:230)iske Unions konventioner og protokoller i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende Hvorfor g(cid:229)r der ofte lang imellem undertegnelsen af konventioner og protokoller under den tredje słjle og deres offentliggłrelse i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende?


title: 1997 m. birželio 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1112/97, patvirtinantis išskirtines paramos priemones Airijos jautienos rinkai, taikant Sprendimą 97/312/EB

eurovoc_concepts:
Ireland
animal disease
beef
cattle
market support
slaughter of animals

text: 03/21 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 153 31997R1112 1997 6 19 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 162/17 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1112/97 1997 m. birželio 18 d. patvirtinantis išskirtines paramos priemones Airijos jautienos rinkai, taikant Sprendimą 97/312/EB EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, uždrausti pardavinėti; kadangi dėl to reikia nurodyti šių gyvūnų sunaikinimo ir Airijos institucijų atliekamos kontrolės reikala- vimus; atsižvelgdama į 1968 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 805/68 dėl bendro galvijienos rinkos organiza- vimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2222/96 (2), ypač į jo 23 straipsnį, kadangi tam, kad pagal šio reglamento nuostatas skerstini gyvūnai nebūtų supainioti su gyvūnais, kuriems šis reglamentas netaikomas, ir kad nekiltų jų tapatybės nustatymo klaidų, tiek skerdyklos aptvare, tiek pačioje skerdykloje juos reikėtų laikyti atskirai; kadangi Komisija Sprendimu 97/312/EB (3) patvirtino Airijos pasiūlytą planą dėl priemonių, kurias būtina įgyvendinti ryšium su galvijų spongiformine encefalopatija toje valstybėje narėje; kadangi reikėtų numatyti, kad Bendrijos ekspertai tikrintų nuro- dytų reikalavimų laikymąsi; kadangi pagrindinės plano dalys, inter alia, yra privalomas gyvūnų, įtariamų sergant GSE, paskerdimas ir sunaikinimas ir, patvirtinus šią ligą, visų bandos, kurioje pasitaikė GSE atvejų, gyvūnų paskerdimas ir sunaikinimas, taip pat gyvūnų, kuriuos veikė tokie pat rizikos veiksniai kaip ir užsikrėtusius gyvūnus, nustatymas bei paskerdimas; kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvi- jienos vadybos komiteto nuomonę, kadangi šios priemonės rimtai trikdo Airijos rinką; kadangi dėl to būtina imtis išskirtinių šios rinkos paramos priemonių; PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: kadangi reikia sukurti Bendrijos bendrai finansuojamą schemą, ir po to kuri sunaikinti juos; leistų Airijai pirkti minėtus gyvūnus, paskersti kadangi reikėtų numatyti, kad būtų atliekami laboratoriniai smegenų tyrimai imant paskerstų gyvūnų mėginius ir kad tam tikras apribotas gyvūnų skaičius būtų naudojamas mokslo ir švietimo tikslams; kadangi reikėtų numatyti, kad Bendrija sumokėtų Airijai 70 % jos pagal šio reglamento nuostatas sunaikintų gyvūnų pirkimo kainos; kadangi Airija, norėdama nustatyti gyvūno rinkos vertę, turėtų sukurti sąžiningą ir objektyvų kiekvieno gyvūno įvertinimą garantuojančią sistemą; kadangi būtina užtikrinti, kad minimi gyvūnai būtų pasker- džiami gamintojams sunaikinami higieniškai; kadangi jiems nuostolius už šių mokama kaina turėtų kompensuoti gyvūnų nepardavimą; kadangi dėl to šiuos gyvūnus reikėtų ir 1 straipsnis Airijos kompetentingoms iš 1. Airijos teritorijoje esančio ūkio pirkti bet kurį gyvūną, neturintį klinikinių GSE požymių ir Sprendimu 97/312/EB patvirtintą Airijos planą, skirtą minėtai ligai likvi- duoti. skerstiną pagal institucijoms leidžiama 1 dalyje minėti gyvūnai paskerdžiami tam tikslui paskir- 2. toje skerdykloje. Galva, vidaus organai ir skerdenos nuolat ženklinamos dažais. Paženklintos dalys vežamos sandariuose konteineriuose į tam tikslui patvirtintą utilizavimo įmonę, kurioje sunaikinamos taip, kad nė viena iš jų nepatektų į rinką. Jokia pirmiau minėtų gyvūnų skerdenų dalis neturi patekti į maisto ar pašarų tiekimo grandines ar būti naudojama kosme- tikos produktams arba vaistams gaminti. Šią operaciją prižiūri pirmiau minėtoje skerdykloje esantis Airijos kompetentingų institucijų atstovas. (1) OL L 148, 1968 6 28, p. 24. (2) OL L 296, 1996 11 21, p. 50. (3) OL L 133, 1997 5 24, p. 38. Taikant būtiną kontrolę, paskersti gyvūnai tuoj pat vežami apdorojami ir sunaikinami. tam tikslui paskirtoje skerdykloje į utilizavimo įmonę, kur 154 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/21 t. Nepaisant pirmos pastraipos nuostatų, Airijos kompetentingos institucijos gali jei to reikalauja leisti paskersti gyvūną ūkyje, galiojanti gyvūnų gerovės praktika. Nepaisant pirmos pastraipos nuostatų, šio straipsnio 1 dalyje minėtų gyvūnų odų nereikia ženklinti dažais arba sunaikinti, jei jos apdorotos taip, kad tinka tik odos gaminiams gaminti. Šio straipsnio 2 dalyje minėtos skerdyklos įrengiamos 3. taip, kad būtų garantuota, jog: a) jose skerdžiant gyvūnus pagal šio reglamento reikalavimus tose pačiose patalpose nebus maistui ar pašarams skirtų skerdžiamų galvijų; b) kai pagal šio reglamento nuostatas skerdžiami gyvūnai turi būti laikomi aptvaruose, jie bus atskirti nuo maistui ar paša- rams skirtų skerdžiamų galvijų; ir c) kai produktus, gautus iš pagal šio reglamento reikalavimus jie nebus saugomi paskerstų gyvūnų, būtina sandėliuoti, sandėliavimo patalpoje, kurioje laikoma žmonėms arba gyvūnams skirta mėsa arba kiti produktai. 4. Airijos kompetentingos institucijos: a) nepaisant šio straipsnio 1 dalies nuostatų, prieš perdirbimą arba sunaikinimą įpareigojamos atlikti paskerstų gyvūnų mėginių laboratorinius tyrimus; Bendrija bendrai finansuoja 70 % pirkimo kainos, kurią sumoka už kiekvieną 2. minėtos kompetentingos įsigytą gyvūną, sunaikintą pagal 1 straipsnio nuostatas. institucijos Taikomas pirmąją gyvūno įsigijimo mėnesio dieną galio- 3. jantis žemės ūkiui taikomas perskaičiavimo kursas. 3 straipsnis Airija patvirtina visas būtinas priemones, užtikrinančias visišką šio reglamento nuostatų laikymąsi. Ji kuo greičiau praneša Komisijai apie taikytas priemones ir apie visus jų pakeitimus. 4 straipsnis Airijos kompetentingos institucijos: a) kiekvienąkart, kai taikomas Sprendimu 97/312/EB patvir- tintas planas, nedelsdamos praneša Komisijai ankstesnės savaitės duomenis apie pagal šio reglamento reikalavimus: — skerdimui atrinktų gyvūnų skaičių, — paskerstų gyvūnų skaičių, — vidutinę paskerstų gyvūnų rinkos vertę; b) parengia išsamią ataskaitą apie kontrolės priemones, kurias jos įgyvendina remdamosi 3 straipsnyje nurodytomis prie- monėmis, ir kiekvieną ketvirtį perduoda ją Komisijai. b) prieš perdirbimą arba sunaikinimą įpareigojamos naudoti ribotą gyvūnų skaičių tyrimams ar informacijai gauti; 5 straipsnis c) atlieka būtinus 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų administra- cinius patikrinimus ir veiksmingą priežiūrą vietoje; ir Tarybos (EEB) Nr. 729/70 (1) Nepažeisdami reglamento 9 straipsnio nuostatų, Komisijos ekspertai, prireikus kartu su valstybių narių ekspertais, bendradarbiaudami su Airijos kompetentingomis institucijomis atlieka patikrinimus vietoje, kad įsitikintų, ar laikomasi visų šio reglamento nuostatų. d) kontroliuoja minėtas operacijas remiantis dažnais ir netikė- tais patikrinimais, ypač siekiant įsitikinti, kad buvo veiks- mingai sunaikintos visos skerdenų dalys. 6 straipsnis Minėtų patikrinimų ir kontrolės priemonių rezultatai pateikiami Komisijai jos prašymu. Priemonės, taikytos remiantis šiuo reglamentu, laikomos inter- vencinėmis priemonėmis, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 729/70 3 straipsnyje. 2 straipsnis 7 straipsnis 1. Kaina, kurią Airijos kompetentingos institucijos gaminto- jams arba jų tarpininkams moka remdamosi 1 straipsnio 1 dalies nuostatomis, yra lygi objektyviai kiekvieno gyvūno kainai Airijos rinkoje, nustatytai remiantis objektyvaus verti- nimo sistema, kuriai pritarė Airijos kompetentingos institucijos. Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficia- liajame leidinyje dieną. Jis taikomas nuo 1996 m. balandžio 1 d. (1) OL L 94, 1970 4 28, p. 13. 03/21 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 155 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1997 m. birželio 18 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys


title: Regolamento (CE) n. 1109/97 della Commissione del 18 giugno 1997 che fissa i limiti di intervento nel settore degli ortofrutticoli per la campagna 1997/1998

eurovoc_concepts:
fruit
market intervention
quantitative restriction
vegetable
withdrawal from the market

formats: html pdfa1b print


title: 97/607/EF: Kommissionens beslutning af 18. juni 1997 om Grækenlands anmodning om yderligere gennemførelsesfrister hvad angår gennemførelsen af Kommissionens direktiv 90/388/EØF om liberalisering af markedet for teletjenester (Kun den græske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Greece
competition
derogation from EU law
liberalisation of the market
telecommunications


title: Reglamento (CE) nº 1110/97 de la Comisión de 18 de junio de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 3061/84 por el que se establecen las modalidades de aplicación del régimen de ayuda a la producción de aceite de oliva

eurovoc_concepts:
aid system
olive oil
production aid


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1113/97 af 18. juni 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit