title: Comunicación de la Comisión - Fomento del aprendizaje en Europa

eurovoc_concepts:
apprenticeship
job creation
vocational education
vocational training
young worker

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 18. 06. 1997 COM(97) 300 final COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN Fomento del aprendizaje en Europa 1. El aprendizaje como punto de partida de la vida laboral Diversidad y variedad de los planes de aprendizaje en Europa Los planes de aprendizaje en Europa son muchos y variados y difieren en cuanto a los grupos a los que se destinan, la organización, la flexibilidad, el nivel, los actores que participan y el reconocimiento de las cualificaciones. Los niveles de participación también varían ampliamente reflejando, entre otras cosas, diferencias en la categoría e importancia del aprendizaje en los sistemas de educación y formación inicial en cada uno de los Estados miembros. Por ejemplo, en Alemania, Dinamarca y el aprendizaje tiene una importancia considerable: de 3% a 6% de participantes en relación con la población activa total, lo cual supone una cifra vente veces más elevada que la de países como Bélgica, Grecia o Portugal, que tienen un índice de participación del 0. 2% al 0. 3%. Características comunes del aprendizaje El aprendizaje es una forma de formación profesional inicial que puede proporcionar a los jóvenes competencias que los hagan capaces de empezar su vida profesional. Puede resultar especialmente valioso para los menos dotados o los menos interesados en estudios de tipo más académico, pues combina una cierta educación teórica con la experiencia práctica del trabajo. Por supuesto, un importante beneficio consiste en que a través de el se consigue una cualificación reconocida. ES aprendizaje: una clave para mejorar las perspectivas de empleo de los jóvenes En su reunión celebrada en Florencia los días 21 y 22 de junio de 1996, el Consejo Europeo pidió a la Comisión Europea que emprendiera un estudio sobre "la función del aprendizaje en el fomento de la creación de empleo". La petición revelaba el compromiso de los Jefes de Estado y de Gobierno, de luchar, mediante la educación y la formación, contra el desempleo de los jóvenes, sobre todo de los menores de 25 años, que en la actualidad se acerca al 20%. El estudio1 demuestra que un mayor fomento del aprendizaje responde a esta preocupación. Mejora las perspectivas de empleo en la medida en que el desempleo entre los jóvenes que han seguido con éxito una formación de aprendizaje tiende a estar por debajo de la media. "La función del aprendizaje en el fomento de la creación de empleo: la importancia del aprendizaje para el mercado laboral"- Netherlands Economic Institute para la Comisión Europea, abril 1997. 2- Esta investigación presenta un gran número de casos de transición adecuada de la escuela al trabajo. Por ejemplo, en el sistema irlandés de aprendizaje la cifra de colocación es del 95%, e incluso del 100%. En Austria, el desempleo de los ex aprendices que buscan trabajo es el de menor duración media, comparado con otros jóvenes en paro. Mientras que el periodo medio de paro en ios ex aprendices es de 60 días, la media para jóvenes que han seguido otros tipos de formación se eleva a 80 ó 100 días. La importancia de ¡a experiencia laboral en una empresa también se confirma en los nuevos Estados Inmediatamente después de completar el periodo de federados alemanes. aprendizaje, las tres cuartas partes de los aprendices que se formaron en una empresa encontró trabajo y el 19% no lo encontró. En los casos en los que la formación tuvo lugar fuera de una empresa, solamente el 27% encontraron trabajo y casi el 70% se vio abocado al paro. Quince meses después, e! 50% había encontrado trabajo y el 23% no, mientras que para e! primer grupo (los que habían seguido una formación en empresa), las cifras correspondientes eran de 7 1% y 8% respectivamente. La contribución europea a las reformas Las mejoras en el aprendizaje han sido posibles muchas veces con la ayuda financiera de Sa Comunidad Europea (CE) en el marco del Fondo Social Europeo (FSE). Más de un 20% de los 47 000 millones de ecus del FSE para el periodo 1994-1999 se destina a los jóvenes desempleados y a su integración en el mercado de trabajo. Programas claves de la CE son Youthstart y Leonardo da Vinci, en los cuales los proyectos piloto y las estancias transfronterizas están ayudando a mejorar la calidad. El objetivo de estas acciones es fomentar el intercambio de las prácticas más adecuadas en toda Europa y diseminar instrumentos innovadores y de gran calidad. El camino futuro El presente documento se propone subrayar las características de la formación de aprendizaje de calidad que contribuyen a aumentar las posibilidades de empleo de los jóvenes. Basado en diversas iniciativas en los Estados miembros, los ejemplos de prácticas adecuadas que se proporcionan en él constituyen intentos de demostrar el aprendizaje puede ser más atractivo y de mejorar la adaptación a los cambios en los modelos y actividades industriales. la Comisión propone cinco claves para hacer más eficaz el Por último, aprendizaje con objeto de desarrollar más la calidad del mismo, siempre respetando el principio de subsidiariedad, y líneas maestras de acción que se habrán de adoptar tanto a nivel nacional como comunitario. En todo caso, es importante tener en cuenta que las enormes diferencias entre los sistemas de formación de aprendizaje las estructuras institucionales, así como las distintas situaciones sociales y económicas de los Estados miembros. En consecuencia, se habrá de adaptar a cada contexto nacional la aplicación de las líneas de acción que a continuación exponemos. las diferencias en reflejan -3 2 Reformas dinámicas con objetivos similares En muchos Estados miembros el aprendizaje está sujeto a importantes reformas destinadas a elevar la calidad y el atractivo de los planes y adaptarlos a los cambios y a las necesidades del mercado laboral. Los análisis de estas los Estados reformas, miembros tratan en la actualidad de: ilustrados con ejemplos concretos, sugieren que • Acortar la distancia entre la escuela y el lugar de trabajo En Suecia: No existe el aprendizaje como tal, pero desde 1992 se incluye en todos los programas de formación profesional de la educación secundaria superior la formación en el lugar de trabajo, que corresponde al menos al 15%o del total de tiempo de formación. Los organismos consultivos en los que participan las escuelas y los sindicatos locales y la industria desempeñan una importante misión a la hora de proporcionar formación, de comprar equipamiento y de preparar a los supervisores. En Finlandia: La legislación que entró en vigor en 1993 ha mejorado la posición relativa del aprendizaje con respecto a otras formas de educación y formación. Es flexible, y por lo tanto se adapta a las necesidades de las empresas y de los individuos, da acceso a las mismas cualificaciones profesionales que la formación en una institución educativa y ofrece oportunidades para una formación profesional superior. Del número de aprendices en la década de 1970, que eran 4 000, se llegó a más de 18 000 en 1996 y se espera que en el año 2000 constituyan el 16% de todos los participantes en educación y reeducación básicas. • Aproximarse a las necesidades del mercado flexibilidad y una mayor capacidad de reacción ante En España: Desde 1988 la descentralización ha tenido como consecuencia una mayor las necesidades de la industria sectorial y local. La formación en centros de trabajo se integra en la formación profesional a tiempo completo por medio de módulos obligatorios de formación trimestrales. Las empresas locales, los sindicatos y las escuelas conceden las becas en prácticas. En Luxemburgo: Los interlocutores sociales colaboran en las cámaras profesionales. Los responsables de un sector en concreto deciden, con el Ministerio de Trabajo, qué oficios u ocupaciones deberían incluir aprendizaje, elaboran la formación práctica en el lugar del trabajo, ayudan a preparar cursos teóricos profesionales, determinan final de forma del examen aprendizaje y, con el Ministerio, expiden los certificados finales. la -4 la creación del En Portugal: Instituto tripartito de Empleo y Formación Desde Profesional (IEFP) y de sus centros regionales, interlocutores sociales han venido desempeñando una misión cada vez más importante en la formación profesional. Participan en la coordinación y en la gestión de la certificación, en el fomento de las actividades de formación y en la organización de programas de formación. los • Fomentar la flexibilidad y la movilidad En Alemania: Ya a finales de la década de 1970 se reconoció la necesidad de competencias más que de mera capacitación. Desde entonces se ha insistido en las competencias transferibles, tales como la capacidad de planificación, el manejo de metodologías, el pensar en términos de sistemas y desarrollar las habilidades de comunicación social, el sentido de responsabilidad y e! sentido crítico. Dado el alto nivel de movilidad ocupacional en Alemania, estos cambios han añadido flexibilidad ai mercado de trabajo. En Dinamarca: Desde 1992 la legislación danesa permite a los jóvenes que realizan estudios iniciales de formación profesional pasar periodos de estancia en integrante del curso. La un trabajo en el extranjero como parte financiación corre a cargo del Sistema de Reembolso de los Empresarios, que se ocupa de financiar los costes adicionales del aprendiz durante su experiencia internacional. • Luchar contra la exclusión social En Italia: Se han desarrollado los contratos de formación-empleo y se les ha proporcionado apoyo estatutario para estimular a los empresarios a formar jóvenes de edades comprendidas entre 15 y 29 años (32 para las mujeres), con un énfasis especial en los casos de exclusión. Los contratos se pueden renovar, generalmente después de 24 meses. Más de medio millón de jóvenes trabaja hoy con este tipo de contratos. • Elevar el nivel educativo de los diplomas de aprendizaje En Francia: Una reforma de 1987 hizo que se ampliaran los cursos que daban acceso a diplomas de nivel superior, incluido el de ingeniero cualificado. Esto ha ayudado a ampliar la variedad de las empresas de acogida y a generar interés por este tipo de contrato en sectores nuevos. En 1992 aproximadamente 5000 aprendices participaron en cursos de aprendizaje que dan acceso a un nivel superior. En 1995 el número había aumentado hasta casi 60 000. En los Países Bajos: En el sistema de aprendizaje neerlandés se pueden conseguir actualmente tres niveles de certificado. Los alumnos que siguen el curso tradicional de primer nivel tienen acceso a los niveles segundo y tercero. Se trata de una respuesta necesaria a las nuevas exigencias de competencia, muy superiores ahora a las existentes anteriormente en algunos sectores. En los últimos años, aproximadamente el 40% de los participantes ha seguido un curso a nivel secundario o terciario. • Proporcionar a los aprendices acceso a la educación superior En el Reino Unido: Un objetivo político, en el que también participan los interlocutores sociales, es estimular el progreso, cuando sea posible, del aprendizaje moderno a la educación superior. Los servicios de admisión de las universidades y Colleges reconocen ahora a los alumnos que han seguido una formación de aprendizaje como posibles candidatos al ingreso en la Universidad. En Austria: Los interlocutores sociales y el Gobierno han aprobado ya una propuesta legislativa para el Berufsreifeprüfung, un examen de ingreso en la la universidad. También es objeto de un proyecto financiado por Comunidad Europea dentro del programa Leonardo da Vinci. 3. Cinco claves para un aprendizaje más eficaz Clave número uno: ampliar y desarrollar nuevos modos de formación de aprendizaje. , Objetivo: ampliar y desarrollar nuevos modos de formación de aprendizaje, aumentando el número de puestos de formación y desarrollando la misma en sectores en crecimiento y para ocupaciones nuevas. Si bien con algunas excepciones obvias, el aprendizaje está generalmente representado en exceso en sectores con relativamente pocas perspectivas de crecimiento, tales como la construcción, la reparación de automóviles y la peluquería. 6- No es muy fácil en el sector de servicios, y cuando lo es, se trata muchas veces de las áreas con índices de crecimiento más bajos. Hay también indicaciones de que faltan aprendices en los sectores muy innovadores, tales como el de los servicios de la información. La distribución de la formación en un amplio espectro de sectores económicos también se relaciona con las PYME, cuya función en la creación de empleo es muy importante y cuya participación en el aprendizaje es vital para su existencia futura. Por ejemplo, en Alemania, más de la mitad de los alumnos en formación trabajan en empresas de menos de 50 trabajadores. La capacidad de las empresas en ofrecer puestos de aprendizaje está en relación directa con el ciclo económico. Durante periodos de recesión, el coste para las empresas de los aprendices en formación y la financiación del mismo se convierten en un problema crucial. En este contexto, es importante capitalizar el potencial de las nuevas tecnologías de la información. La utilización de la telemática puede contribuir al coste/eficacia del aprendizaje, proporcionando conocimientos teóricos mediante la enseñanza a distancia e Internet, y reduciendo así la presencia física en la escuela. El estatuto en el sistema de educación general es crucial para hacer atractivo el aprendizaje. Se estimula a los jóvenes a participar si están persuadidos de que el aprendizaje puede realmente mejorar sus perspectivas profesionales. Esto significa que debería ofrecer cualificaciones más elevadas, facilitar el acceso a niveles superiores de educación y gozar de una categoría igual en los sistemas de educación y formación. Propuestas de acción: • Los Estados miembros deberían continuar sus esfuerzos de creación de incentivos financieros para que las empresas proporcionen nuevos puestos de formación. En este contexto, se habrá de tener en cuenta a las PYME y el importante cometido de las mismas en el aprendizaje. • Aparte de los incentivos financieros, los Estados miembros deberían intentar conseguir un mayor compromiso de las empresas en la participación a la formación del aprendizaje facilitando un marco jurídico más flexible y una mejora de las competencias hacia niveles educativos superiores y centrándose en profesiones nuevas. • Habría que investigar más las posibilidades que ofrecen los instrumentos multimedia, con objeto de utilizar mejor su potencial. • La Comisión Europea emprenderá un estudio cualitativo en Europa, centrado en la función de las empresas en el aprendizaje. El estudio identificará las prácticas más adecuadas y medidas innovadoras, así como los factores que pueden ayudar a conseguir más compromisos para proporcionar puestos de formación. maye numero 2: elevarla calidad de la formación Objetivo: mejorar la calidad de la formación del aprendizaje en lo que se refiere a pedagogía, contenidos y organización, de modo que se establezca un equilibrio entre la formación teórica y la práctica y entre las necesidades de las empresas y las del individuo. La mayor complejidad de los sistemas de trabajo exige que los trabajadores se comuniquen entre sí, que trabajen en equipo, que reaccionen con flexibilidad y resuelvan problemas por iniciativa propia. Por su propia naturaleza (y a combina tiene un considerable potencial para poner a los individuos en condiciones de satisfacer estas necesidades. laboral), el aprendizaje la experiencia la teoría con La experiencia práctica de las situaciones de la vida real añade significación e importancia al ambiente del aprendizaje, lo cual, a su vez, aumenta la motivación y la eficacia del mismo. La asistencia combinada en la escuela y en la empresa no es suficiente si no se integra el contenido formativo. Esto exige una estrecha cooperación e interacción entre las empresas y los sistemas educativos y, sobre todo, formadores bien cualificados (tutores) en el lugar de trabajo. Si bien es importante una transición rápida de la etapa de formación a la vida laboral, los planes de aprendizaje también reconocen que el individuo sigue teniendo posibilidades de empleo a largo plazo si las competencias son transferibles y se actualizan regularmente. Para conseguirlo, los planes deben proporcionar las competencias clave que constituyen los cimientos de un aprendizaje a lo largo de toda la vida. Propuestas de acción: • Los Estados miembros deberían adaptar sus programas, de modo que reduzcan la diferencia entre la formación inicial y la formación continua. Importantes los conocimientos generales y de adquisición de habilidades sociales y de otro tipo comunes a un amplio espectro de ocupaciones. Éstas constituyen la base para un aprendizaje a lo largo de toda la vida y para mejorar las perspectivas de empleo a largo plazo. los cursos de ampliación de ingredientes serían • La contribución de la Comisión Europea consistirá en favorecer el fomento de la mejora cualitativa del aprendizaje en el programa Leonardo da Vinci mediante el intercambio de formadores/tutores y otros actores relevantes en las empresas y en las instituciones educativas. Clavé número tres: estimular la movilidad de los aprendices Objetivo: Añadir una dimensión europea al aprendizaje facilitando la movilidad de los aprendices y el reconocimiento de los periodos de formación realizados en otros Estados miembros. El estatuto del aprendiz difiere enormemente en los distintos países: en unos se basa en un contrato de formación parecido al contrato de trabajo, mientras que en otros en los que los planes están más centrados en la escuela, el aprendiz tiene el estatuto de estudiante. Estas variaciones la movilidad transfronteriza y el reconocimiento de la formación emprendida en otros Estados miembros. Esto es especialmente importante, puesto que las empresas competitivas cada vez tienen necesidad de una mano de obra más diversificada que aproveche plenamente las crecientes oportunidades que proporcionan el mercado único y la economía mundial. impiden Propuestas de acción: • Fomentar el aprendizaje con una dimensión europea. La Comisión Europea prepara actualmente una propuesta para desarrollar un marco jurídico común que fomente la formación del aprendizaje en Europa. • Cuando revise el programa de acción Leonardo da Vinci, la Comisión Europea insistirá sobre todo en un plan de movilidad para los aprendices en las mismas líneas que el programa Sócrates/Erasmus. las La Comisión y los Estados miembros deberían apoyar y fomentar oportunidades de movilidad por medio de un sistema de recogida, coordinación y las posibilidades de estancias transnacionales, sobre todo en el sistema EURES. información sobre facilitación de | p # è' Wümero cuatro: asegurar Ui participación de ítís - íriteWoci^rWe^ sociales- Objetivo: conseguir la participación más amplia posible de ¡os interlocutores sociales, fomentando y desarrollando el aprendizaje. Los interlocutores sociales desempeñan un papel esencial a la hora de la competitividad del aprendizaje en el mercado de trabajo, garantizar reconociendo sus diplomas, adaptando los nuevos acontecimientos y proporcionando puestos de formación en todo tipo de empresas. los programas a En algunos países los interlocutores sociales participan en la preparación de la legislación, en el establecimiento de las políticas y de la administración, y desarrollando el contenido, seguimiento y certificación de la formación. Su participación es vital para conferir al aprendizaje el estatuto necesario y el consiguiente atractivo, y para ayudar a los sistemas a reaccionar mejor a los cambios. -9 Propuestas de acción: • La Comisión y los Estados miembros deberían establecer redes de proyectos piloto para fomentar la formación del aprendizaje en sectores en crecimiento y sectores función responsable en su funcionamiento. innovadores y dar a los interlocutores sociales una • Facilitar las discusiones sobre el aprendizaje en el seno del Diálogo Social, insistiendo sobre todo en la formación en sectores de nueva creación y garantizando una oferta suficiente de puestos de formación. Se tratará este tema por primera vez en el debate sobre "acceso a la competencia" que iniciará la Comisión Europea el próximo otoño. Hacia estrateaias reales del aprendizaje Objetivo: facilitar el intercambio de las prácticas más adecuadas y proporcionar a todos los interesados (responsables de las decisiones, diseñadores de las políticas, interlocutores sociales, escuelas y otros centros de formación y empresas) indicadores que les permitan seguir el desarrollo de la formación del aprendizaje en Europa y desarrollar estrategias. Los esfuerzos de los Estados miembros para reforzar la formación dan prueba de determinación y dinamismo, pero no debería permitirse que las diferencias entre planes y la búsqueda de planteamientos comunes a los problemas comunes. terminologías dificultaran Propuestas de acción: ® La Comisión Europea, con la contribución de los Estados miembros, podría redactar regularmente informes sobre la formación del aprendizaje en los Estados miembros, utilizando una definición común, una clasificación coherente y datos claves que garanticen la comparabilidad de los diferentes planes. • La Comisión Europea, en colaboración con los Estados miembros, podría establecer un sistema de benchmarking (comparación de prácticas dentro del mismo sector) para la formación del aprendizaje, sobre todo en el contexto del benchmarking sobre la juventud que está en curso en el Comité de Empleo y del Mercado de Trabajo. Con la ayuda de estos datos se fomentará el debate entre interesados y se les ayudará a encontrar nuevas los estrategias de promoción y desarrollo. 10 ISSN0257-9545 COM(97) 300 final DOCUMENTOS ES 05 16 04 N° de catálogo : CB-CO-97-323-ES-C ISBN 92-78-21802-2 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo


title: Directiva 97/35/CE da Comissão de 18 de Junho de 1997 que adapta pela segunda vez ao progresso técnico a Directiva 90/220/CEE do Conselho relativa à libertação deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
environmental protection
exchange of information
genetically modified organism
marketing standard
preparation for market
technological change

formats: html pdfa1b print


title: Commission Directive 97/35/EC of 18 June 1997 adapting to technical progress for the second time Council Directive 90/220/EEC on the deliberate release into the environment of genetically modified organisms (Text with EEA relevance)


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1111/97 της Επιτροπής της 18ης Ιουνίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/96 όσον αφορά το ισοζύγιο προβλέψεων εφοδιασμού σε προϊόντα σιτηρών και σε γλυκόζη των Καναρίων Νήσων

eurovoc_concepts:
Canary Islands
cereals
glucose
supply balance sheet


title: 97/607/CE: Décision de la Commission du 18 juin 1997 concernant l'octroi de délais supplémentaires à la Grèce pour la mise en oeuvre de la directive 90/388/CEE relative à la pleine concurrence dans les marchés des services de télécommunications (Le texte en langue grecque est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Greece
competition
derogation from EU law
liberalisation of the market
telecommunications


title: AQUACON-MedBas PROJECT : Subproject No. 5: Freshwater analysis: Intercomparison 1/96.

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
chemical product
drinking water
environmental research
research method


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1105/97 of 18 June 1997 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: QUESTION ECRITE no 2020/97 de Iñigo MÉNDEZ DE VIGO au Conseil. Fonds de cohésion

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
aid system
development aid
economic and social cohesion
economic disparity
less-favoured region

formats: html pdf print

text: C 117/4 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 16. 4. 98 A‘ titre d(cid:146)exemple, une grande partie du montant indique· pour l(cid:146)Espagne est impute·e au projet CCGI de Puertollano qui be·ne·ficie d(cid:146)une aide de plus de 50 millions d(cid:146)e·cus, que se re·partissent, dans des proportions diverses, plusieurs autres E· tats. Le cou(cid:136)t de la production de charbon en mines souterraines dans les E· tats membres qui poursuivent ce type d(cid:146)activite· est le suivant: Allemagne Espagne France Royaume-Uni e·cus/tonne produite 159 133 126 43 (98/C 117/04) QUESTION E· CRITE P-1990/97 pose·e par Caroline Jackson (PPE) a‘ la Commission (30 mai 1997) Objet: Information sur le montant de l(cid:146)aide communautaire accorde·e au Comte· de Wiltshire depuis juin 1994 La Commission peut-elle indiquer le montant total de l(cid:146)aide communautaire accorde·e au Comte· de Wiltshire (R. U. ) depuis juin 1994, au titre 1. du Fonds social europe·en 2. du 4e programme-cadre de recherche 3. des programmes communautaires dans le domaine de l(cid:146)environnement et de l(cid:146)e·nergie 4. du FEOGA sections orientation et garantie 5. d(cid:146)autres programmes communautaires? Re·ponse comple·mentaire de M. Santer au nom de la Commission (17 octobre 1997) Etant donne· la longueur de sa re·ponse, la Commission l(cid:146)envoie directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire ainsi qu(cid:146)au secre·tariat du Parlement. L(cid:146)Honorable Parlementaire ayant de·clare· qu(cid:146)il s(cid:146)agissait d(cid:146)une question prioritaire, la Commission se permet de lui rappeler qu(cid:146)en vertu du re‘glement de proce·dure du Parlement, les questions prioritaires sont celles qui «requie‘rent une re·ponse imme·diate et non une recherche approfondie». (98/C 117/05) QUESTION E· CRITE E-2020/97 pose·e par In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) au Conseil (18 juin 1997) Objet: Fonds de cohe·sion Le Pre·sident en exercice du Conseil des ministres a de·clare· devant l(cid:146)Assemble·e ple·nie‘re du Parlement europe·en le 14 mai 1997 qu(cid:146)il e·tait impossible pour l(cid:146)instant de se prononcer sur le maintien du Fonds de cohe·sion dans les perspectives financie‘res a‘ partir de 1999


title: Commission Regulation (EC) No 1110/97 of 18 June 1997 amending Regulation (EEC) No 3061/84 laying down detailed rules for the application of the system of production aid for olive oil

eurovoc_concepts:
aid system
olive oil
production aid


title: Commission Regulation (EC) No 1109/97 of 18 June 1997 setting the intervention thresholds in the fruit and vegetables sector for the 1997/98 marketing year

eurovoc_concepts:
fruit
market intervention
quantitative restriction
vegetable
withdrawal from the market


title: 97/607/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 18ης Ιουνίου 1997 σχετικά με τις πρόσθετες μεταβατικές περιόδους που ζήτησε η Ελλάδα για την εφαρμογή της οδηγίας 90/388/ΕΟΚ σχετικά με το πλήρες άνοιγμα των αγορών τηλεπικοινωνιών στον ανταγωνισμό (Το κείμενο στην ελληνική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)


title: Forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om »positive comity« i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning

eurovoc_concepts:
United States
competition law
extra-territoriality
international economic law
trade agreement (EU)

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESKABER tt -ur Bruxelles, den 18. 06. 1997 KOM(97) 233 endelig udg. 97/0178 (CNS) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comity" i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning Forslag til RÅDETS OG KOMMISSIONENS AFGØRELSE om indgåelse af aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comity" i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning (forelagt af Kommissionen) «fe**' Hf*; ¥m%\ » I? må *1 •ira** \L f fÉfif rflf liér k> lit«' SI- Mi S* MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comity" i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning Indledning Der findes i dag mange virksomheder, der opererer på verdensplan eller indgår strategiske alliancer for at befæste deres position på udenlandske markeder ved hjælp af en international partner. Fusioner, konkurrencebegrænsende aftaler og misbrug af dominerende stilling har ofte økonomiske virkninger, der kan mærkes i andre lande end dem, hvor de pågældende virksomheder er hjemmehørende eller etableret. Ekstraterritorial anvendelse af konkurrenceregler En af de måder, hvorpå konkurrencemyndighederne søger at tackle konkurrence begrænsninger med en international dimension, er at påberåbe sig ekstraterritorial jurisdiktion. Mange jurisdiktioner, også Det Europæiske Fællesskab, søger undertiden at håndhæve deres konkurrenceregler over for adfærd, som udøves i et andet land, men som kan skade deres markeder. USA har udstrakt sin ekstraterritoriale jurisdiktion mere end noget andet land. Specielt påberåber USA sig ret til at anvende sin konkurrencelovgivning på aktivi teter, der udøves uden for det nationale territorium, men som rammer USA's eksport, uanset om den pågældende aktivitet skader amerikanske forbrugere eller ej. Denne udstrakte jurisdiktionshævdelse har skabt politiske gnidninger i de bilate rale relationer mellem EF og USA, når der har været tale om adfærd udøvet inden for EF. Den ekstraterritoriale anvendelse af love skaber ikke alene politiske gnidninger, men giver også anledning til praktiske problemer som følge af manglende personlig jurisdiktion og vanskelighederne ved at fremskaffe bevismateriale fra udlandet. Internationalt samarbejde Ekstraterritorial anvendelse af lovgivning er ikke den eneste måde, hvorpå konkur rencemyndighederne kan gribe ind over for konkurrencebegrænsende adfærd udøvet uden for deres territorium. Det bliver stadig mere tydeligt, at konkurren cemyndighederne bliver nødt til at samarbejde med hinanden, hvis de skal være i stand til at skride effektivt ind over for konkurrencebegrænsende adfærd udøvet af virksomheder med verdensomspændende aktiviteter. Samarbejde mellem de myndigheder, der har til opgave at håndhæve konkurrencelovgivningen, kan også forhindre, at virksomhederne kommer ud for at skulle rette sig efter indbyrdes modstridende afgørelser. Det var, hvad Kommissionen og USA's regering erkendte, da de den 23. september 1991 indgik en aftale om anvendelsen af deres konkurrence lovgivning ("1991-aftalen")1. 1991-aftalen tog sigte på at lette samarbejdet mellem parternes konkurrencemyndigheder og koordineringen af deres håndhævelses- foranstaltninger. Desuden fastsættes det i 1991-aftalen, at hver part skal tage hensyn til den anden parts væsentlige interesser i alle faser af dens hånd- hævelsesforanstaltninger ("traditional comity" eller "negative comity"). "Positive Comity" Med 1991-aftalen blev begrebet "positive comity" indført i relationerne mellem EF og USA. Aftalens artikel V fastsætter, at en part, som påføres skade på grund af en konkurrencebegrænsende adfærd udøvet på den anden parts territorium, kan anmode den anden part om at skride ind over for denne adfærd. Set ud fra EF's synspunkt er det helt klart at foretrække, at USA følger princippet om "positive comity", når der er tale om en konkurrencebegrænsende adfærd udøvet inden for EF, i stedet for at søge at håndhæve USA's konkurrencelove. Via "positive comity" sikres det, at Kommissionen, såfremt den ønsker det, kan bevare kontrollen med de procedurer, der iværksættes for at gribe ind over for en sådan adfærd. "Positive comity" indebærer også fordele for virksomhederne ved at reducere antallet af sager, der behandles af mere end én konkurrencemyndighed, hvilket kan reducere omkostningerne for virksomhederne og mindske risikoen for modstridende afgørelser fra forskellige konkurrencemyndigheder. Desuden indebærer muligheden for at anmode de amerikanske myndigheder om at undersøge og skride ind over for konkurrencebegrænsende aktiviteter udøvet i USA med skadelige virkninger for EF's interesser også potentielle fordele for EF. "Positive comity" åbner også mulighed for at løse problemer, der opstår ved ekstraterritorial jurisdiktionsanvendelse, som f. eks. problemer med at fremskaffe bevismateriale fra udlandet. n. Aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber 02 regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comitv" i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning Før EF kan gå ind i et tættere samarbejde med USA, er det nødvendigt at få afklaret de udstrakte jurisdiktionskrav, USA har gjort gældende i relation til den amerikanske konkurrencelovgivning. "Positive comity" kan være et middel til at tackle konkurrencebegrænsninger, der optræder uden for et lands område, uden at det er nødvendigt at udøve ekstraterritorial jurisdiktion. "Positive comity" sætter også den part, på hvis område den konkurrencebegrænsende praksis optræder, i stand til at bevare kontrollen med de foranstaltninger, der iværksættes for at skride ind over for denne adfærd, såfremt den ønsker det. Den 25. oktober 1996 fik Kommissionen derfor af Rådet mandat til at indlede forhandlinger med USA med henblik på at nå frem til en aftale, der kunne styrke "positive comity"-bestemmelserne i 1991-aftalen. 1 Efter en afgørelse truffet af EF-Domstolen blev denne aftale og den fortolkende brevudveksling af 31. maj og 31. juli 1995 senere godkendt på vegne af Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab ved fælles afgørelse fra Rådet og Kommissionen af 10. april 1995 (EFT nr. L 95 af 27. 4. 1995, s. 45-50). 3 Kommissionen har forhandlet et aftaleudkast2 igennem med de amerikanske myndigheder. Aftalen skal finde anvendelse, når visse konkurrencebegrænsende aktiviteter helt eller for en væsentlig dels vedkommende optræder på en af parternes område og samtidig har skadelige virkninger for den anden parts inte resser. I sådanne tilfælde kan den sidstnævnte part anmode den part, på hvis område denne adfærd hovedsagelig udøves, om at iværksætte håndhævelsesforan- staltninger i henhold til denne parts egne konkurrenceregler. Aftaleudkastet er et stort skridt fremad i forhold til artikel V fra 1991, da det ikke alene opstiller retningslinjer for, hvordan "positive comity"-anmodninger bør behandles, men også en formodning om, at en part under visse omstændigheder normalt vil udsætte eller suspendere sine egne håndhævelsesforanstaltninger. Formodningen om udsættelse eller suspension gælder, når de pågældende konkur rencebegrænsende aktiviteter ikke har nogen direkte, væsentlig og rimeligt forud selig virkning for den anmodende parts forbrugere, eller hvor de primært optræder i og primært er rettet mod den anden parts område. Med andre ord gør denne formodning sig gældende, når den anmodende part søger at beskytte sin eksport handel, eller hvor tyngdepunktet for de konkurrencebegrænsende aktiviteter ligger på den anden parts område. Der er en række andre betingelser, der også skal være opfyldt, for at formodningen om udsættelse eller suspension kan gælde. Bl. a. skal den anmodede part være villig til at behandle sagen, holde den anmodende part underrettet om hele udviklingen og tage hensyn til, hvad denne har fremført, før undersøgelserne afsluttes. Den anmodede part kan kun handle på grundlag af sine egne konkurrenceregler og i det omfang, hvor den pågældende adfærd falder ind under disse regler. Den anmodede part må gå ind på en række betingelser, for at formodningen om udsættelse eller suspension kan gælde, men har ikke pligt til at gøre det. Der er derfor ingen risiko for, at en anmodet part vil være nødsaget til at tage en sag til behandling, hvis det ikke er i dens interesse at gøre det. Men det vil meget ofte være i den anmodede parts interesse at skride ind over for en konkurrence begrænsende adfærd, der udøves på dens område, og det kan være yderst nyttigt for den at blive gjort opmærksom på en sådan adfærd. Aftaleudkastet anerkender, at der kan være situationer, hvor det vil være bedst, hvis begge parter iværksætter sideløbende undersøgelser, f. eks. når det ud fra almene hensyn er vigtigt, at særlig alvorlige konkurrencebegrænsninger straffes under begge jurisdiktioner. Denne anerkendelse af, at sideløbende behandling af sagen kan være hensigtsmæssig, gælder kun, når konkurrencebegrænsningen skader begge markeder, men ikke når der er tale om, at den ene part søger at beskytte sin eksport. Fusioner falder ikke ind under aftaleudkastet, fordi EF's og USA's fiisionslovgiv- ning ikke åbner mulighed for udskydelse eller suspension af håndhævelsesforan staltninger som omhandlet i aftaleudkastet, da den endelige afgørelse kræves truffet inden for en kort frist. Aftale mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comity" i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning. 4 I den begrundelse, der findes i bilag 1, gives en detaljeret beskrivelse af de enkelte bestemmelser i aftaleudkastet. III. Re^grundlag For så vidt som aftaleudkastet berører EF-traktatens konkurrenceregler, er rets grundlaget for Rådets indgåelse af aftalen EF-traktatens artikel 87, sammenholdt med artikel 228, stk. 3, første afsnit. Europa-Parlamentet skal høres, før Rådet kan undertegne aftalen. I det omfang, hvor aftalen gælder for EKSF-produkter, er det EKSF-traktatens artikel 65 og 66, der er retsgrundlaget for Kommissionens indgåelse af aftalen. I modsætning til 1991-aftalen finder EF-traktatens artikel 235 ikke anvendelse, da sager, som falder ind under fusionsforordningen, ikke er omfattet af aftaleudkastet. IV. Konklusion Kommissionen mener, at aftaleudkastet er et vigtigt skridt fremad i relationerne med USA og repræsenterer et politisk engagement fra USA's side, idet det er udtryk for USA's vilje til at samarbejde med Kommissionen i stedet for at søge at håndhæve sine konkurrenceregler ekstraterritorialt inden for EF. Indgåelsen af denne aftale betegner en formel institutionalisering af USA's poli tiske vilje til normalt at afstå fra at gribe ind over for konkurrencebegrænsende adfærd, der ikke berører amerikanske forbrugere, eller som primært udøves i og er rettet mod Det Europæiske Fællesskab, når Kommissionen er rede til at skride ind. På grund af de ovenfor beskrevne fordele ved "positive comity"-princippet og styrkelsen af dette princip i kraft af den væsentlige formodning, aftalen skaber, foreslår Kommissionen, at Rådet sammen med Kommissionen træffer afgørelse om at indgå aftalen i henhold til vedlagte udkast. Med henblik herpå findes i bilag 2 et forslag til Rådets og Kommissionens fælles afgørelse om indgåelse af aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comity" i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning. BEGRUNDELSE BILAG 1 Aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comitv" i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning Beskrivelse af aftalen Målsætning Aftalens hovedformål er at tilskynde parterne til at handle efter "positive comity"-princip- perne og fastlægge, under hvilke omstændigheder disse principper bør kunne påberåbes, og hvordan anmodninger herom bør behandles. Artikel I - Rækkevidde og formål Artikel II i aftaleudkastet fastlægger, under hvilke omstændigheder aftalen skal gælde. Der er tale om de situationer, hvor konkurrencebegrænsende aktiviteter optræder på hele eller en væsentlig del af den ene parts område, men skader den anden parts interesser. De pågældende aktiviteter skal være ulovlige efter den parts konkurrenceregler, på hvis område de forekommer. Artikel 1. 2 fastsætter, at aftalens formål er at fremme en uhindret strøm af handel og inve steringer og etablere samarbejdsprocedurer for at opnå den mest virkningsfulde og effek tive håndhævelse af konkurrencelovgivningen. Artikel II - Definitioner Definitionerne i artikel II er de samme som dem, der blev lagt til grund i 1991-aftalen, dog med definitionen af konkurrencelovgivning som en væsentlig undtagelse. Her er fusioner såvel på EF's som på USA's side udtrykkeligt undtaget, eftersom hverken USA's eller EF's fusionslovgivning åbner mulighed for at udskyde eller suspendere indgreb som omhandlet i aftalen, idet den endelige afgørelse kræves truffet inden for en kort frist. Ligesom i 1991-aftalen er det nødvendigt at åbne mulighed for at udvide definitionen af konkurrencelovgivning, således at der kan tages hensyn til, at der senere måske vedtages yderligere love eller gennemførelsesforanstaltninger. Kravet om, at begge parter skriftligt skal aftale enhver udvidelse af definitionen af konkurrencelovgivning fjerner risikoen for, at denne definition udvides ud over dens tilsigtede rækkevidde. Desuden indføres tre nye definitioner, nemlig på "skadelige virkninger" og "berøre", samt på "oplysningssøgende part" og "anmodningsmodtagende part". Artikel III - "Positive comity " Artikel III fastsætter princippet om "positive comity". Det fastsættes, at en part, der mener, at konkurrencebegrænsende aktiviteter, som optræder på den anden parts område, og som skader dens interesser, kan anmode den anden parts konkurrencemyndigheder om at iværksætte passende håndhævelsesforanstaltninger. Denne mulighed gælder, selv om den førstnævnte part selv har iværksat eller påtænker at iværksætte håndhævelsesforan staltninger. Artikel IV- Udsættelse eller suspension af undersøgelser Artikel TVA fastsætter, at parterne kan aftale, at den oplysningssøgende part udsætter eller suspenderer sine håndhævelsesforanstaltninger, medens den anmodningsmodtagende part undersøger sagen. Artikel IV. 2 fastlægger de nærmere betingelser for, hvornår formodningen om den oplys ningssøgende parts udsættelse eller suspension af håndhævelsesforanstaltninger gælder: Bestemmelsen i artikel IV. 2. (a) (i) fortjener nærmere omtale, da den indeholder en formodning om udsættelse eller suspension, når de konkurrencebegrænsende aktiviteter ikke har nogen virkning for den oplysningssøgende parts forbrugere. Det betyder, at formodningen om udsættelse eller suspension også gælder, når den konkurrencebegræn sende aktivitet kun rammer eksport. I henhold til artikel IV. 2. (a) (ii) er der også formodning om udsættelse eller suspension, hvis tyngdepunktet for de konkurrencebegrænsende aktiviteter ligger på den anden parts område. Tyngdepunktet for en aktivitet defineres i aftaleudkastet som det område, aktivi teterne "hovedsagelig forekommer på og hovedsagelig er rettet mod". Artikel IV. 2. (b) fastsætter, at formodningen om udsættelse eller suspension kun gælder, når de skadelige virkninger for den oplysningssøgende part sandsynligvis vil blive fuld stændigt og tilstrækkeligt undersøgt og afhjulpet af den anmodningsmodtagende part. Parterne anerkender, at der kan være situationer, hvor det er mest formålstjenligt at iværksætte sideløbende undersøgelser. Det kan være tilfældet, når almene hensyn på grund af den konkurrencebegrænsende aktivitets særligt alvorlige karakter tilsiger, at den må straffes på begge parters område. Denne anerkendelse af det eventuelt formålstjenlige i sideløbende undersøgelser gælder kun, når aktiviteterne skader begge markeder. Artikel IV. 2. (c) opstiller en række krav, som den anmodningsmodtagende part må indvil lige i, hvis formodningen om udsættelse eller suspension skal kunne gælde. Disse betin gelser er nødvendige, for at den oplysningssøgende part kan føle sig tryg ved at udsætte eller suspendere sit indgreb. Den anmodningsmodtagende part må indvillige i at gøre sit bedste for og afsætte de fornødne ressourcer til at undersøge sagen og holde den anden part underrettet om udviklingen i håndhævelsesforanstaltningerne og deres formål. Den anmodningsmodtagende part må senest seks måneder efter udsættelsen eller suspensionen eller inden for en mellem konkurrence myndighederne aftalt frist. Den pågældende part må også indvillige i at tage hensyn til den anden parts synspunkter forud for enhver afslutning af undersøgelserne og efterkomme enhver rimelig anmodning fra den anden part. i at afslutte undersøgelserne indvillige Når det for at holde den oplysningssøgende part underrettet om enhver foranstaltning, der træffes, er nødvendigt at videregive fortrolige oplysninger til denne, kan det kun ske med samtykke fra kilden til de pågældende oplysninger. Fællesskabsretten sikrer en udstrakt beskyttelse af de fortrolige oplysninger, Kommissionen får meddelt, og det vil være nødvendigt, at ethvert sådant samtykke er tilstrækkeligt til at fritage Kommissionen fra dens tavshedspligt i henhold til de almindelige principper i fællesskabsretten, EF- Domstolens retspraksis og artikel 20, stk. 2, i forordning nr. 17. Ligesom resten af aftale udkastet skal denne bestemmelse sammenholdes med artikel VII, der fastsætter, at gældende lovgivning forbliver uændret. Hvis den oplysningssøgende part vælger ikke at udsætte eller suspendere sine håndhævel sesforanstaltninger, når betingelserne i artikel IV. 2 er opfyldt, skal den give den anden part en begrundelse herfor. Kravet om en begrundelse åbner mulighed for fuld kontrol med og overblik over sådanne situationer. I artikel IV 3 fastsættes det blot, at en oplysningssøgende part kan vælge at udsætte eller suspendere sine håndhævelsesforanstaltninger, også selv om ikke alle betingelserne i artikel IV. 2 er opfyldt. Artikel IV. 4 anerkender, at en part, der har udsat eller suspenderet en håndhævelses- foranstaltning, kan iværksætte eller genoptage den senere. I så fald skal den pågældende part underrette den anden part om sine intentioner og grunde hertil. Dette krav om begrundelse åbner mulighed for kontrol med sådanne sager og indblik i, hvorfor samar bejdet ikke indfriede den oplysningssøgende parts forventninger. Iværksætter begge parter håndhævelsesforanstaltninger, skal de i det fornødne omfang samarbejde på grundlag af 1991-aftalen. Artikel V- Fortrolige oplysninger og anvendelse af oplysninger I aftaleudkastets artikel V slås det fast, at oplysninger meddelt i henhold til aftalen kun må bruges til gennemførelsen af denne aftale, medmindre den konkurrencemyndighed, der gav oplysningen, har givet sit samtykke til anden brug heraf Der gives en yderligere garanti til dem, der har indvilliget i, at visse oplysninger må videregives, idet det fastsættes, at sådanne oplysninger ikke må bruges til noget andet formål, medmindre konkurrence myndigheden og kilden til oplysningen har givet deres samtykke hertil. Den fortrolige karakter af alle oplysninger, der meddeles i henhold til aftalen, sikres ved artikel VIII i 1991-aftalen og brevudvekslingen af 31. maj og 31. juli 19953 Artikel VI - Forholdet mellem denne aftale og 199I-aftalen Artikel VI knytter utvetydigt denne aftale til 1991-aftalen og slår fast, at aftalen supplerer 1991-aftalen ved at udbygge "positive comity"-begrebet. Aftalen skal fortolkes i overens stemmelse med 1991-aftalen. Artikel VII - Gældende lovgivning Artikel VU fastsætter, at gældende lovgivning i USA og EF forbliver uændret, og at aftalen skal fortolkes på en måde, der stemmer overens med denne gældende lovgivning. Det bemærkes, at aftalen ikke giver nogen parts konkurrencemyndighed beføjelser til at handle, som de ikke har i forvejen. Artikel VIII - Ikrafttræden og ophør Artikel VIII fastsætter, at aftalen træder i kraft ved dens undertegnelse. Den kan opsiges af hver af parterne med 60 dages varsel. Se fodnote 1. BILAG 2 Forslag til RÅDETS OG KOMMISSIONENS AFGØRELSE om indgåelse af aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comity" i håndhævelsen af deres konkurrencelovgivning RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 87, sammenholdt med artikel 228, stk. 3, første afsnit, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 65 og 66, under henvisning til forslag fra Kommissionen4, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet5, og ud fra følgende betragtninger: Aftalen af 23. september 1991 mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og De Europæiske Fællesskaber om anvendelsen af deres konkurrencelovgivning og den til denne aftale knyttede fortolkende brevveksling af 31. maj og 31. juli 1995 (herefter under et benævnt "1991-aftalen"), som er tilknyttet Rådets og Kommissionens afgørelse 95/145/EF, EKSF6; 1991-aftalen har bidraget til at fremme koordination og samarbejde samt til at forhindre konflikter om håndhævelse af konkurrencelovgivning; artikel V i 1991-aftalen, almindeligvis kaldet "positive comity"-artiklen, tilskynder til samarbejde om konkurrencebegrænsende aktiviteter, der forekommer på den ene parts område, og som skader den anden parts interesser; en udbygning af "positive comity"-principperne og gennemførelsen af dem kan gøre 1991-aftalen mere virkningsfuld med hensyn til sådanne aktiviteter; med henblik herpå har Kommissionen forhandlet en aftale med regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comity" i håndhævelsen af Det Europæiske Fællesskabs og Amerikas Forenede Staters konkurrencelovgivning; denne aftale bør godkendes - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 6 EFT nr. L 295 af 27. 4. 1995, s. 45. Berigtiget i EFT nr. L 131 af 15. 6. 1995, s. 38. Artikel 1 Aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af principperne om "positive comity" i håndhævelsen af Det Europæiske Fællesskabs og Amerikas Forenede Staters konkurrencelovgivning godkendes på Det Europæiske Fællesskabs og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs vegne. Teksten til aftalen, der er udfærdiget på spansk, dansk, tysk, engelsk, græsk, fransk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, finsk og svensk, er knyttet som bilag til denne afgø relse. Artikel 2 Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet. Kommissionens formand bemyndiges til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Det Europæisk Kul- og Stålfællesskab. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand På Kommissionens vegne Formand 10 AFTALE MELLEM DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER OG REGERINGEN FOR AMERIKAS FORENEDE STATER OM ANVENDELSEN AF PRINCIPPERNE OM "POSITIVE COMITY" I HÅNDHÆVELSEN AF DERES KONKURRENCELOVGIVNING Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Kul- og Stalfællesskab (herefter benævnt "De Europæiske Fællesskaber") på den ene side og regeringen for Amerikas Forenede Stater på den anden side - som henviser til aftalen af 23. september 1991 mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Amerikas Forenede Stater om anvendelsen af deres konkurrencelovgivning og til den fortolkende brevveksling fra 31. maj og 31. juli 1995 vedrørende aftalen (herefter tilsammen benævnt "1991 -aftalen"), som erkender, at 1991-aftalen har bidraget til samordning, samarbejde og undgåelse af konflikter i forbindelse med håndhævelsen af konkurrencelovgivningen, særligt noterer artikel V "positive i 1991 -aftalen, som comity"-artiklen, der tilskynder til samarbejde om konkurrencebegrænsende aktiviteter, der forekommer på den ene parts område, og som skader den anden parts interesser, almindeligvis kaldet som mener, at en udbygning af "positive comity"-principperne og gennemførelsen af dem kan gøre 1991-aftalen mere virkningsfuld med hensyn til sådanne aktiviteter, og som noterer, at intet i denne aftale eller dens gennemførelse foregriber parternes stilling tagen til konkurrencepolitiske spørgsmål i international sammenhæng - er blevet enige om følgende: Artikel I Aftalens rækkevidde og formål 1. Denne aftale finder anvendelse, når den ene part godtgør over for den anden, at der er grund til at tro, at der foreligger følgende situation: a) b) Der forekommer konkurrencebegrænsende aktiviteter på hele eller en væsentlig del af en af parternes område berører den anden parts interesser, og de pågældende aktiviteter er ulovlige efter den parts konkurrenceregler, på hvis område aktiviteterne forekommer. 2. Formålene med denne aftale er at: a) sikre en uhindret strøm af handel og investeringer mellem parterne, og at konkurrence og forbrugervelfærd inden for parternes områder ikke hæmmes af konkurrencebegrænsende aktiviteter, som en eller begge parters konkurrenceregler kan imødegå, og 11 b) etablere samarbejdsprocedurer for at opnå den mest virkningsfulde og effektive håndhævelse af konkurrencelovgivningen, således at parternes konkurrencemyndigheder normalt ikke behøver at afsætte håndhævelses- ressourcer til at imødegå konkurrencebegrænsende aktiviteter, der hoved sagelig forekommer på og hovedsagelig er rettet mod den anden parts område, når den anden parts konkurrencemyndigheder er i stand til og rede til at undersøge og træffe effektive foranstaltninger i henhold til deres egen lovgivning med henblik på at behandle sådanne aktiviteter. Artikel II Definitioner I denne aftale forstås ved: 1. Skadelige virkninger og skade, en af konkurrencebegrænsende aktiviteter forårsaget forringelse af: a) de muligheder, virksomheder på en parts område har for at eksportere til, investere i eller på anden måde konkurrere på den anden parts område, eller b) konkurrencen på en parts indenlandske markeder eller importmarkeder. Oplysningssøgende part, en part, der berøres af konkurrencebegrænsende aktivi teter, som forekommer på hele eller på en væsentlig del af den anden parts område. Anmodningsmodtagende part, en part, på hvis område sådanne konkurrence begrænsende aktiviteter forekommer at finde sted. 2. 3. 4. Konkurrencelovgivning a) b) for De Europæiske Fællesskaber, artikel 85, 86 og 89 i traktaten om opret telse af Det Europæiske Fællesskab (EF), artikel 65 og artikel 66, stk. 7, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) og gennemførelsesbestemmelserne hertil, med undtagelse af Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 om kontrol med fusioner og virksom hedsovertagelser, og for Amerikas Forenede Stater, Sherman Act (15 U. S. C. §§1-7), Clayton Act (15 U. S. C. §§12-27, undtagen i det omfang den vedrører undersø gelser i henhold til afsnit II i Hart-Scott-Rodino Antritrust Improvements Act fra 1976, 15 U. S. C. § 18a), Wilson Tariff Act (15 U. S. C. §§8-11) og Federal Trade Commission Act (15 U. S. C. §§41-58, undtagen i det omfang disse paragraffer vedrører forbrugerbeskyttelse), såvel som andre love eller forskrifter, som parterne skriftligt aftaler at betragte som konkurrencelovgivning med henblik på denne aftale. 12 5. Konkurrencemyndigheder, a) b) for De Europæiske Fællesskaber, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, for så vidt angår dens kompetence i henhold til fællesska bernes konkurrenceregler, og for Amerikas Forenede Stater, Antitrust Division of the United States Department of Justice og Federal Trade Commission. Håndhævelsesforanstaltninger, enhver anvendelse af konkurrencelovgivningen ved hjælp af undersøgelser eller procedurer, der gennemføres af en af parternes konkurrencemyndigheder. Konkurrencebegrænsende aktiviteter, enhver adfærd eller transaktion, som er utilladelig i henhold til en parts konkurrencelovgivning. 6. 7. Artikel III "Positive comity" for konkurrencebegrænsende aktiviteter En oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder kan anmode en anmodningsmodta gende parts konkurrencemyndigheder om at undersøge og, hvis det er berettiget, skride ind over i overensstemmelse med den anmodningsmodtagende parts konkurrenceregler. En sådan anmodning kan fremsættes uden hensyn til, om aktiviteterne også strider mod den oplysningssøgende parts konkurrenceregler, oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder er i færd med eller overvejer at træffe håndhævelsesfor anstaltninger efter egen konkurrencelovgivning. og uden hensyn om den til, Artikel IV Udsættelse eller suspension af undersøgelser i tillid til den anmodningsmodtagende parts håndhævelsesforanstaltninger 1. 2. Parternes konkurrencemyndigheder kan aftale, at den oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder opsætter eller foreløbigt indstiller løbende eller påtænkte håndhævelsesforanstaltninger, mens den anmodningsmodtagende part gennemfører håndhævelsesforanstaltninger. En oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder vil normalt opsætte eller indstille sine egne håndhævelsesforanstaltninger til fordel for indgreb fra den anmodningsmodtagende parts konkurrencemyndigheder, når følgende betingelser er opfyldt: a) De pågældende konkurrencebegrænsende aktiviteter i) ii) har ikke en direkte, væsentlig og rimeligt forudseelig virkning for forbrugerne på den oplysningssøgende parts område, eller har en sådan virkning for den oplysningssøgende parts forbrugere, forekommer de hovedsagelig på og er hovedsagelig rettet mod den anden parts område. 13 b) De skadelige virkninger for den oplysningssøgende parts interesser kan og vil sandsynligvis blive fuldstændigt og fyldestgørende undersøgt og eventuelt til den fjernet anmodningsmodtagende parts lovgivning, procedurer og retsmidler. Parterne anerkender, at det kan være formålstjenligt at iværksætte separate håndhævelsesforanstaltninger, når konkurrencebegrænsende aktiviteter, som berører begge parter, kan sanktioneres på begges områder. eller passende i henhold afhjulpet c) Den anmodningsmodtagende parts konkurrencemyndigheder samtykker i, at de ved gennemførelsen af egne håndhævelsesforanstaltninger: i) ii) iii) iv) v) vi) vil afsætte passende ressourcer til at undersøge de konkurrence begrænsende aktiviteter og i givet fald hurtigt iværksætte passende håndhævelsesforanstaltninger vil gøre deres bedste for at søge alle rimeligt tilgængelige oplysningskilder, herunder sådanne oplysningskilder, som den oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder kan foreslå efter anmodning eller med rimelige mellemrum vil informere den oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder om udviklingen i deres håndhævelsesforanstaltninger og deres hensigter og i påkommende tilfælde give den oplysningssøgende parts konkur rencemyndigheder relevante fortrolige oplysninger, hvis den pågæl dende kilde har givet tilladelse hertil. Anvendelse og videregivelse af sådanne oplysninger er omfattet af bestemmelserne i artikel V. straks vil underrette den oplysningssøgende parts konkurrence myndigheder om enhver ændring i deres undersøgelses- eller håndhævelseshensigter for en anden vil gøre deres bedste for at fuldende deres undersøgelse og for at finde en løsning eller indlede procedurer inden seks måneder - eller som parternes konkurrence inden myndigheder har aftalt - fra det tidspunkt, hvor den oplysnings søgende parts konkurrencemyndigheder opsætter eller foreløbigt indstiller håndhævelsesforanstaltningerne tidsfrist, vil give den oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder udtømmende underretning om resultaterne af deres undersøgelse og tage hensyn til den oplysningssøgende parts synspunkter, inden der træffes beslutning om forlig, indledning af procedure, iværksættelse af foranstaltninger eller afslutning af undersøgelsen vii) vil efterkomme enhver rimelig anmodning, som den oplysnings søgende parts konkurrencemyndigheder måtte fremsætte. Ønsker en oplysmngssøgende part, når ovenstående betingelser er opfyldt, ikke at opsætte eller foreløbigt indstille sine håndhævelsesforanstaltninger, skal den underrette den anmodningsmodtagende parts konkurrence myndigheder om sine grunde hertil. 14 fw 3. 4. Den oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder kan opsætte eller foreløbigt indstille egne håndhævelsesforanstaltninger, selv om ikke alle de betingelser, der er fastsat i stk. 2, er opfyldt. Bestemmelserne i denne aftale er ikke til hinder for, at en oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder, der vælger at opsætte eller indstille uafhængige håndhævelsesforanstaltninger, senere indleder eller igen iværksætter sådanne foranstaltninger. I så fald underretter den oplysningssøgende parts konkurrencemyndigheder straks den anmodningsmodtagende parts konkurrence- yndigheder om deres hensigter og om deres grunde hertil. Hvis den anmodningsmodtagende parts konkurrencemyndigheder fortsætter deres egen undersøgelse, kan de to parters konkurrencemyndigheder overveje, om de vil samordne deres respektive undersøgelser efter kriterierne og procedurerne i artikel IV i 1991-aftalen. foreløbigt Artikel V Fortrolige oplysninger og anvendelse af oplysninger Når en parts konkurrencemyndigheder i henhold til denne aftale giver oplysninger til den anden parts konkurrencemyndigheder med henblik på gennemførelse af denne aftale, anvender sidstnævnte konkurrencemyndigheder kun de pågældende oplysninger til dette formål. De konkurrencemyndigheder, der giver oplysningerne, kan dog tillade anden anvendelse, hvis de pågældende oplysninger er givet i henhold til artikel IV, stk. 2, litra c), nr. iii), og hvis også den pågældende kilde giver tilladelse hertil. Videregivelse af sådanne oplysninger er underlagt bestemmelserne i artikel VIII i 1991-aftalen og i den fortolkende brevveksling af 31. maj og 31. juli 1995. Artikel VI Forholdet mellem denne aftale og 1991-aftalen Nærværende aftale supplerer og fortolkes i overensstemmelse med 1991-aftalen, som forbliver uændret i kraft. Artikel VII Gældende lovgivning Bestemmelserne i denne aftale må ikke fortolkes på en måde, der strider mod eller kræver en ændring af lovgivningen i Amerikas Forenede Stater eller i De Europæiske Fællesskaber eller deres respektive stater eller medlemsstater. Artikel VIII Ikrafttræden og ophør Denne aftale træder i kraft ved dens undertegnelse. Denne aftale ophører med at gælde 60 dage efter, at en part skriftligt har meddelt den anden part, at den ønsker at bringe aftalen til ophør. 1. 2. 15 TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale. Udfærdiget i , den 1997 Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, finsk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. For Det Europæiske Fællesskab og for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab For regeringen for Amerikas Forenede Stater 16 ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN (om fortrolige oplysninger) Kommissionens erklæring fra april 1995 om fortrolige oplysninger og den fortolkende brevveksling af 31. maj og 31. juli 1995 i forbindelse med 1991-aftalen finder fuldt ud anvendelse på denne aftale. I nærværende aftales artikel VII fastsættes det, at gældende lovgivning forbliver uændret, og at aftalen skal fortolkes i overensstemmelse med denne gældende lovgivning. Aftalen kan følgelig ikke give nogen af parternes konkurrencemyndigheder nogen beføjelse, som de ikke allerede har. En af konsekvenserne heraf er, at Kommissionen kun må videregive oplysninger til de amerikanske myndigheder, når dette er i overensstemmelse med fællesskabsretten. Selv om det forudses i nærværende aftale, at det kan være nødvendigt at give den anden part oplysninger for at holde denne orienteret om iværksatte håndhævelsesforan staltninger, må fortrolige oplysninger kun videregives med samtykke fra kilden til den pågældende oplysning. Fællesskabsretten yder udstrakt beskyttelse af fortrolige oplysninger, som Kommissionen far meddelt, og det vil være nødvendigt, at ethvert samtykke, der gives, er tilstrækkeligt til at fritage Kommissionen fra den tavshedspligt, der påhviler den i henhold til fællesskabsrettens almindelige principper, EF-Domstolens retspraksis og artikel 20, stk. 2, i Rådets forordning nr. 17. ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN (om gennemsigtighed) De gennemsigtighedsprincipper, der gælder i forholdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne med hensyn til håndhævelsen af de konkurrenceregler, der er fastsat i f. eks. Rådets forordning nr. 17, og de ordninger, der er fastlagt i den fortolkende brevveksling af 31. maj og 31. juli 1995 i forbindelse med 1991-aftalen, finder anvendelse. Medlemsstaterne underrettes om enhver procedure, Kommissionen anmodning fra de amerikanske myndigheder i henhold til nærværende aftales artikel III. indleder efter Medlemsstaterne underrettes om enhver anmodning om undersøgelse af konkurrence begrænsende aktiviteter, som Kommissionen retter til de amerikanske myndigheder i henhold til nærværende aftales artikel III. Når Kommissionen indleder en procedure efter anmodning fra de amerikanske myndig heder fremsat i henhold til nærværende aftales artikel III, skal de pågældende virksom heder underrettes om, at der foreligger en sådan anmodning, senest på det tidspunkt, hvor klagepunktsmeddelelsen fremsendes, eller når der foretages offentliggørelse i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17. Kommissionens årlige beretning til Europa-Parlamentet og til Rådet om anvendelsen af 1991-aftalen skal også omhandle anvendelsen af nærværende aftale. 17 ISSN 0254-1459 KOM(97) 233 endelig udg. DOKUMENTER DA 08 021011 Katalognummer: CB-CO-97-311-DA-C ISBN 92-78-21671-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2986 Luxembourg 18


title: Kommissionens direktiv 97/35/EG av den 18 juni 1997 om anpassning till den tekniska utvecklingen för andra gången av rådets direktiv 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (Text av betydelse för EES)