title: Meddelelse fra Kommissionen - Fremme af lærlingeuddannelsen i Europa

eurovoc_concepts:
apprenticeship
job creation
vocational education
vocational training
young worker

text: * -ti KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 06. 1997 KOM(97) 300 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Fremme af lærlingeuddannelsen i Europa 1. Lærlingeuddannelsen: en introduktion til arbejdslivet Mange forskellige lærlingeuddannelsessystemer i Europa Lærlingeuddannelsessystemerne i Europa er mangfoldige og forskellige; forskellene vedrører målgrupper, organisering, fleksibilitet, niveau, aktører, der er involveret, og anerkendelse af kvalifikationer. Der er også store forskelle med hensyn til deltagelsesniveauet, som blandt andet afspejler forskelle i lærlingeuddannelsens grundlæggende status uddannelsessystemer (se tabel i bilag). F. eks. spiller lærlingeuddannelsen en betydelig rolle i Tyskland, Danmark og Østrig med et deltagelsesniveau på 3 - 6% af den samlede arbejdsstyrke. Dette er ca. 20 gange så mange som i lande som Belgien, Grækenland og Portugal med en deltagelsesprocent på 0,2 - 0,3%. for medlemsstaternes betydning inden og Lærlingeuddannelsernes fælles træk Lærlingeuddannelsen er én måde, hvorpå de unge kan få en grundlæggende erhvervsuddannelse med kvalifikationer, der kan gøre deres i arbejdslivet lettere. Med sin kombination af teoretisk uddannelse og praktisk arbejdserfaring er den et værdifuldt alternativ til de mere akademiske studier. En af de store fordele er naturligvis, at den resulterer i anerkendte erhvervskvalifikationer. indslusning Lærlingeuddannelse - nøglen til bedre beskæftigelsesmuligheder for de unge På sit møde i Firenze den 21. og 22. juni 1996 anmodede Det Europæiske Råd Kommissionen om at foretage en undersøgelse af "lærlingeuddannelsens rolle med henblik stats- og regeringsledernes engagement i bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden via undervisning og uddannelse, navnlig for unge under 25 år, hvor tallet nu er oppe på næsten 20%. jobskabelse. " Anmodningen fremhævede større på Undersøgelsen1 viser, at statsledernes bekymring kan imødekommes ved at fremme lærlingeuddannelsen, som forbedrer jobudsigterne, i og med arbejdsløsheden blandt unge, der har afsluttet en lærlingeuddannelse, synes at ligge under gennemsnittet. Denne analyse præsenterer en lang række eksempler på vellykket overgang fra skole til arbejde. Inden for den irske lærlingeuddannelse, f. eks. , angives tal for lærepladser, der ligger helt oppe på 95 - 100%. I Østrig har arbejdsløse med en ledighedsperiode lærlingeuddannelse bag sig den korteste gennemsnitlige sammenlignet med andre unge arbejdsløse. Hvor den gennemsnitlige ledighed er l"The Role of Apprenticeship in Enhancing Employ-ability and Job Creation The significance of apprenticeship training tor the labour market" - Netherlands Economic Institute for the European Commission, april 19'i7. - 2 - omkring 60 dage for lærlingeuddannede, stiger tallet til mellem 80 og 100 dage for personer, der har gennemført andre former for uddannelse. Betydningen af i en virksomhed bekræftes også for de nye tyske Landers arbejdserfaring vedkommende. Straks efter afslutningen på uddannelsen havde 3/4 af de lærlinge, der var uddannet i en virksomhed, allerede fået arbejde, og 19% var arbejdsløse. Hvis uddannelsen foregik uden for virksomheder, havde kun 27% fået et arbejde, og næsten 70% var arbejdsløse. 15 måneder efter var 50% i beskæftigelse og 23% arbejdsløse, mens førstnævnte, virksomhedsuddannede, gruppe. tallene var hhv. 71% og 8% for den Det europæiske bidrag til en reform inden for Forbedringer lærlingeuddannelserne er ofte blevet muliggjort med økonomisk støtte fra Den Europæiske Union inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond. Over 20% af fondens 47 milliarder ecu, gældende for perioden 1994- 1999, er afsat til unge arbejdsløse og disses integration på arbejdsmarkedet. EF- nøgleprogrammer er Youthstart og Leonardo da Vinci, hvor pilotprojekter og tværnationale uddannelsesophold er med til at forbedre kvaliteten. Målet med sådanne aktioner er at fremme udvekslingen af bedste praksis i hele Europa og udbrede gode og innoverende redskaber. Vejen frem Formålet med dette dokument er at fokusere på, hvad der kendetegner en god lærlingeuddannelse, som giver folk større beskæftigelseschancer. Ud af en række forskellige initiativer i medlemsstaterne skal eksemplerne på bedste praksis forsøge at vise, hvordan lærlingeuddannelsen kan gøres mere attraktiv og bedre tilpasset ændringer i erhvervslivets mønstre og aktiviteter. Endelig foreslår Kommissionen fem nøgler til en mere effektiv lærlingeuddannelse for herved, under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet, at udvikle en god lærlingeuddannelse i Europa samt retningslinjer for aktioner, der kan iværksættes både på nationalt plan og fællesskabsplan. Det er imidlertid vigtigt at huske, at de store forskelle mellem lærlingeuddannelsessystemerne afspejler forskellene både i medlemsstaternes institutionelle strukturer og i deres sociale og økonomiske situation. Derfor vil en anvendelse af nedenstående retningslinjer for en indsats helt klart kræve en tilpasning til de enkeltes landes specielle forhold. - 3 - 2. Dynamiske reformer med lignende målsætninger I mange medlemsstater sker der vigtige reformer inden for lærlingeuddannelsen, der har til formål at hæve kvaliteten og gøre ordningerne mere attraktive samt tilpasse dem til forandringer i erhvervslivet og til arbejdsmarkedets behov. En gennemgang af disse reformer, illustreret med konkrete eksempler, tyder på, at medlemsstaterne forsøger at: • Mindske kløften mellem skole og arbejdsplads Sverige: Der findes ikke nogen egentlig lærlingeuddannelse' men siden 1992 har praktiktid på en arbejdsplads svarende til mindst 15% af den samlede undervisning indgået i alle erhvervsuddannelsesprogrammer på anden del af uddannelsen. Vejledende organer, der omfatter skoler, lokale fagforeninger og erhvervslivet, spiller en vigtig rolle, når der skal skaffes praktikpladser, samt ved indkøb af udstyr og de tilsynsførende forberedelse. Finland: Lærlingeuddannelsens position i uddannelsessystemet set i forhold til andre uddannelsesformer blev forbedret gennem en lovgivning, som trådte i kraft i 1993. Den er fleksibel, tilpasset virksomhedernes og den enkeltes behov, giver de samme faglige kvalifikationer som undervisning på en uddannelsesinstitution og giver muligheder for videregående faglige uddannelser. Antallet af lærlinge steg fra kun 4. 000 i 1970*erne til over 18. 000 i 1996, og lærlingeuddannelsen forventes i år 2000 at tiltrække 16% af alle i grunduddannelses- og efteruddannelsessystemet. • Nærme sig markedets behov Spanien: Siden 1988 har en decentralisering medført større fleksibilitet og bedre omstillingsevne til branchemæssige og lokale behov i erhvervslivet. Praktik på værkstedscentre er en integreret del af fuldtidserhvervsuddannelseme, idet den indgår som obligatoriske 3-måneders praktikmoduler. Aftaler om praktikpladser indgås mellem lokale virksomheder, fagforeninger og skoler. Luxembourg: Arbejdsmarkedets parter arbejder sammen i faglige kamre. De ansvarlige for en bestemt branche beslutter sammen med arbejdsministeriet, hvilke fag eller erhverv, der skal omfattes af lærlingeuddannelsen, de udarbejder den praktiske del af uddannelsen, medvirker ved udarbejdelsen af erhvervsfaglige kurser, bestemmer udformningen af den afsluttende lærlingeprøve og udsteder, sammen med ministeriet, uddannelsesbeviserne. oprettelsen Portugal: Siden og Erhvervsuddannelse og dets regionale centre har arbejdsmarkedets parter spiliet en i koordination og voksende rolle inden for erhvervsuddannelse. De deltager administration af fremme uddannelsesaktiviteter og tilrettelæggelse af uddannelsesprogrammer. uddannelsesbeviser, for Beskæftigelse udstedelsen trepartslige Institut det af af af • Fremme arbejdsfleksibilitet og -mobilitet Tyskland: Allerede i slutningen af 1970'erne erkendte man, at der var større behov for generelle kvalifikationer end de rent faglige færdigheder. Siden da har man lagt mere vægt på generelle kvalifikationer, der kan anvendes bredt, såsom evne til at planlægge, bruge metodikker, tænke i systemer, udvikle sociale og kommunikative færdigheder samt udvise ansvarsbevidsthed og kritisk sans. Med en høj faglig mobilitet i Tyskland har disse forandringer bevirket en større fleksibilitet på arbejdsmarkedet. Danmark: Siden 1992 har dansk i de grundlæggende erhvervsuddannelser ret til praktikperioder i udlandet som led i deres uddannelse. arbejdsgivernes til stilles Der elevrefusionssystem finansiering af praktikantens ekstra udgifter under hans/hendes praktikophold i udlandet. lovgivning givet unge økonomiske midler rådighed gennem til • Bekæmpe social udstødelse Italien: Her har man med støtte i lovgivningen indført uddannelses/ansættelseskontrakter for at tilskynde arbejdsgivere til at oplære unge mellem 15 og 29 (32 for kvinder) med særlig hensyntagen til personer, der befinder sig i en udstødelsessituation. Kontrakten kan fornys, som regel efter 24 måneder. Over en halv million unge er for tiden ansat under disse kontrakter. • Højne uddannelsesniveauet i lærlingeuddannelserne Frankrig: inden for de videregående En reform i 1987 førte til en udvidelse af kurser erhvervsuddannelser, herunder teknikeruddannelsen. Det har medvirket til at øge antallet af virksomheder, der stiller praktikpladser til rådighed, og har skabt interesse for denne form for kontrakter inden for nye sektorer. I 1992 deltog ca. 25. 000 lærlinge i videregående lærlingeuddannelseskurser. I 1995 var antallet steget til næsten 60. 000. - 5 - findes for øjeblikket Nederlandene: for den nederlandske Der første lærlingeuddannelsesordning. Når man har gennemført det traditionelle niveau, har man adgang til andet og tredje niveau. Dette er en følge af udviklingen i kvalifikationskravene, som nu er væsentligt højere, end de var tidligere inden for visse sektorer. I de senere år har ca. 40% af deltagerne fulgt et kursus på andet eller tredje niveau. tre niveauer inden • Give lærlinge adgang til højere uddannelser Storbritannien: Arbejdsmarkedets parter deler det politiske mål at fremme overgangsmuligheder fra en moderne lærlingeuddannelse til højere uddannelse, hvor dette er relevant. Moderne lærlingeuddannelser anerkendes i universiteters og højere læreanstalters optagelsesregler som muligt adgangsgivende grundlag. Østrig: Et lovforslag om Berufsreifeprufung, en eksamen, der giver adgang til universitetet, er allerede accepteret af arbejdsmarkedets parter og regeringen. Dette er ligeledes temaet i et projekt, som modtager fællesskabsstøtte under Leonardo da Vinci- programmet. 3. Fem nøgler til en mere effektiv Særlingeuddannelse 1, Nøgle: Udvidelse og udvikling af nye former for lærlingeuddannelse Mål: at udvide og udvikle nye former for lærlingeuddannelse gennem en forøgelse af antallet af lærepladser samt udvikle nye lærepladser i sektorer i vækst og inden for nye erhvervsgrene. Selv om der selvfølgelig findes undtagelser, er lærlingeuddannelsen generelt overrepræsenteret inden for sektorer med relativt dårlige vækstperspektiver, såsom bygge- og anlæg, bilmekanikere og frisørfaget. Den er ikke særligt almindelig i servicesektoren, og dér finder man den alt for ofte inden for de områder, der har de laveste vækstrater. Det ser også ud til, at der er få lærlinge inden for højinnovative sektorer, for eksempel hele informationsserviceområdet. Fordelingen af praktikpladser over et bredt spektrum af erhvervssektorer inddrager også de små og mellemstore virksomheder, som spiller en særdeles vigtig rolle for jobskabelsen, og hvis engagement i lærlingeuddannelsen er af afgørende betydning for uddannelsens fremtidige eksistens. For eksempel skal over halvdelen af Tysklands lærlinge findes i virksomheder med under 50 ansatte. Virksomhedernes sammen med de økonomiske tilbud om praktikpladser hænger nøje konjunktursvingninger. - 6 I perioder med konjunkturnedgang får virksomhedernes udgifter til oplæring af lærlinge og spørgsmålet om, hvordan disse dækkes, afgørende betydning. I denne sammenhæng er det vigtigt at udnytte det potentiale, der er inden for den nye til lærlingeuddannelsens omkostningseffektivitet ved at formidle teoretiske kundskaber via distanceundervisning og fysiske tilstedeværelse på skolerne. Internet og således begrænse den informationsteknologi. Anvendelsen telematik bidrage kan af Lærlingeuddannelsens status i det samlede uddannelsessystem er af afgørende betydning for, hvor attraktiv den er. Flere unge har lyst til at deltage, hvis de kan overbevises om, at en lærlingeuddannelse udgør en reel fordel for deres fremtidige karriere. Det betyder, at den bør tilbyde højere kvalifikationer, føre til højere uddannelsesniveauer for en uddannelsessystemerne. ligeværdig status inden have og Forslag til indsats: fortsætte deres bestræbelser på at gøre det Medlemsstaterne bør økonomisk attraktivt for erhvervslivet at stille flere praktikpladser til rådighed. I denne forbindelse bør der tags hensyn til de små og mellemstore virksomheder og den vigtige rolle, de spiller for lærlingeuddannelsen. Ud over finansielle incitamenter bør medlemsstaterne også søge at forbedre erhvervslivets engagement i lærlingeuddannelsen ved at skabe en mere fleksibel lovramme, udvide kvalifikationerne ved at stræbe efter et højere uddannelsesniveau samt målrette indsatsen mod nye erhverv. De muligheder, multimedieredskaber kan give lærlinge, bør undersøges nærmere, så de kan udnyttes bedst muligt. Kommissionen vil foretage en kvalitativ kortlægning af hele Europa med fokus på virksomhedernes rolle i lærlingeuddannelsen. Undersøgelsen skal identificere bedste praksis og vigtige nyskabende foranstaltninger og udpege de faktorer, der kan få flere til at forpligte sig til at stille praktikpladser til rådighed. 2. nøgle: Forbedring af kvaliteten i uddannelsen Mål: at forbedre lærlingeuddannelsens kvalitet med hensyn til pædagogik, indhold og organisering for at skabe balance mellem teori og praksis på arbejdspladsen samt mellem virksomhedernes og den enkeltes behov. Mere komplekse arbejdsmetoder kræver, at arbejdstagerne kan kommunikere, arbejde i grupper, er fleksible og i stand til at løse problemer på eget initiativ. Eftersom lærlingeuddannelsen af natur er en kombination af teori og arbejdserfaring, har den et betydeligt potentiale med hensyn til at udruste den enkelte med kvalifikationer, der kan opfylde disse behov. Praktisk erfaring fra situationer i det virkelige liv gør indlæringen meningsfyldt og relevant, hvilket igen styrker motivationen og gør indlæringen mere effektiv. Kombinationen af skoleophold og virksomhedspraktik er imidlertid ikke tilstrækkelig, hvis ikke der sker en indholdsmæssig integration af undervisningen. Dette kræver et nært samarbejde og samspil mellem virksomhederne og uddannelsessystemet og som noget meget afgørende: veluddannede vejledere på arbejdspladsen. Selv om det er vigtigt, at lærlingen hurtigt overgår til arbejdslivet efter endt uddannelse, bør lærlingeuddannelserne også erkende, at den enkelte vil være i beskæftigelse på længere sigt, hvis kvalifikationerne er anvendelige andre steder og opdateres regelmæssigt. For at opnå dette må uddannelsesordningerne give de nøglekvalifikationer, som er det nødvendige grundlag for livslang uddannelse. Forslag til indsats: Medlemsstaterne bør tilpasse deres studieplaner, så de kan mindske kløften mellem grunduddannelse og efteruddannelse. Et vigtigt element vil være kurser, der udvider den almene viden og tilbyder sociale og andre færdigheder, som er fælles for en lang række erhverv. Disse vil kunne danne grundlag for livslang uddannelse og give bedre beskæftigelsesperspektiver på lang sigt. Kommissionen vil bidrage ved i Leonardo da Vinci-programmet at lægge mere vægt på støtte til forbedringer af kvaliteten af lærlingeuddannelsen gennem udveksling af undervisere/vejledere og andre relevante aktører i virksomheder og uddannelsesinstitutioner. 3. nødte: Fremme af lærlinges mobilitet fremme Mål: At give mobiliteten af lærlinge og ved at anerkende uddannelsesperioder, der er foregået i andre medlemsstater. lærlingeuddannelsen en europæisk dimension ved at forskel på lærlinges status; lande er grundlaget en Der er stor uddannelseskontrakt lande, hvor lighed med en arbejdskontrakt, ordningerne er mere skolebaserede, betragtes lærlingen som en studerende. Disse forskelle hindrer mobiliteten på tværs af grænserne og anerkendelsen af uddannelse, der er foregået i en anden medlemsstat. i andre i nogle i - 8 - Dette er særlig vigtigt, da en alsidig arbejdsstyrke er nødvendig, hvis de voksende muligheder i det indre marked og den globale økonomi skal udnyttes fuldt ud. Forslag til indsats: Forsøge at fremme en lærlingeuddannelse med en europæisk dimension. Kommissionen arbejder for øjeblikket på et forslag med henblik på udviklingen af en fælles lovranmme til fremme af lærlingeuddannelsen i Europa. forbindelse med Kommissionens revision af handlingsprogrammet I Leonardo da Vinci vil den lægge særlig vægt på en mobilitetsordning for lærlinge på linje med SOKRATES/ERASMUS. og medlemsstaterne Kommissionen fremme mobilitetsmuligheder gennem et system til indsamling, koordinering og formidling af information om muligheder for tværnationale praktikophold, især inden for EURES-systemet. støtte bør og 4. nøgle: Inddragelse af arbejdsmarkedets parter Mål: at inddrage arbejdsmarkedets parter i så høj grad som muligt udviklingen af lærlingeuddannelsen. styrkelsen og lærlingeuddannelsen skal kunne konkurrere på arbejdsmarkedet, kan rolle ved at anerkende de til Hvis arbejdsmarkedets parter spille en afgørende kvalifikationer, uddannelsen giver, ved at udviklingen og ved at skaffe praktikpladser inden for alle grene af erhvervslivet. tilpasse undervisningsplanerne I nogle lande inddrages arbejdsmarkedets parter i udformningen af lovgivningen, den politiske planlægning og administration, udviklingen af uddannelsens indhold, kontrollen og udstedelsen af uddannelsesbeviser. Deres deltagelse synes at være af afgørende betydning for, at lærlingeuddannelsen får den nødvendige status og dermed tiltrækker de unge, ligesom de fremmer tilpasningen af systemerne til udviklingen. Forslag til indsats: Kommissionen og medlemsstaterne bør oprette netværk af pilotprojekter til fremme af lærlingeuddannelsen i sektorer, der er præget af vækst og nyskabelser, og give arbejdsmarkedets parter en ansvarsfuld rolle i gennemførelsen af disse. - 9 Debatten omkring lærlingeuddannelsen bør styrkes inden for rammerne af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter med særlig vægt på uddannelse inden for nye sektorer og sikring af et tilstrækkeligt antal praktikpladser. Dette emne vil for første gang blive taget op i forbindelse med de drøftelser om "adgang til kvalifikationer", som Kommissionen vil indlede til efteråret. 5. Mod en egentlig strategi for lærlingeuddannelsen fremme udveksling af bedste praksis og arbejdsmarkedets implicerede MåS: at (beslutningstagere, og uddannelsessteder samt virksomheder), med indikatorer, som gør det muligt at overvåge udviklingen i Europa samt udforme egentlige strategier. forsyne alle parter, lærlingeuddannelsen planlæggere, inden for skoler Medlemsstaternes bestræbelser på at reformere deres uddannelsesordninger beviser, at viljen og dynamikken er til stede. Forskelle mellem ordninger og terminologier bør imidlertid ikke hindre forsøg på at løse de fælles problemer ad fælles vej. Forslag til indsats: Kommissionen * kan med medlemsstaternes medvirken udarbejde regelmæssige rapporter om lærlingeuddannelsen i medlemsstaterne, hvor der bruges fælles definitioner, ensartet klassificering og nøgledata, som vil gøre det muligt at sammenligne de forskellige ordninger. i i sammenhæng med det Kommissionen kan fællesskab med medlemsstaterne oprette et referencesystem, der kan anvendes som rettesnor i lærlingeuddannelsen, specielt vedrørende ungdomsspørgsmål, der finder sted i udvalget for beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitik. Ved hjælp af disse data vil debatten mellem alle implicerede blive stimuleret og være med til at finde nye strategier til fremme og udvikling af lærlingeuddannelsen. referencearbejde - 10 ISSN 0254-1459 KOM(97) 300 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 16 04 Katalognummer : CB-CO-97-323-DA-C ISBN 92-78-21803-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: WRITTEN QUESTION No. 2019/97 by Iñigo MÉNDEZ DE VIGO to the Council. Europol Convention

eurovoc_concepts:
EU Member State
Europol
child
child protection
crime against individuals
fight against crime
human rights
ratification of an agreement
sexual offence
trafficking in human beings

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 82/11 Among the more vulnerable groups it includes unemployed women, unemployed youth and the long-term unemployed (although experience has shown that, without any specific reference, measures for the long-term unemployed tend to be targeted at young people). It is deeply disappointing that older workers have not been included in the list of the more vulnerable groups requiring assistance. Can the Council explain why this is so and whether it is possible to rectify this omission? Answer (28 October 1997) The Council does not agree with the Honourable Member(cid:146)s assertion that the situation of unemployed old workers is overhadowed in the Community(cid:146)s social agenda. The Honourable Member will know that one of the issues given priority by the common strategy for employment in the European Union › which was launched at the Essen European Council meeting and confirmed and amplified in the Dublin Declaration on Employment (December 1996) › is the situation of unemployed older workers, as evidenced in the reaffirmed desire to combat long-term unemployment. This priority is explicitly indicated in the Commission(cid:146)s communication entitled (cid:147)Action on Employment: A Confidence Pact(cid:148) and in the Joint Report on Employment which was submitted to the European Council in Dublin in December 1996. Lastly, in Amsterdam on 16 June 1997 the European Council adopted a Resolution on growth and employment and decided to hold an extraordinary summit in November 1997 on fighting unemployment, which should lend fresh impetus to job creation. The Commission and the Council are invited, in cooperation with the EIB, to prepare a progress report on the matter. Other European institutions, such as the European Parliament and the Economic and Social Committee, are also working on contributions to the debate for the extraordinary European Council meeting. (98/C 82/13) WRITTEN QUESTION E-1592/97 by Susan Waddington (PSE) to the Council (12 May 1997) Subject: EUROPOL Convention How do the Member States explain and justify the delay in the ratification of the Europol Convention, which is hampering the fight against the sexual exploitation of children? (98/C 82/14) WRITTEN QUESTION E-2019/97 by In(cid:152) igo Me·ndez de Vigo (PPE) to the Council (18 June 1997) Subject: Europol Convention Mrs Gradin, the Commissioner responsible for internal affairs and justice, has made a number of statements calling on the Member States to ratify the Europol Convention as soon as possible. Can the Council say whether ratification is being envisaged in the future? Joint answer to Written Questions E-1592/97 and E-2019/97 (16 October 1997) Member States have committed themselves to endeavour to have the Convention ratified before the end of 1997. So far the United Kingdom has ratified the Convention. Several other ratifications are imminent. The K4 Committee within the Council will regularly review the state of ratification. The Council notes that the enlarged mandate of the European Drugs Unit allows already action by this body with regard to the fights against trafficking in human beings