title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU law
carriage of passengers
motor vehicle
national law
safety device

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 06. 1997 KOM(97) 276 lopull. 97/0176 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTITVTKST matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT A. Ehdotuksen tavoite Tässä direktiiviehdotuksessa säädetään Eurooppalaisen tyyppihyväksyntäjärjestelmän mukaisesti matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja (linja-autot) koskevat erityissäännökset. 1. Eurooppalainen moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää Euroopan unionissa sääntelevä puitedirektiivi säädettiin 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/81/ETY2. Tällä hetkellä koko ajoneuvojen tyyppihyväksyntä on mahdollinen ainostaan autojen osalta, sillä kaikki 45 moottoriajoneuvojen osia ja järjestelmiä koskevat erillisdirektiivit on annettu ja pantu täytäntöön ainoastaan kyseistä tuotealaa koskevina. Autoja koskeva koko ajoneuvon tyyppihyväksyntä tuli pakolliseksi unionissa uusien autotyyppien osalta 1 päivänä tammikuuta 1996. Se on pakollinen kaikkien ajoneuvojen osalta 1 päivästä tammikuuta 1998. 2. Sitä vastoin kaikkien ajoneuvoluokkien osalta on edelleen annettava tiettyjä erillisdirektiivejä, ennen kuin koko ajoneuvojen tyyppihyväksyntä toteutuu. Linja-autojen tärkeätä direktiiviä; massoja ja mittoja koskeva direktiivi osalta puuttuu kaksi [KOM(91) 239 lopullinen, 8. 7. 1991] sekä linja-autojen rakenteen teknisiä ominaisuuksia ja tällaisten ajoneuvojen kunnostamista koskeva direktiivi. Tässä perustamissopimuksen 100 a artiklaan perustuvassa direktiivissä laaditaan tämän alan ehdotuksia. Kun nämä kaksi direktiiviä on annettu, kyseisille ajoneuvoille voidaan ottaa käyttöön koko ajoneuvojen tyyppihyväksynnän kattavat tekniset edellytykset; jotta ne voitaisiin panna koko Euroopassa täytäntöön pakottavina, edellytetään kuitenkin uuden, aloituspäivämäärän vahvistavan neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiivin antamista. (poikkeuksena ovat päästöjä koskevat direktiivit, Tällä välin useimpien direktiivien soveltaminen muihin ajoneuvoluokkiin kuin autoihin on joiden edelleen vapaaehtoista soveltaminen on pakollista kaikkien ajoneuvoluokkien osalta). Näin ollen, jos jäsenvaltion lainsäädäntö ei ole Euroopan lainsäädännön mukainen, valmistajat voivat valita, tyyppihyväksyvätkö ne ajoneuvonsa EU:n tyyppihyväksynnästä säätävien erillisdirektiivien mukaisesti vai hakevatko ne hyväksynnän kansallisen lainsäädännön (joka voi olla tiukempaa turvallisuusvaatimusten osalta) mukaisesti. Kuitenkin ensin mainittu vaihtoehto voi olla edullisempi, sillä ainoastaan tällä tavalla ajoneuvo saa luvan liikkua vapaasti sisämarkkinoilla. 1 2 EYVL N:o L 42,23. 02. 1970, s. 1. EYVL N:oL 264, 23. 10. 1993, s. 49. Kun ajoneuvojen koko tyyppihyväksyntä on otettu käyttöön linja-autojen osalta, valmistajat saavuttavat suuria etuja, sillä tämän jälkeen niiden on sovellettava ainoastaan yhtä säännöstöä ajoneuvojen rakentamiseen. Tällaiset ajoneuvot hyväksytään koko unionissa. Lisäksi kustannukset alenevat, koska sisämarkkinat toteutuvat näiden ajoneuvojen osalta. Tällainen tilanne tuo selkeitä etuuksia valmistajille, liikenteenharjoittajille ja käyttäjille. B. Oikeudellinen, perusta linja-autojen 1. Toimenpiteet ehdotetaan toteutettaviksi Euroopan unionin perustamissopimuksen 100 a artiklan perusteella. Tämä lainsäädännön kohta on tärkeä myös siksi, että se on viimeinen osa komission jäsenen Martin Bangemannin ja silloisten liikennealasta (Matutes) ja sisämarkkinoista (Vanni d'Archirafi) vastaavien komission jäsenten maaliskuussa 1994 julkistamassa turvallisuuden parantamista koskevassa "yhtenäistetyssä" lähestymistavassa. Komission jäsenet ilmoittivat kyseisessä asiakirjassa, että kahtalainen lähestymistapa on tarpeen; turvavöiden käyttöönotto pienoislinja-autoissa ja linja-autoissa sekä ajoneuvon vakautta ja vammoilta suojautumiseksi nurinajotilanteissa annettavat turvallisuuden lisäämistä koskevat parannetut säännökset (tämän ehdotuksen aihe). Ensin mainitusta sovittu; moottoriajoneuvoja koskevien direktiivin mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevä komitea suostui huhtikuussa 1996 kaksi- ja kolmipisteturvavöiden käyttöönottoon linja-autoissa ja pienoislinja-autoissa lokakuusta 1997 alkaen, mikä helpotti komission tehtävää antaa asiaa koskevat muutosdirektiivit. Komissio toteutti nämä toimenpiteet kesäkuussa 1996. toimenpiteestä on 2. Linja-autoihin sovellettavan kansainvälisen lainsäädännön tekniset erityismääräykset säädetään Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (YK/ECE) säännöissä, joiden osapuolia ovat lähes kaikki jäsenvaltiot3. Ne ovat liittyneet vuoden 1958 moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisten vastavuoroista tunnustamista koskevaan sopimukseen, jota hallinnoi YK/ECE:n työryhmä 29 (WP 29) Genevessä. Sääntö N:o 36 koskee suurien henkilöajoneuvojen yhdenmukaisia määräyksiä niiden yleisrakenteen osalta, sääntö N:o 52 koskee pienten joukkoliikennevälineiden yhdenmukaisia määräyksiä ja sääntö N:o 66 koskee suurten henkilöajoneuvojen hyväksyntää niiden rakenteen lujuuden osalta. Vaikka nämä säännöt eivät sido sopimuspuolia, niitä käyttävät monet jäsenvaltiot omassa lainsäädännössään joko välittömästi tai oman kansallisen lainsäädäntönsä perustana. Kunkin Euroopan maan asiantuntijat luonnostelevat YK/ECE:n säännöt, vaikka ne eivät olisi Euroopan unionin jäsenvaltioita. Euroopan ulkopuoliset maat osallistuvat aktiivisesti ja hyväksymisten Ainoastaan Irlanti ei ole tällä hetkellä sopimuksen osapuoli. Parhaillaan valmistellaan menettelyjä, joiden avulla yhteisö voi liittyä vuoden 1958 moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen sopimukseen vastavuoroista yhdenmukaistamista [KOM(95) 723]. Sääntöä N:o 36 soveltavat jäsenvaltiot: F, ES, UK, L, FIN. Sääntöä N:o 52 soveltavat jäsenvaltiot: F, ES, D, B, L, FIN. Sääntöä N:o 66 soveltavat jäsenvaltiot: F, ES, UK, D, B, L, NL, S, FIN. Näitä sääntöjä soveltavat tosiasiallisesti myös muut jäsenvaltiot, jotka eivät ole allekirjoittaneet niitä. tunnustamista koskevaan sääntöjen luonnosteluun. Näitä sääntöjä päivitetään jatkuvasti, jotta teknisen kehityksen ja teknisten parannusten mukaiset tarkistukset otettaisiin huomioon turvallisuusmääräyksissä. Linja-autoja koskevien sääntöjen osalta yleisen turvallisuuden asiantuntijaryhmä (GRSG) kokoontuu kaksi kertaa vuodessa tutkimaan näiden asetusten muutosehdotuksia. Tähän saakka linja-autoja koskevat tekniset määräykset on säädetty kansallisessa lainsäädännössä. Vaikka useat jäsenvaltiot soveltavat YK/ECE:n sääntöjä suoraan tai käyttävät niitä oman lainsäädäntönsä perustana, tosiasiallinen kansallinen lainsäädäntö on erilainen jäsenvaltioiden kesken ja tämä muodostaa esteen näiden ajoneuvojen vapaalle liikkuvuudelle Euroopan unionissa. Teksti on ETA-sopimuksen kannalta merkityksellinen. Clânsiââ Vuonna 1993 komissio pyysi moottoriajoneuvojen työryhmää (MVWG)5 auttamaan sitä luonnostelemaan jolla parannettaisiin tieliikenteen sekä matkustajien turvallisuutta ja poistettaisiin näiden ajoneuvojen vapaan liikkumisen tekniset esteet. Kyseinen työryhmä auttoi komissiota valmistelemaan tämän direktiiviehdotuksen luonnostelemiseen käytetyt liitteet. linja-autoja koskevan direktiiviehdotuksen, työryhmä lähestymistavan mukaan tutki direktiiviluonnosta varten useita mahdollisia Moottoriajoneuvojen lähestymistapoja. Erään harkitun tekniset määräykset luonnosteltaisiin viittaamatta mihinkään voimassa oleviin kansallisiin tai kansainvälisiin sääntöihin. Asiantuntijat eivät pitäneet tätä sopivana. Erään vaihtoehdon mukaan eri linja- autotyyppejä koskevat määräykset erotettaisiin kokonaisuuksien perusteella, mutta suurin osa ryhmästä vastusti tätä. Toinen lähestymistapa oli ottaa YK/ECE:n sääntöjen N:o 36, 52 ja 66 määräykset sekä suuria kaksikerroksisia henkilöajoneuvoja koskeva sääntöluonnos ylivoimaisella perustaksi enemmistöllä YK/ECE:n sääntöjen käyttöä ryhmän keskustelujen perustana. Keskustelujen aikana komission yksiköt painottivat kuitenkin, että ne eivät katsoneet näiden teknisten sääntöjen sitovan niitä täysin ja että ne ehdottaisivat tarvittaessa erilaisia määräyksiä paremman ja saavutettavissa olevan turvallisuustason varmistamiseksi. direktiiviluonnokselle. MVWG:n asiantuntijat ehdotti I EHDOTUKSEN AVAINKYSYMYKSET 1. Direktiiviluonnoksen määräyksistä keskusteltiin perinpohjin moottoriajoneuvojen työryhmässä, ja tavoitteena oli saavuttaa mahdollisimman hyvä yhdenmukaistamisen taso. Linja-autojen erityisluonteen vuoksi useita erityisominaisuuksia on otettava huomioon vahvistettaessa tekniset arviointiperusteet, jotka sisällytetään kyseisten ajoneuvojen erityismääräyksiä koskevaan direktiiviin. Jäsenvaltioiden, asianomaisten teollisuusryhmittymien sekä kuluttajien ja liikenteenharjoittajien neuvoa- antava ryhmä. Nämä määräykset koskevat seuraavia seikkoja: matkustajien kokonaispainon jakautuminen, jotta estettäisiin yksittäisten akselien ylikuormitus käyttöovien ja hätäuloskäyntien lukumäärä, tyyppi ja sijainti käyttöovia, myös ulkoisella voimanlähteellä toimivia käyttöovia, koskevat tekniset vaatimukset parannettu pääsy ajoneuvojen sisäänkäyntiaskelmille pääsy ajoneuvojen käyttöoville, hätäuloskäynneille, käytävälle ja istuimille kaiteiden ja kädensijojen asentaminen seisoville matkustajille istuinten vähimmäiskoko ja istuinten välinen tila aj oneuvon vakaus j a korirakenteen lujuus. Nämä seikat koskevat erityisesti linja-autoja, ja tämän vuoksi niitä on käsiteltävä direktiivissä, jotta tieliikenteen ja matkustajien turvallisuus paranisi tällaisten ajoneuvojen osalta. 2. Direktiiviluonnoksessa on säännöksiä, joiden nojalla linja-autojen kori voidaan hyväksyä erillisenä teknisenä yksikkönä erillään itse ajoneuvosta (kori + alusta). Tämä ehdotuksen laajennus lisättiin tätä asiaa varten erityisesti koolle kutsutun MVWG:n kokouksessa helmikuussa 1996. Jäsenvaltiot ja teollisuus puolsivat voimakkaasti teknisiä lisämääräyksiä, joilla alennettaisiin tilauskorien valmistajille (joita on Euroopassa noin 75) aiheutuvia hallinnollisen tyyppihyväksynnän kustannuksia merkittävästi alemmiksi kuin mitä heille tavallisesti aiheutuisi, jos täyttä tyyppihyväksyntää vaadittaisiin koko kori-alusta- yhdistelmän osalta. Tällainen järjestelmä olisi ollut epäedullinen korien valmistajille, joista liikenteenharjoittajien useimmat ovat pk-yrityksiä ja joiden liiketoiminta kohdistuu tarpeiden mukaisten mittatilaustöiden valmistukseen. Koska direktiivissä sallitaan linja- autojen korien hyväksyntä erillisinä teknisinä yksiköinä ja koska siinä säädetään asianomaisia asennussäännöksiä, sen avulla saavutetaan tämän alan yritysten (se on kokonaisten ajoneuvojen sekä korien valmistajat) erilaisia taloudellisia tarpeita varten tarvittava joustavuus. 3. Merkittävistä yrityksistä huolimatta sopimukseen ei päästy kolmesta tärkeästä teknisestä seikasta. Erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta, jonka linja-autopalveluja ei säännellä, halusi tiettyjä teknisiä määräyksiä, joita muut maat eivät puoltaneet. Lisäksi julkisuudessa väitettiin, että jos direktiiviä sovellettaisiin useiden asiantuntijoiden tahdon mukaisesti, kaksikerroksiset linja-autot katoaisivat tieliikenteestä, sillä direktiivin noudattamisen kasvaneet kustannukset taloudellisesti tällaisten kannattamattomaksi. ajoneuvojen tekisivät käytön Myös "pienoislinja-autot" ja "keskikokoiset linja-autot" ovat menestyneet markkinoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa, ja edellä mainitun tapaisia väitteitä on kohdistunut myös tällaisia ajoneuvoja koskevan direktiiviluonnoksen vaikutuksiin. Kolme tärkeintä kiistanalaista teknistä seikkaa ovat: a) Linja-autojen käyttöovien vähimmäismäärä. Suurin osa kansallisista asiantuntijoista oli sitä mieltä, että linja-autojen käyttöovien lukumäärän olisi noustava sen mukaan, mitä enemmän matkustajia ajoneuvossa voidaan kuljettaa. Tämä helpottaa nousemista ajoneuvoon ja sieltä poistumista, mutta erityisesti käyttöovia evakuoiminen olisi onnettomuustilanteissa helpompaa suurten käyttöovien kautta kuin kapeiden hätäuloskäyntien kautta. lisäämällä matkustajien Vähemmistöön jääneiden asiantuntijoiden mielestä evakuointi voidaan tehdä hätäuloskäyntien kautta ja käyttöovien lukumäärän päättäminen olisi jätettävä liikenteenharjoittajien vastuulle sen mukaan miten lipuntarkastus on hoidettu. b) Eri linja-autojen istuimien väli Olisi muistettava, että lähes kaikki jäsenvaltiot, myös Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlannin tasavalta, ovat vahvistaneet kansallisessa lainsäädännössään tällaisten istuimien vähimmäisvälin. Lisäksi kaikkien kansallisten asian ajoneuvojen tuntijoiden mielestä istuimien vähimmäisvälin olisi oltava erilainen ajoneuvoissa, joissa on seisoville matkustajille tarkoitettuja paikkoja (paikallisliikenne) kuin ajoneuvoissa, joissa ei voida kuljettaa seisovia matkustajia (kaukoliikenne). Useimpien mielestä kaukoliikenteen linja-autoissa välin olisi oltava vähintään 75 cm. Tällainen vähimmäisväli saa matkustajat pysymään istuimillaan ja pitämään turvavyöt kiinni -ja siten turvassa - eikä silloin synny tilannetta, jossa epämukavasti istuva matkustaja päättäisi seistä käytävällä. Paikallisliikenteen linja-autojen osalta päädyttiin siihen, että välin olisi oltava vähintään 65 cm - vähimmäismitta, joka suo matkustajille kohtuullisesti tilaa sekä pääsyn ikkunan viereisille istuimille. Lisäksi pääteltiin, että nämä vähimmäissäännökset parantaisivat turvallisuutta. Sitä vastoin vähemmistön mielestä on tärkeämpää, että useammat matkustajat istuvat kuin että harvemmat matkustajat istuvat mukavasti. Tämän saavuttamiseksi asiantuntijat ehdottivat istuinten vähimmäisväliksi 60 cm pienempien ajoneuvojen osalta (se on enintään 16 matkustajan kuljetukseen tarkoitetut pienoislinja-autot) ja 65 cm kaikkien muiden ajoneuvojen osalta. c) Kokonais leveydeltään enintään 2,3 metrin ajoneuvojen (pienoislinja-autot ja keskikokoiset linja-autot) istuimien vähimmäis leveys Olisi muistettava, että lähes kaikki jäsenvaltiot, myös Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlannin tasavalta, ovat vahvistaneet kansallisessa lainsäädännössään tällaisten ajoneuvojen istuimien vähimmäisleveyden. Ainoastaan Itävallalla ei ole tällaista lainsäädäntöä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannin tasavallassa on paljon erityyppisiä linja-autoja. Tätä moninaisuutta ilmentää se, että usein pakettiautojen alustalle rakennettujen pienoislinja-autojen ja keskikokoisten linja-autojen markkinat ovat kehittyneet näissä maissa. Liikenteenharjoittajat suosivat kuitenkin usein tällaisia tavallisia linja-autoja kapeampia ajoneuvoja, erityisesti koska tietyillä alueilla maantiet ovat kapeita. Suurin osa kansallisista asiantuntijoista oli istuinten vähimmäisleveyden olisi oltava 45 cm kaikenlaisten linja-autojen osalta, jotta tilaa olisi riittävästi varmistamaan matkustajien turvallisuus, pääsy istuimille sekä matkustajien mukavuus. sitä mieltä, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin tasavallan näkemyksen mukaan istuinten 45 cm:n vähimmäisleveys voidaan hyväksyä ainoastaan kokonaisleveydeltään yli 2,3 m:n ajoneuvoille. Enintään 2,3 m:n ajoneuvoille riittäisi niiden mielestä 40 cm:n istuinleveys. Näissä kapeammissa ajoneuvoissa 40 cm:n istuinleveys mahdollistaisi neljän istuimen asentamisen kullekin riville, sen sijaan, että istuimia voitaisiin asentaa kolme, jos vaadittu vähimmäismitta olisi 45 cm. Nämä asiantuntijat väittivät lisäksi, että pituussuuntaisten istuinrivien poistamisella olisi suuria turvallisuuteen, sillä vaikutuksia ajoneuvon useammat matkustajat joutuisivat seisomaan. taloudellisuuteen ja toimintaan, Komissio esittää kertomuksen, jossa tutkitaan istuinleveyden eroihin liittyviä turvallisuusnäkökohtia, ja tekee tarvittaessa ehdotukset olemassaolevien säännösten muutoksiksi. 4. Tässä tilanteessa komissio analysoi neljää mahdollista lähestymistapaa löytääkseen hyväksyttävän sopuratkaisun: Valita useimpien jäsenvaltioiden tukema teksti. Tämän ratkaisun etuna olisi selvästikin se, että sitä todennäköisesti kannattaisi neuvostossa määräenemmistö. Toisaalta kyseisessä ratkaisussa ei oteta huomioon sääntelyn poistamisesta johtuvasta perinteen jatkumisesta ja uusien palvelujen kehittymisestä syntyneitä kahden jäsenvaltion markkinavaatimuksia, ja ratkaisun voidaan olettaa tämän vuoksi olevan hyvin kiistanalaisen. Tällainen päätös vaikuttaisi myös kielteisesti kyseisten ajoneuvojen valmistajiin. Ottaen lisäksi huomioon, että tämä direktiivin soveltaminen on alussa vapaaehtoista, jäsenvaltiot voivat valintansa mukaan joko soveltaa tätä direktiiviä tai omaa kansallista lainsäädäntöään. Kuitenkin heti kun linja-autojen EY-tyyppihyväksynnästä tulee pakollinen, tämä erityisdirektiivi korvaa kansallisen lainsäädännön. Tässä vaiheessa kyseisten kahden jäsenvaltion tyyppi olisi hyväksynnästä. lainsäädäntönsä mukaisten ajoneuvojen luovuttava kansallisen Jättää tietyt erityisajoneuvot direktiiviluonnoksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaisessa tapauksessa edellä mainittuja haittoja ei syntyisi. Soveltamisalan toimenpiteitä. ulkopuolelle jääneisiin ajoneuvoihin sovellettaisiin kansallisia Toisaalta tämä ratkaisu haittaisi niitä jäsenvaltioita, jotka haluavat yhdenmukaistaa tällaiset ajoneuvot, koska Euroopan tyyppihyväksyntää ei tällaisessa tapauksessa olisi olemassa kyseisille ajoneuvoille. Jättää kiistanalaiset istuinten välinen tila ja istuinleveys direktiiviluonnoksen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä nämä seikat eivät kyseisen kahden jäsenvaltion mielestä liity turvallisuuteen. Kuitenkin useimpien jäsenvaltioiden mielestä nämä kaksi seikkaa liittyvät turvallisuuteen, ja yhtä lukuun ottamatta kaikilla on lainsäädäntöä tältä alalta; näin ollen, jos tässä direktiivissä ei ole säännöksiä näistä kahdesta seikasta, jäsenvaltiot pitävät varmasti kansallisen lainsäädäntönsä eikä sisämarkkinoita saavuteta linja-autojen osalta. Lisäksi syntyisi vaara, että jäsenvaltiot vaatisivat noudatettaviksi teknisiä määräyksiä direktiivin säännösten lisäksi edellytyksenä Euroopan tyyppihyväksynnälle. Valita useimpien jäsenvaltioiden tukema teksti lisättynä poikkeuksella, jonka nojalla voidaan antaa tyyppihyväksyntä tiettyjä erityisiä kansallisia ominaisuuksia omaaville ajoneuvoille, mutta jäsenvaltio voi myös oman harkintansa mukaan evätä tällaisten ajoneuvojen rekisteröinnin omalla alueellaan. Tätä poikkeusta sovellettaisiin ainoastaan ajoneuvoihin, jotka eivät vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun. Punnitessaan näitä vaihtoehtoja komission vaikuttimena on ollut ennen kaikkea halu toteuttamisen saavuttaa yhdenmukaistamisen mukaisesti ja samalla tunnustaen, että täydellinen yhdenmukaisuus ei erityisolosuhteissa ole välttämättä mahdollisuutta saavuttaa kerralla. yhtenäismarkkinoiden enimmäistaso Tässä yhteydessä komissio kiinnitti huomiota myös tilanteeseen, joka saavutettiin moottoripyörien tehoa koskevassa direktiivissä 95/1/EY. Perustamissopimuksen 189 b artiklan mukaisen sovitteluvaiheen aikana toimielimet sopivat, että moottoripyörien tehoa ei rajoitettaisi (komissio oli alunperin ehdottanut rajaksi 74 kW) ja että jäsenvaltiot voisivat vapaasti vahvistaa 74 kW:n rajan sekä evätä tällaisten moottoripyörien myynnin, rekisteröinnin ja liikkeelle laskemisen alueellaan. Komission yksiköt tutkivat tarkemmin tehon ja onnettomuuksien välistä yhteyttä ja tarvittaessa ne tekevät lisäehdotuksia asiasta. 5. Edellä mainitun perusteella herää kysymys, onko vaiheittainen lähestymistapa perusteltua linja-autojen osalta. Tässä erityistapauksessa, ottaen huomioon kansallisten sääntöjen ja perinteiden moninaisuuden, komissio uskoo, että on perusteltua antaa poikkeus yhdenmukaisista säännöistä tiettyjen ajoneuvotyyppien osalta (neljäs lähestymistapa). Tämä poikkeus rajoittuisi kuitenkin tiukasti koskemaan kaksikerroksisia linja-autoja sekä linja-autoja, joiden kokonaisleveys on enintään 2,3 m (pienoislinja-autot ja keskikokoiset linja-autot). Komission mielestä tällaisen poikkeuksen ei pitäisi koskea kaukoliikenteessä toimivia ajoneuvoja, jotta vältyttäisiin kilpailun vääristymiseltä kansainvälisen liikenteen osalta. Paikallisliikenteen osalta mahdollista kilpailun vääristymisen vaaraa ei ole. Komission mielestä jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus estää poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen myynti, ensimmäinen rekisteröinti ja kaikki sen jälkeiset rekisteröinnit sekä liikkeelle laskeminen. Tällaisen lähestymistavan etuna on lisäksi se, että sen soveltamisen joustavuus ei ratkaise ennakkoon, kuinka kyseisten ajoneuvojen Euroopan markkinoiden olisi kehityttävä tulevaisuudessa. Jos Yhdistyneen teknisten määräysten mukaisten keskikokoisten ja kuningaskunnassa sovellettavien pienoislinja-autojen markkinat kasvavat EU:ssa, kuten kyseinen maa väittää, jäsenvaltioiden purkaessa linja-autopalvelujensa sääntelyä pienenisi vaara, että ne käyttäisivät hyväkseen mahdollisuutta estää tällaisten ajoneuvojen rekisteröinti. Poikkeusta olisi tarkasteltava uudelleen viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005 komission yksiköiden laatiman kertomuksen perusteella. ratkaisulla varmistettaisiin, että yhdenmukaistamisen suuri taso on Edellä mainitulla osalta mahdollisimman yhdenmukaistaminen on täydellinen - ja sen avulla muut jäsenvaltiot voivat oman harkintansa sekä selkeästi määriteltyjen ja rajoitettujen rajojen mukaisesti säilyttää omat liikennejärjestelmänsä sekä tiettyjen ajoneuvojen rakennetta koskevat omat vaatimuksensa. jäsenvaltioiden poikkeuksesta kieltäytyvien - II LINJA-AUTOIHIN PÄÄSY Toinen direktiivin keskeisistä seikoista on liikuntaesteisten, mukaan lukien pyörätuolia käyttävät henkilöt, pääsyä linja-autoihin koskevat säännökset. Komissio toteaa liikenne- ja sosiaalipolitiikkojensa mukaisesti, että pääsy on varmistettava kaikilla mahdollisilla keinoilla. lähestyä kahdella tavalla. Ensimmäisen Tätä kysymystä voidaan lähestymistavan mukaisesti vahvistettaisiin kaikkia ajoneuvoja koskevat yleissäännökset, mukaan lukien tekniset vaatimukset, pyörätuolien käyttäjien ajoneuvoon astumisen ja poistumisen helpottamiseksi, jos ajoneuvoon on asennettu tällaiset apulaitteet. Kansalliset ja paikalliset viranomaiset päättäisivät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti itse millaiseen ratkaisuun päädytään valitsemalla haluamansa kaltaiset ajoneuvot, jotta pääsy julkisiin kulkuneuvoihin paranisi kullakin alueella. lähestymistavan mukaisesti komissio antaisi selkeät poliittiset suuntaviivat Toisen helppopääsyisten paikallisliikenteessä sosiaalipolitiikan ja turvallisuuden johdosta, koska helppopääsyiset kulkuvälineet lisäävät myös turvallisuutta. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että useimmat onnettomuudet tapahtuvat, kun matkustajat nousevat linja-autoon tai poistuvat siitä. tarjoamiseksi linja-autojen kauko- ja Molemmat lähestymistavat edellyttäisivät erilaisten linja-autojen teknisten vaatimusten vahvistamista direktiivissä. tärkeää muistaa, että komissio liikkuvuuden teki neuvostolle ehdotuksen neuvoston direktiiviksi On myös liikuntaesteisten turvallisen kuljetuksen parantamista koskevista ja vähimmäisvaatimuksista [KOM(91) 539 lopullinen, SYN 327, EYVL N:o C 15, 21. 1. 1992, s. 18]. Siinä ehdotetaan toteutettavaksi yksi seuraavista kolmesta toimenpiteestä: työntekijöiden sisäänrakennettu tekninen apuväline, kuten alennettu lattia, nostolava jne. esimerkiksi pysäkillä tai asemalaiturilla ajoneuvon ulkopuolinen tekninen apuväline, kuten liikuteltavat rampit, nostolaitteet, kokoonpantavat lavat jne. tai erityisesti koulutetun liikenneyrityksen henkilökunnan antama henkilökohtainen apu. Pohdittuaan asiaa huolellisesti komissio piti elintärkeänä, että direktiivistä tulee eteenpäin suuntautuva ja edistyksellinen, erityisesti koska se tulee voimaan ennen vuotta 2000 vapaaehtoisesti sovellettavana ja todennäköisesti siitä ei tule pakottavaa ennen vuotta 2005. Lisäksi näyttää varmalta, että jäsenvaltiot vahvistavat asteittain teknisempiä säännöksiä linja-autoihin pääsystä, koska turvallisten ja helppopääsyisten ajoneuvojen kysyntä lisääntyy. Komission mielestä alkuvaiheessa ei kuitenkaan olisi mahdollista eikä soveliasta edellyttää, että kaikkien tämän direktiivin säännösten mukaisten uudentyyppisten ajoneuvojen olisi oltava helppopääsyisiä liikuntaesteisille vuodesta 2000. Komission mielestä on kuitenkin realistista vaatia, että säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunniteltujen matkustaja-ajoneuvojen perustella turvallisuusnäkökohdilla sekä myös sillä, että useimmilla jäsenvaltioilla7 on lainsäädäntöä tältä alalta. Yhdenmukaisten sääntöjen puuttuessa on tämän vuoksi olemassa vaara, että sisämarkkinoiden kehittyminen estyy. olisi oltava helppopääsyisiä. Tätä voidaan Helppopääsyisyyden määritelmän osalta on kiinnitettävä huomiota eri Euroopan kaupunkien erilaiseen maastoon, mikä tekee mahdottomaksi antaa yleisiä vaatimuksia kaupunkiympäristössä käytettäville matalalattialinja-autoille. Komissio katsoo kuitenkin, että kun matalalattialinja-autoa ei voida käyttää, olisi pakko käyttää yhdellä kolmesta direktiivin liitteessä VII luetelluista ajoneuvoon pääsyä helpottavista apuneuvoista varustettua tavallista linja-autoa. Tämän vuoksi direktiivissä vahvistetaan, että säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunniteltujen, tämän direktiivin säännösten mukaisesti hyväksyttyjen uusien ajoneuvojen tekniset määräykset noudattavat matalalattialinja-autojen tai muiden helppopääsyisten ajoneuvojen teknisiä määräyksiä. Tämän valinnan mukaisesti direktiivi luonnosteltiin siten, että jäsenvaltioita vaaditaan valitsemaan näiden vaihtoehtojen välillä. (kaupunkiympäristössä) Matalalattialinja-autot ovat selvästikin jäsenvaltioiden tehokkain tapa helpottaa pääsyä ajoneuvoihin sekä parantaa toimintatehokkuutta linja-autoon noustessa ja siitä poistuessa kaupunkiympäristössä. Tietoisena matalalattialinja-autojen merkityksestä julkisliikenteen kehittäjänä komissio on valmistellut Euroopan tieteen ja teknologian yhteistyöohjelmaa (COST). Yksi näistä toimista on COST 322, jonka tavoitteena on kerätä tietoa kokemuksista matalalattialinja-autojen käytöstä Euroopassa, mukaan lukien huolellisesti valvotut koeajot, jotta parasta käytäntöä varten voitaisiin laatia ohjeet. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1995 vammaisten syrjintälaissa annetaan hallitukselle lukien pyörätuolia käyttävien pääsystä valtuudet antaa säännöksiä eri kuljetustavoista, mukaan laissa säädetään, että ajoneuvoihin. Ruotsissa vuoden 1975 vammaisten apuneuvoja koskevassa tarpeiden joukkoliikenteeseen käytettävät ajoneuvot on mukautettava vammaisten matkustajien mukaisiksi. Täytäntöönpanosäännökset ovat linja-autojen osalta laki kattaa yli 19 matkustajalle liikenteenharjoittajia sitovia. Joukkoliikenteen tarkoitetut ajoneuvot, joiden bruttomassa on 800 kg. useimmat annettiin vuonna niistä 1982 ja 10 COST 322 on laatinut kertomuksen, jossa luetellaan matalalattialinja-autoja koskevat tärkeimmät suositukset. Useimmat näistä sisältyvät direktiiviluonnokseen, ja ne koskevat kaikkia linja-autoja, ei pelkästään matalalattialinja-autoja. COST 322:n suosituksista sisältyvät erityisesti alimman askelman korkeutta sekä taka-akseli(e)n etupuolella olevan käytävän enimmäiskaltevuutta koskevat suositukset luonnokseen. Jos matalalattialinja-autoja ei voida käyttää, muita rampeilla tai hisseillä varustettuja ajoneuvoja (liitteessä I oleva C osa) koskevia määräyksiä olisi noudatettava, jotta liikuntaesteisten, myös pyörätuolia käyttävien henkilöiden, pääsy varmistettaisiin ajoneuvoon. Komission mielestä on olemassa vahvat perusteet helppopääsyisyyttä koskevan vaatimuksen soveltamisalan laajentamiselle niin, että siihen sisältyvät myös matkustajien kuljetukseen säännöllisessä kaukoliikenteessä suunnitellut ja erityisesti luokan II ajoneuvot. Tällä varmistetaan, että ehdotetun vapaaehtoisen tyyppihyväksyntädirektiivin teknisten vaatimusten mukaiset uudet ajoneuvot otetaan asteittain käyttöön linja-autokannassa, ja täten varmistetaan, että ajan mittaan säännölliseen kaukoliikenteeseen käytettävä ajoneuvokanta on kokonaisuudessaan helppopääsyisyyttä koskevan vaatimuksen mukainen. Komissiolla ei kuitenkaan tällä hetkellä ole tarvittavaa asiantuntemusta parhaan teknisen ratkaisun määrittämiseksi kyseisille ajoneuvoille. Tässä yhteydessä komissio tekee piakkoin ehdotuksen, jossa esitetään kattavan tutkimuksen perusteella kyseisiä ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset. Tämän mukaisesti direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos kyseiset ajoneuvot kuuluvat luokkaan I, niissä on oltava yksi direktiivin liitteessä VII säädetyistä ajoneuvoon pääsyä helpottavista laitteista, jotta ne voisivat liikkua vapaasti yhteisössä. Muiden luokkien ajoneuvojen osalta komissiolla ei kuitenkaan tällä hetkellä ole tarvittavaa asiantuntemusta niiden tarkoituksenmukaisimpien ratkaisujen määrittämiseksi, joilla varmistetaan säännölliseen kaukoliikenteeseen käytettävien ajoneuvojen helppopääsyisyys. III PITUUSSUUNTAISET ISTUIMET tiedostaa monien mielestä vaarallisiin pituussuuntaisiin (sivusuuntaisiin) Komissio istuimiin kohdistuvat huolet ja se ryhtyy analysoimaan mitä erityismääräyksiä olisi sovellettava vai olisiko tällaiset istuimet kiellettävä ajoneuvoissa, joissa ei saa kuljettaa seisovia matkustajia. Komissio tutkii samalla myös voidaanko pidätyslaitteilla, se on turvavöillä, parantaa istuimien turvallisuutta. D. Osapuolten kuuleminen 1. Teollisuuden kanta Teollisuutta on kuultu ja sen edustajat ovat osallistuneet kaikkiin neuvoa-antavan moottoriajoneuvojen työryhmää luonnostellessaan tätä direktiiviä. Alustojen ja valmiiden ajoneuvojen valmistajat, jotka työryhmän kokoukseen. Komissio kuuli kyseistä 11 ovat yksinomaan suuria yrityksiä, puoltavat ehdotusta. Linja-autojen korien valmistajat ovat enimmäkseen keskisuuria yrityksiä; mahdollisuus tyyppihyväksyä kori erillisenä teknisenä yksikkönä varmistaa, että heidän tarpeensa on otettu huomioon täysin. Näin ollen teollisuus yleensä puoltaa ehdotusta. Brittiläisillä valmistajilla ja liikenteen harjoittajilla on kuitenkin erilainen näkemys. Ehdotukseen sisällytetyn poikkeuksen avulla Yhdistyneen kuningaskunnan valmistajat voivat säilyttää ajoneuvoa rakentaessaan korirakenteen nykyisen kaltaisena. 2. Jäsenvaltioiden kannat asiantuntijat Jäsenvaltioiden työryhmän keskusteluissa. Suurin osa jäsenvaltioiden asiantuntijoista puoltavat ehdotuksen teknisiä määräyksiä. Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlannin tasavalta ilmaisivat varauksensa, huolimatta ehdotukseen otetusta poikkeuksesta, joka hyödyttää näitä kahta valtiota. edustettuina moottoriajoneuvojen olivat Helppopääsyisyyttä koskevat määräykset aiheuttavat todennäköisesti väittelyä neuvostossa, sillä useiden jäsenvaltioiden mielestä tällaiset kysymykset olisi jätettävä toissijaisuus periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden ratkaistaviksi. 3. Parlamentin kanta Euroopan parlamentti on ollut hyvin kiinnostunut ehdotuksesta. Eri komission yksiköitä on kutsuttu selvittämään luonnoksen taustaa parlamentin jäsenten kokouksissa. Parlamenttia on kiinnostanut erityisesti liikuntaesteisten pääsy linja-autoihin. E. Ehdotuksen sisältö Tämän direktiivin soveltaminen on vapaaehtoista siihen saakka, kunnes puitedirektiivi 92/53/ETY tulee pakolliseksi linja-autojen osalta kaikissa jäsenvaltioissa. Jos valmistaja päättää soveltaa tämän direktiivin säännöksiä, hän saa tehdä niin, ja muiden jäsenvaltioiden on laskettava vapaaseen liikkeeseen tämän direktiivin tekniset vaatimukset täyttävät ajoneuvot. Heti kun puitedirektiivistä 92/53/ETY tulee sitova M2- ja M3-luokan8 ajoneuvojen osalta, erillisistä direktiiveistä, kuten tästä, tulee myös sitovia. 1. Artiklat Artiklat vastaavat ylipäänsä puitedirektiivin 70/156/ETY nojalla annettujen erillisten direktiivien artikloja ja niissä sovelletaan kyseisen direktiivin säännöksiä. Ainoat poikkeukset ovat 3 artikla, jossa vahvistetaan poikkeus, 4 artikla, jossa vahvistetaan helppopääsyisyyttä koskevat säännökset, sekä 6 ja 7 artikla, joka koskee direktiivin M2: henkilöiden kuljetukseen käytettävä ajoneuvo, jossa on enemmän kuin kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi ja jonka kokonaismassa on enintään viisi tonnia. M3: henkilöiden kuljetukseen käytettävä ajoneuvo, jossa on enemmän kuin kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen lisäksi ja jonka kokonaismassa on suurempi kuin viisi tonnia. 12 liitteiden mukauttamista tekniseen kehitykseen käsittelevää komiteaa. Ottaen huomioon, että direktiivin mukauttaminen tekniseen kehitykseen olisi pantava täytäntöön pikaisesti, näissä artikloissa annetaan komissiolle mahdollisuus toteuttaa mukautukset, jos se kuulee ensin jäsenvaltioita neuvoa-antavan, mieluummin kuin sääntelevän, komitean kautta. 2. Tekniset liitteet Direktiiviluonnoksen tekniset liitteet käsittävät kaikki näiden ajoneuvojen rakennetta koskevat erityisseikat, jotka on otettava huomioon turvallisuuden parantamisessa ja joita ci käsitellä muissa erillisissä direktiiveissä. Luonnos perustuu pitkälti YK:n Euroopan talouskomission säännöissä vahvistettuihin standardeihin ja vaatimuksiin, joita useimmat jäsenvaltiot käyttävät joko suoraan tai kansallisen lainsäädäntönsä perustana. Vaikka näitä sääntöjä päivitetään säännöllisesti, työryhmässä kokoontuvat asiantuntijat ovat esittäneet parempien turvallisuusvaatimusten saavuttamiseksi tarvittavia muutoksia. sovelletaan poliisin, Vaikka luonnoksen 1 artiklassa tarkoitetaan M2-ja M3-luokan ajoneuvoja (katso 7 alaviite), liitteen I soveltamisalaan eivät kuulu vankila-ajoneuvot, ambulanssit eikä maastoajoneuvot. Vaatimuksia käyttöön suunniteltuihin ajoneuvoihin ainoastaan siinä määrin, kuin säädökset noudattavat kyseisten tarkoitettua käyttöä ja toimintaa. Samaa arviointiperustetta sovelletaan ajoneuvojen sellaisiin erityisajoneuvoihin kuin kirjastoautot, uskonnollisiin menoihin käytettävät ajoneuvot ja edustustiloina käytettävät ajoneuvot. turvallisuusjoukkojen armeijan tai Kyseiseen liitteeseen kuuluu kolme osaa. A osassa on kaikkia linja-autoja koskevat yhteiset vaatimukset. B osassa on matalalattialinja-autoja koskevat vaatimukset. C osassa on muita ajoneuvoja kuin matalalattialinja-autoja koskevat vaatimukset. Luonnoksessa määritellään viisi ajoneuvoluokkaa seuraavasti: i) Ajoneuvot, joissa on tilaa yli 22 matkustajalle: Luokka I: Ajoneuvot, joihin on rakennettu seisoville matkustajille tarkoitettuja tiloja jatkuvan matkustajien liikkumisen mahdollistamiseksi. Luokka II: jotka on Ajoneuvot, istuvien matkustajien rakennettu etupäässä kuljettamiseen ja jotka on suunniteltu siten, että myös seisovia matkustajia voidaan kuljettaa käytävällä ja rajoitetulla alueella. Luokka III: Ainoastaan istuvia matkustajia varten rakennetut ajoneuvot. 13 ii) Ajoneuvot, joissa on tilaa enintään 22 matkustajalle: Luokka A: Istuvia ja seisovia matkustaj ia varten suunnitellut ajoneuvot. Luokka B: Ajoneuvot, joissa ei voida kuljettaa seisovia matkustajia. ja hyväksyntöjen muuttamista sekä vaatimustenmukaisuutta Muutoin liitteessä I määrätään tyyppihyväksyntähakemuksia, hyväksynnän myöntämistä, tyyppien sääntelevät määritelmät ja menettelyt puitedirektiivissä 70/156/ETY vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. Liitteessä määrätään myös kaikkia linja-autoja koskevat erityisvaatimukset. Nämä vaatimukset koskevat kuorman jakautumista akseleille ja kuormausedellytyksiä, lukumäärää, pysäyttämismerkkiä, matkustajille tarkoitettua tilaa, matkustajapaikkojen sisävalaistusta sekä seisovien matkustajien kädensijoja ja kaiteita. Ajoneuvon vakautta koskevat vaatimukset kannattaa mainita erikseen. Ajoneuvojen on pysyttävä täysin vakaina pyöriensä päällä lavalla, jonka kulma vaakatasoon nähden on 35 astetta osalta). Vaihtoehtoinen laskentamenetelmä sallitaan, jos menetelmän pätevyys vahvistetaan vastaavalla testillä samanlaista ajoneuvoa käyttäen. astetta kaksikerroksisten linja-autojen (28 Direktiiviluonnoksessa säädetään uloskäyntien lukumäärää (joka nousee sen mukaan, mitä enemmän matkustajia ajoneuvolla voidaan kuljettaa) ja mittoja sekä pääsyä näihin uloskäynteihin koskevat säännökset. Nämä säännökset käsittävät käyttöovet, hätäovet, hätäikkunat ja kattoluukut. Luonnoksessa noudatetun arviointiperusteen mukaan kaikissa olosuhteissa (mukaan lukien ajoneuvon nurinajo sekä käyttöovien avautumisen estyminen onnettomuustilanteessa) on taattava, että uloskäyntejä voidaan käyttää kolmeen suuntaan. Luonnoksessa vahvistetaan tekniset määräykset sekä käsikäyttöisille että ulkoisella voimanlähteellä toimiville uloskäynneille. Istuvien matkustajien tilan osalta luonnoksessa vahvistetaan saman- tai erisuuntaisten istuimien vähimmäisleveys ja vähimmäisväli sekä annetaan menettely, jolla varmistetaan pääsy kaikille istuimille. Lopuksi liitteessä I vahvistetaan vaatimukset, joilla varmistetaan kaikkien henkilöiden, myös liikuntaesteisten, pääsy ajoneuvoon. Direktiiviluonnoksessa vahvistetaan, että luokan I ajoneuvoissa on oltava ensisijaisesti liikuntaesteisille varattuja istuimia kuljettajan lähellä, tarpeita vastaavat erityinen pysäyttämismerkinantolaite kädensijat ja kaiteet. Direktiiviluonnoksessa määritellään pyörätuolille varattu tila yhden tai useamman pyörätuolia käyttävän henkilön kuljettamiseen suunnitellussa luokan I ajoneuvossa, sen kiinnityspisteet, pääsy erityislavalle sekä minne erityislava olisi sijoitettava. Matalalattialinja-autoja pidetään helppopääsyisinä ajoneuvoina, jos yksi käyttöovi sekä lava ovat riittävän suuret, jotta pyörätuoli pääsee ajoneuvon sisälle ja pysyy paikallaan. sekä tällaisten henkilöiden Hallinnolliset määräykset, mukaan lukien ilmoituslomake ja EY-tyyppihyväksyntätodistus, määritellään liitteessä II puitedirektiivin 70/156/ETY mukaisesti. Liitteessä III on kaikki muissa liitteissä määrättyjä vaatimuksia koskevat selittävät kaaviot. 14 IV määritellään korirakennetta koskevat vaatimukset Liitteessä lujuuden osalta. Nurinajotilanteessa lujuuden on oltava riittävä jäljelle jäävän alueen suojaamiseksi sekä sen estämiseksi, että korirakenne murskaisi matkustajat. Tätä liitettä sovelletaan luokan II ja III lukuun ottamatta paikallisliikenteessä käytettäviä yksikerroksisiin ajoneuvoja, todennäköisyys on huomattavan pieni, joskin yhä mahdollinen. ajoneuvoihin, joiden nurinajon Liitteessä V määrätään suuntaviivat ulkoisella voimanlähteellä sulkemisvoiman mittaamiseksi, jotta onnettomuuksien mahdollisuus pienenisi. toimivien ovien Liitteessä VI määrätään erityisvaatimukset linja-autoille, joissa on tilaa enintään 22 matkustajalle. Erityisvaatimuksia voidaan perustella sillä, että tällaisissa ajoneuvoissa kuljetetaan vähemmän matkustajia kuin suuremmissa linja-autoissa, ja tämän vuoksi tiettyjä säännöksiä voidaan määritellä eri tavalla. tekniset vaatimukset pyörätuolien käyttäjien pääsyä Liitteessä VII määritellään ajoneuvoihin helpottavilla laitteilla varustetuille linja-autoille. Ehdotus käsittää rampit, niiausjärjestelmät ja hissit, mutta sen mukaan myös muita apuneuvoja voidaan käyttää, jos ne ovat turvallisia ja tehokkaita. Liitteessä VIII määrätään erityisvaatimukset kaksikerroksisille linja-autoille silloin kun liitteen I yleismääräyksiä ei voida soveltaa. Liitteessä IX vahvistetaan tällaisissa ajoneuvojen rakenteessa käytettäviä sähköjohtoja koskevat vaatimukset; tällaisten sähköjohtojen on oltava laadultaan sellaiset, että ne eivät voi aiheuttaa tulipaloa. Liitteessä X määritellään korin tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä koskevat vaatimukset sekä aiemmin erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset. 15 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen , ottavat huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon10, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä11, sekä katsovat, että sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus taataan; on tärkeää toteuttaa toimenpiteet tämän päämäärän saavuttamiseksi, tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisten lakien mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskeviin erityissäännöksiin, nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain, kyseisten ajoneuvojen teknisten määräysten eroavaisuuksien vuoksi ne eivät ole voineet toimintaa kyseisten liikkua vapaasti yhteisössä; sisämarkkinoiden asianmukaista ajoneuvojen osalta helpottaisi, jos kaikki jäsenvaltiot vahvistaisivat yhdenmukaiset vaatimukset kansallisten määräystensä sijaan, tämän vuoksi on tarpeen, että kaikki jäsenvaltiot vahvistavat samat vaatimukset joko voimassa olevien sääntöjensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti jotta kaikentyyppisiin perävaunujen ajoneuvoihin soveltaa moottoriajoneuvojen voidaan niiden ja 9 10 11 EYVL N:o EYVLN:o EYVLN:o 16 tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY , sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/27/EY13, säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä, tämä direktiivi on yksi erityisdirektiiveistä, jotka koskevat direktiivissä 70/156/ETY, perustettua EY-tyyppihyväksyntämenettelyä; laajuuden toiminnan ja vaikutusten jäsenvaltiot eivät voi suunnitellun perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistetun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on kaupan esteiden välttäminen yhteisössä soveltamalla EY-tyyppihyväksyntää kyseisiin ajoneuvoihin, ja tavoite voidaan sen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; tässä direktiivissä säädetään ainoastaan vähimmäissäännöistä tämän tavoitteen toteuttamiseksi, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on sen vuoksi tarpeen, takia on suositeltavaa ottaa huomioon jo olemassa olevat Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännöllä N:o 36 ("yhdenmukaiset määräykset suurikokoisten matkustaja- ajoneuvojen rakenteen hyväksymisestä"), säännöllä N:o 52 ("yhdenmukaiset määräykset pienikokoisten joukkoliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen rakenteesta") ja säännöllä N:o 66 ("yhdenmukaiset määräykset suurikokoisten matkustaja-ajoneuvojen korirakenteen lujuuden hyväksymisestä") vahvistamat tekniset vaatimukset, jotka ovat 20 päivänä maaliskuuta 1958 tehdyn moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen liitteenä, vaikka tämän direktiivin päätavoitteena on taata matkustajien turvallisuus, on myös tarpeen antaa tekniset määräykset liikuntaesteisten pääsystä tässä direktiivissä tarkoitettuihin ajoneuvoihin komission liikenne- ja sosiaalipolitiikkojen mukaisesti; on kaikin keinoin tämän vuoksi tämän yritettävä parantaa helppopääsyisyyttä kyseisiin ajoneuvoihin; direktiivin mukaisesti tyyppihyväksyttyjen, säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunniteltujen uusien ajoneuvojen olisi oltava helppopääsyiset liikuntaesteisille heidän vapaan liikkumisensa helpottamiseksi; luokan I ajoneuvojen osalta tämä periaate on mahdollista muuttaa todellisiksi vaatimuksiksi jo nyt, ja muita säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen tarkoituksenmukaisia suunniteltuja ajoneuvoluokkia koskevia teknisiä ratkaisuja on arvioitava ja direktiivin vastaavat säännökset vahvistettava tai tarvittaessa muutettava komission kertomuksen perusteella; jäsenvaltioita olisi rohkaistava tekemään muutkin kuin edellä mainitut ajoneuvot helppopääsyisemmiksi liikuntaesteisille toissijaisuusperiaatetta noudattaen, tiettyjen joissakin jäsenvaltioissa voimassa olevien erityissääntöjen huomioon ottamiseksi olisi säädettävä tietyistä rajoitetuista poikkeuksista yleisiin standardeihin; kyseiset poikkeukset koskevat käyttöovien määrää, istuinten leveyttä ja istuinten välistä tilaa 12 13 EYVL N:oL 42,23. 2. 1970, s. 1. EYVL N:oL 233, 25. 8. 1997, s. 1. 17 tietyissä ajoneuvoissa; toisilla jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus kieltää sellaisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, joiden osalta näin poiketaan direktiivin keskeisissä säännöksissä olevista teknisistä määräyksistä, ja liitteissä määrättyjen teknisten tekniikan kehitys edellyttää tämän erityisdirektiivin vaatimusten nopeaa mukauttamista; on aiheellista antaa kyseinen tehtävä komissiolle menettelyn yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi; kaikissa niissä tapauksissa, joissa Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät komissiolle valtuudet panna täytäntöön kyseisiä ajoneuvoja koskevia sääntöjä, olisi säädettävä komission ja jäsenvaltioiden neuvotteluista etukäteen neuvoa-antavassa komiteassa, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: Tässä direktiivissä tarkoitetaan ilmaisulla: lâdiklâ 'ajoneuvo' mitä tahansa M2- ja M3-luokan moottoriajoneuvoa, sellaisena kuin ne määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä IIA 'erillinen tekninen yksikkö' direktiivin 70/156/ETY 2 artiklassa määriteltyä laitetta. 2 artikla Jäsenvaltiot eivät saa kieltäytyä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvolle tai kieltää taikka estää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä, käyttöönottoa tai käyttöä matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevien säännösten perusteella, jos liitteissä vahvistetut vaatimukset täyttyvät. 3 artikla 1. 2. 3. Jäsenvaltiot saavat myöntää EY-tyyppihyväksynnän ajoneuvoille, jotka ovat rakenteellisilta ominaisuuksiltaan liitteessä I olevassa 7. 6. 1. 1. a, 7. 6. 1. 4. a, 7. 7. 8. 1. a, 7. 7. 8. 1. 1. a ja 7. 7. 8. 4. 1. a kohdassa eriteltyjen poikkeusten mukaiset, sekä luokkien I, A ja B ajoneuvojen, joiden kokonaisleveys on enintään 2,3 m, ja luokan I kaksikerroksisten ajoneuvojen osalta liitteessä VIII olevassa 7. 6. 1. 1. a ja 7. 6. 1. 4. a kohdassa eriteltyjen poikkeusten mukaiset. Jäsenvaltiot saavat estää niiden ajoneuvojen myynnin, ensimmäisen ja kaikki seuraavat rekisteröinnit sekä käyttöönoton, joihin sovelletaan 1 kohdassa kuvattuja poikkeuksia. Komissio tarkastelee 1 ja 2 kohdan säännöksiä tarvittaessa uudelleen vuonna 2003 laatimansa kertomuksen perusteella. 18 4 artikla Säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunniteltujen luokan I ajoneuvojen on oltava joko liitteessä I olevan B osan tai liitteessä I olevan C osan teknisten määräysten mukaiset, ja niissä on oltava vähintään yksi liitteessä VII tarkoitetuista ajoneuvoon pääsyä helpottavista laitteista. Komissio toimittaa tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan tämän direktiivin muuttamista koskevan tutkimuksen perusteella ehdotuksen, jossa säädetään säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen käytettävien luokan II ajoneuvojen teknisistä vaatimuksista. tehdyn Jäsenvaltioilla saavuttamiseksi muissa kuin 1 kohdassa tarkoitetuissa ajoneuvoissa. ratkaisu sopivin vapaus valita on helppopääsyisyyden 1. 2. 3. Korvataan direktiivin 70/156/ETY liitteessä IV oleva I osan 52 kohta seuraavasti: 5 artikla Asia Direktiivin n:o EYVL- viite Sovellettavuus M, M2 M3 N, N2 N3 0, o2 o3 o4 52. Linja- autot 96/. /EY L X X 6 artikla Muutokset, jotka ovat kehitykseen, hyväksytään 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tarpeen tekniikan ZMklâ Komissiota avustaa direktiivin 70/156/ETY 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettu komitea. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheen johtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 19 Laniklâ 1. 2. 3. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on niitä virallisesti julkaistaessa liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. Jäsenvaltiot eivät saa 30 päivästä kesäkuuta 1999 alkaen estää tämän direktiivin mukaisten ajoneuvojen ensimmäistä käyttöönottoa. Jäsenvaltioiden on sovellettava 1 kohdassa lokakuuta 1999. tarkoitettuja säännöksiä 1 päivästä 9 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 10 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja 20 LIITELUETTEIQ LIITE I: Soveltamisala, määritelmät, EY-tyyppihyväksynnän hakeminen tai korin tai korirakenteen tyyppihyväksynnän hakeminen erillisenä teknisenä yksikkönä, ajoneuvo-, kori- tai korirakennetyypin muutokset, tuotannon vaatimustenmukaisuus ja sitä koskevat vaatimukset. ajoneuvojen A osa: Kaikille ajoneuvoille yhteiset vaatimukset B osa: Matalalattialinja-autoja koskevat vaatimukset C osa: Muita kuin matalalattialinja-autoja koskevat vaatimukset Lisäys 1 : Staattisen kallistuksen sietovaatimuksen määrittäminen laskennallisesti. LIITE II: Ilmoituslomake ja EY-tyyppihyväksyntätodistus. Lisäys 1: Ilmoituslomake. Alalisäys 1 Ajoneuvotyypin ilmoituslomake Alalisäys 2 Korityypin ilmoituslomake Alalisäys 3 Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvotyypin ilmoituslomake Alalisäys 4 Korirakennetyypin ilmoituslomake Lisäys 2: Tyyppihyväksyntätodistus. Alalisäys 1 Ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntätodistus Alalisäys 2 Korityypin EY-tyyppihyväksyntätodistus Alalisäys 3 Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntätodistus Alalisäys 4 Korirakennetyypin EY-tyyppihyväksyntätodistus LIITE UI: Selittävät kaaviot. LIITE IV: Korirakenteen lujuus. Lisäys 1 Koko ajoneuvon kaatotesti Korin osan kaatotesti Korin osan heiluritesti Lisäys 2 Lisäys 3 Alalisäys 1 Kokonaisenergian E+ laskeminen Alalisäys 2 Korirakenteen tärkeimpien energiaa kuluttavien osien jakautumista Lisäys 4 koskevat vaatimukset Korirakenteen lujuuden varmistaminen laskemalla LIITE V: Suuntaviivat ulkoisella voimanlähteellä toimivien ovien sulkemisvoimien mittaamiseen. 21 LIITE VI: Enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyviä ajoneuvoja koskevat erityisvaatimukset. LIITE VII: Liikuntaesteisten linja-autoon pääsyä helpottavia teknisiä laitteita koskevat vaatimukset. LIITE Vffl: Kaksikerroksisia linja-autoja koskevat erityisvaatimukset. LniEJX: Sähköjohdintesti LIITE X: teknisenä yksikkönä Erillisenä tyyppihyväksyttävää koria koskevat vaatimukset sekä erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntä 22 LIITE I SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN TAI KORIN HYVÄKSYNTÄ ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ, AJONEUVO- TAI KORITYYPIN MUUTOKSET, TUOTANNON VAATIMUKSENMUKAISUUS JA SITÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET Tämä linja-autoon sovellettavia vaatimuksia koskeva liite on jaettu kolmeen osaan seuraavasti: A osa: Kaikille ajoneuvoille yhteiset vaatimukset B osa: Matalalattialinja-autoja koskevat vaatimukset C osa: Muita ajoneuvoja kuin matalalattialinja-autoja koskevat vaatimukset Kohtien numerointi on samanlainen kaikissa osissa. A OSA KAIKILLE AJONEUVOILLE YHTEISET VAATIMUKSET 1. SOVELTAMISALA 1. 1 Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin, kaksikerroksisiin, jäykkiin tai nivellettyihin M2- tai M3-luokan ajoneuvoihin, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A. 1. 2 Tämän direktiivin vaatimuksia ei sovelleta seuraaviin ajoneuvoihin: 1. 2. 1 vankien kuljetuksessa käytettävät ajoneuvot, 1. 2. 2 erityisesti loukkaantuneiden tai sairaiden kuljettamiseen rakennetut ajoneuvot (ambulanssit), 1. 2. 3 maastoajoneuvot. 1. 3 Tämän direktiivin vaatimuksia sovelletaan seuraaviin ajoneuvoihin ainoastaan, jos ne eivät ole ristiriidassa niiden tarkoitetun käytön ja toiminnan kanssa: 1. 3. 1 poliisivoimien käyttöön, turvallisuuskuljetuksiin ja asevoimien käyttöön rakennetut ajoneuvot, 1. 3. 2 ajoneuvot, joissa on ainoastaan sen paikallaan ollessa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia ja jotka on suunniteltu kuljettamaan enintään 8 henkilöä (kuljettajan lisäksi) ajettaessa. Esimerkkejä näistä ajoneuvoista ovat kirjastoautot, uskonnollisiin menoihin käytettävät ajoneuvot ja edustustiloina käytettävät ajoneuvot. Kyseisten ajoneuvojen ajettaessa käytettäviksi tarkoitettujen istuinten on oltava selvästi käyttäjien tunnistettavissa. 23 2. MÄÄRITELMÄT Tässä direktiivissä tarkoitetaan ilmaisulla: 2. 1 'Ajoneuvo' M2- ja M3-luokan ajoneuvoa, joka on suunniteltu ja rakennettu kuljettamaan istuvia tai istuvia ja seisovia matkustajia. 2. 1. 1 Enemmän kuin 22 matkustajaa kuljettajan ajoneuvoille on kolme ajoneuvoluokkaa: lisäksi kuljettamaan pystyville 2. 1. 1. 1 2. 1. 1. 2 'Luokka I' ajoneuvot, joihin on rakennettu alueita seisoville matkustajille matkustajien nopean vaihtuvuuden mahdollistamiseksi, 'Luokka II' ajoneuvot, jotka on rakennettu lähinnä istuvien matkustajien kuljetukseen ja suunniteltu mahdollistamaan seisovien matkustajien kuljettaminen käytävällä ja/tai alueilla, jotka eivät ole suurempia kuin kahdelle kaksoisistuimelle varattu tila, 2. 1. 1. 3 'Luokka III' yksinomaan istuvien matkustajien kuljetukseen rakennetut ajoneuvot, Ajoneuvon voidaan katsoa kuuluvan useampaan kuin yhteen luokkaan. Tällöin se voidaan hyväksyä jokaisessa sitä vastaavassa luokassa, 2. 1. 2 Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettajan lisäksi kuljettamaan pystyville ajoneuvoille on kaksi ajoneuvoluokkaa: 2. 1. 2. 1 2. 1. 2. 2 'Luokka A': seisovien matkustajien kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot; tämän luokan ajoneuvossa on istuimet ja siinä on oltava järjestelyt seisovien matkustajien kuljetusta varten. 'Luokka B': ajoneuvot, joita ei ole suunniteltu seisovien matkustajien kuljetukseen; tämän luokan ajoneuvossa ei ole järjestelyjä seisovien matkustajien kuljetusta varten. 2. 1. 3 2. 1. 4 'Nivelajoneuvo' on ajoneuvo, joka koostuu kahdesta tai useammasta jäykästä osasta, toisiinsa; kaikkien osien matkustajaosastot ovat jotka niveltyvät suhteessa yhteydessä toisiinsa niin, että matkustajat voivat liikkua vapaasti niiden välillä; jäykät osat on liitetty toisiinsa pysyvästi niin, että ne voidaan irrottaa toisistaan ainoastaan sellaisella toimenpiteellä, joka tavallisesti voidaan toteuttaa ainoastaan korjaamoaloissa. 'Matalalattialinja-auto' on ajoneuvo, jossa vähintään 35 prosenttia seisoville matkustajille varatusta alueesta (tai nivelajoneuvojen etuosassa tai kaksikerroksisten ajoneuvojen ensimmäisessä kerroksessa) muodostaa alueen, jossa ei ole askelmia ja josta pääsee vähintään yhdelle käyttöovelle. Kyseisen käyttöoven on sovelluttava liikuntaesteisten henkilöiden ajoneuvoon ottamiseen ja ajoneuvosta pois jättämiseen. 24 2. 2 "Tyypin määritelmä" 2. 2. 1 'Ajoneuvotyypillä' olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta: tarkoitetaan sellaisten ajoneuvojen luokkaa, jotka eivät - korin valmistaja - alustan valmistaja - ajoneuvoluokka (M2, M3) - ajoneuvon käsite (luokat I, II, III, Aja B) - ajoneuvon tekninen enimmäismassa - korin käsite (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen) - kantokyvyn raja (<12, >12 ja <22, >22 ja < 45, > 45 ja < 50, > 50 ja < 70, > 70 ja < 100, > 100 ja < 140, > 140 matkustajaa) - korin merkki ja tyyppi, jos korin on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä 2. 2. 2 'Korityypillä' tarkoitetaan erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän yhteydessä sellaisten korien luokkaa, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta: - korin valmistaja - korin merkki - ajoneuvon käsite (luokat I, II, III, Aja B) - korin käsite (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen) - kantokyvyn raja (<12, >12 ja <22, >22 ja < 45, > 45 ja < 50, > 50 ja < 70, > 70 ja < 100, > 100 ja < 140, > 140 matkustajaa) - täysin varustetun ajoneuvon korin massa 10 prosentin tarkkuudella - ajoneuvotyypit, joihin korityyppi voidaan asentaa 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 7 2. 8 tai korirakennetyypin hyväksyntää, 'Ajoneuvon tai erillisen teknisen yksikön hyväksynnällä' tarkoitetaan ajoneuvo-, se määritetään kori- 2. 2 kohdassa, tämän liitteen 2. 2 A kohdassa tai liitteen IV 2. 2 kohdassa ottaen huomioon tässä direktiivissä täsmennetyt rakenteelliset piirteet. sellaisena kuin 'Käyttöovella' tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua ovea tavallisissa olosuhteissa ajajan istuessa. 'Pariovella' tarkoitetaan ovea, jonka johdosta ajoneuvossa on kaksi sisäänkäyntiä tai niitä vastaava sisäänkäynti. 'Liukuovella' tarkoitetaan ovea, joka voidaan avata tai sulkea ainoastaan liu'uttamalla sitä yhtä tai useampaa suoraa tai lähes suoraa kiskoa pitkin. 'Hätäovella' tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan poikkeuksellisesti ja erityisesti hätätilanteessa. 'Hätäikkunalla' tarkoitetaan ikkunaa, ei välttämättä lasi-ikkunaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa. 25 2. 9 'Pari- tai useampiosaisella ikkunalla' tarkoitetaan hätäikkunaa, joka silloin, kun sen jakaa yhteen tai useampaan osaan kuvitteellisella pystyviivalla (-viivoilla) [tai -taso(i)lla], koostuu yhdestä tai useammasta osasta, joista jokainen täyttää tavallista hätäikkunaa koskevat kokoon ja pääsyyn liittyvät vaatimukset. 2. 10 'Kattoluukulla' tarkoitetaan katossa olevaa luukkua, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa. 2. 11 'Varauloskäynnillä' tarkoitetaan hätäovea, hätäikkunaa tai kattoluukkua. 2. 12 TJloskäynnillä' tarkoitetaan käyttöovea tai hätäovea. 2. 13 'Lattialla tai kerroksella' tarkoitetaan sitä osaa korista, jonka yläpinta kannattaa seisovia matkustajia, istuvien matkustajien ja kuljettajan jalkoja ja joka voi kannattaa istuinkiinnityksiä. 2. 14 'Käytävällä' tarkoitetaan tilaa, jota pitkin matkustajat pääsevät istuimelta tai istuinriviltä toiselle istuimelle tai istuinriville tai sisäänkäynnille; siihen ei kuulu: 2. 14. 1 istuvien matkustajien jalkoja varten tarvittava tila 2. 14. 2 askelmien tai portaikko yläpuolella oleva tila tai 2. 14. 3 mikään tila, josta pääsee ainoastaan yhdelle istuimelle tai istuinriville. 2. 15 'Sisäänkäynnillä' tarkoitetaan tilaa oven ja käytävän välillä. 2. 16 2. 17 'Ofyaamolla' tarkoitetaan yksinomaan kuljettajan käyttöön tarkoitettua tilaa, jossa ovat kuljettajan istuin, ohjauspyörä, hallintalaitteet, mittarit ja muut ajoneuvon ajamisessa ja toiminnassa tarvittavat laitteet. 'Omamassalla flvlKV tarkoitetaan ajoneuvon massaa kori ajokuntoon varustettuna ilman matkustajia ja kuormaa, mutta sisältäen jäähdytysnesteen, öljyt, polttoaineen, työkalut, varapyörän ja kuljettajan. Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg ja polttoainetankista (-tankeista) täytetään 90 prosenttia valmistajan ilmoittamasta kapasiteetista. 2. 18 'Suurimmalla sallitulla massalla ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa. teknisesti (MTV tarkoitetaan valmistajan 2. 19 'Matkustajalla' tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole kuljettaja eikä henkilökunnan jäsen. Tässä direktiivissä 'liikuntaesteisellä matkustajalla' tarkoitetaan kaikkia matkustajia, joiden on erityisen vaikea liikkua julkisilla liikennevälineillä, varsinkin vanhuksia, vammaisia ja, näiden joukossa, pyörätuolia käyttäviä henkilöitä. Liikunta- esteisyydellä ei välttämättä tarkoiteta minkäänlaista lääketieteellistä heikkenemistä. 2. 20 'Henkilökunnan jäsenellä' tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtävänä on toimia varakulj ettaj ana tai mahdollisena avustaj ana. 26 2. 21 2. 22 2. 23 'Matkustajaosastolla' tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua tilaa, ei kuitenkaan kiinteiden laitteistoja, kuten baaria* pienoiskeittiöitä, WC-tiloja tai matkatavara- tai tavaratiloja. 'Ulkoisella voimanlähteellä toimivalla käyttöovella' tarkoitetaan käyttöovea, joka voidaan avata ainoastaan muulla kuin lihasenergialla ja jonka avaamista ja sulkemista säätelee kuljettaja. 'Automaattisella kävttöovella' tarkoitetaan ulkoisella voimanlähteellä toimivaa käyttöovea, joka voidaan avata (muilla kuin hätätilanteessa käytettävillä hallintalaitteilla) vasta sen jälkeen, kun matkustaja on käyttänyt kuljettajan aktivoimaa oven hallintalaitetta, ja joka sulkeutuu automaattisesti. 2. 24 'Liikkeellelähdön estävällä laitteella' tarkoitetaan automaattista laitetta, joka estää ajoneuvon liikkeelle lähdön. 2. 25 'Ku^ettajan kävttöovella' tarkoitetaan käyttöovea, jonka tavallisesti kuljettaja avaa ja sulkee. 3. 3. 1 AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN SEKÄ KORIN TAI KORIRAKENTEEN EY-TYYPPMYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ Valmistaja tekee ajoneuvon ja erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä- hakemuksen sekä sellaisten direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan erityis säännösten nojalla, jotka koskevat kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksalla istuimella varustettuja, matkustajien kuljetukseen käytettäviä ajoneuvoja, erillisenä teknisenä ajoneuvon EY- tyyppihyväksyntähakemuksen hyväksytyllä varustetun yksikkönä korilla 3. 2 Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksessä 1. Alalisäyksessä 1 ajoneuvotyypin osalta, alalisäyksessä 2 korityypin osalta, alalisäyksessä 3 erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvotyypin osalta ja alalisäyksessä 4 korirakenteen osalta. 3. 3 Hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo, kori tai korirakenne, johon on asennettu erityisvarusteet, on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimus laitokselle. 4. AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMINEN 4. 1 Jos aiheelliset vaatimukset täytetään, Ec-tyyppihyväksyntä myönnetään direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan nojalla. 27 4. 2 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli esitetään liitteen II lisäyksessä 2. Liite II, lisäys 2, alalisäys 1 ajoneuvotyypin osalta Liite II, lisäys 2, alalisäys 2 korityypin osalta Liite II, lisäys 2, alalisäys 3 erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvotyypin osalta ja Liite II, lisäys 2, alalisäys 4 korirakenteen osalta 4. 3 Tyyppihyväksyntänumero annetaan direktiivin 70/156/ETY liitteen VII mukaisesti jokaiselle hyväksytylle ajoneuvo-, kori- tai korirakennetyypille, ottaen huomioon sen, että 1 osaa olisi muutettava seuraavasti ". 5 Ruotsi, 12 Itävalta, 17 Suomi ja 23 Kreikka. " ja että 2 osaan olisi lisättävä kirjain "B", jos tyyppihyväksyntä koskee koria, tai kirjain "R", jos tyyppihyväksyntä koskee korirakennetta. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa muulle ajoneuvo-, kori- tai korirakennetyypille. 4. 4 Merkinnät 4. 4. 1 Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyssä korissa on oltava: 4. 4. 1. 1 korin valmistajan tavaramerkki tai toiminimi, 4. 4. 1. 2 valmistajan kaupallinen kuvaus, 4. 4. 1. 3 edellä 4. 3 kohdassa eritelty EY-tyyppihyväksyntänumero. 4. 4. 2 Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyssä korirakenteessa on oltava: 4. 4. 2. 1 pientä "e"-kirjainta ympäröivä suorakulmio, ja sen jälkeen hyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnuskirjain tai -numero: Saksa Ranska Italia Alankomaat Ruotsi Belgia Espanja "1" "2" "3" "4" "5" "6" "9" "11" Yhdistynyt kuningaskunta "12" "13" Luxemburg "17" Suomi "18" Tanska "21" Portugali "23" Kreikka "IRL" Irlanti Itävalta 28 4. 4. 2. 2 4. 4. 2. 3 4. 4. 2. 4 suorakulmion lähellä direktiivin 70/156/ETY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 jakson mukainen "perushyväksyntänumero", jota edeltää kaksi, direktiivin 74/61/ETY viimeisintä suurta teknistä muutosta osoittavaa järjestysnumeroa ilmaisevaa lukua sinä päivänä, jona EY-tyyppihyväksyntä myönnettiin. Tässä direktiivissä järjestysnumero on 00, lisämerkki "R", joka osoittaa, että erillinen tekninen yksikkö on hyväksytty korirakenteena, Esimerkki jäljempänä : korirakenteen EY-tyyppihyväksyntämerkistä esitetään 2a en a aJ R-002431 3a 4. 4. 3 Näiden merkkien on oltava helposti luettavia ja pysyviä, myös silloin kun kori ja korirakenne on asennettu ajoneuvoon. 5. TYYPIN JA HYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET 5. 1 Muutettaessa tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvo-, kori- tai korirakennetyyppiä sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan säännöksiä. 6. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS 6. 1 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännösten mukaisesti. 7. VAATIMUKSET 7. 1 Kuorman jakautuminen akseleille ja kuQrmitusQlQsuhteet 7. 1. 1 Paikallaan olevan ajoneuvon kuormitusolosuhteet tasaisella pinnalla määritellään kaksissa olosuhteissa: Edellä esitetty ajoneuvoon kiinnitetty tyyppihyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on tyyppihyväksytty korirakenteen lujuuden (R) osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E 11) tyyppi- lukua osoittavat, että hyväksyntänumerolla 002431. Kaksi ensimmäistä tyyppihyväksyntänumeron tyyppihyväksyntä myönnettiin tämän direktiivin alkuperäisen toisinnon vaatimusten mukaisesti. 29 7. 1. 1. 1 kuormittamattomana, kuten 7. 1. 3 kohdassa määritellään ja 7. 1. 1. 2 kuormitettuna, kuten 7. 1. 4 kohdassa määritellään. 7. 1. 2 Etuakseli tai -akselit kannattavat vähintään jäljempänä taulukossa osoitetun prosenttiosuuden ajoneuvon massasta: Kuormitus olosuhteet KUORMITTA MATON KUORMI TETTU LUOKATI&A LUOKKA II LUOKAT III & B YKSI OSAINEN 20 NIVELLETT 20 YKSI OSAINEN 25 NIVELLETT 20 YKSI OSAINEN 25 NIVEL LETTY 20 25 20 25 20 25 20 7. 1. 3 Tässä kohdassa (7. 1) ja 7. 3 kohdassa kuormittamattomalla tarkoitetaan ajoneuvoa 2. 17 kohdassa (omamassa MK) kuvatuissa olosuhteissa, johon lisätään 75 kg:n miehistön paino, jos ajoneuvossa on 7. 7. 1. 8 kohdassa kuvattu miehistön istuin. 7. 1. 4 Tässä kohdassa (7. 1) kuormitetulla tarkoitetaan 7. 1. 3 kohdassa kuvattua kuormittamatonta ajoneuvoa, johon lisätään massa Q jokaista matkustajan istuinta kohden, seisovien matkustajien sallittua määrää vastaava määrä painoja Q tasaisesti jaettuna alueelle SI, B:tä vastaava massa (kg) tasaisesti jaettuna matkatavaratilojen kesken ja tarvittaessa BX:ää vastaava massaa tasaisesti jaettuna tavaroiden kuljetukseen varustetun katon pinta-alalle. 7. 1. 5 Eri ajoneuvoluokkien Q-arvot määritellään 7. 3. kohdassa jäljempänä. 7. 1. 6 B(kg):n numeerisen arvon on oltava vähintään 100 x V (jossa V on matkatavaratilojen kokonaistilavuus m3:nä). 7. 1. 7 BX:ssä on käytettävä vähintään 75 kg/m kuljetukseen varustetun katon koko pinta-alalle. erityiskuormaa matkatavaroiden 7. 2 Matkustajille varattu alue 7. 2. 1 Koko matkustajille varattu pinta-ala S0 lasketaan vähentämällä ajoneuvon kokonaislattiapinta-alasta: 7. 2. 1. 1 kuljettajan osaston ala; 7. 2. 1. 2 7. 2. 1. 3 askelmien ala ovilla ja kaikkien muiden korkeintaan 30 cm syvien askelmien ala sekä oven ja sen mekanismin toimimiseen tarvittava ala; kaikkien osien ala, joiden pystysuuntainen vapaa tila on korkeintaan 135 cm lattiasta mitattuna 7. 7. 8 kohdan mukaisesti ja ottamatta huomioon sallittuja poikkeuksia. Niiden ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan 7. 7. 1. 9 kohtaa, tämä korkeus voidaan vähentää 120 cm:iin; 30 7. 2. 1. 4 7. 2. 1. 5 ajoneuvon kaikkien osien ala, johon pääsy on matkustajilta estetty 7. 9. 4 kohdan mukaisesti; kaiken sen tavaroiden matkatavaroiden kuljettamiseen ja johon pääsy on matkustajilta estetty; tilan ala, joka on varattu ainoastaan ja 7. 2. 1. 6 palveluiden tuottamiseen selkeästi tarvittava ala; 7. 2. 1. 7 ajoneuvon kaikkien portaikkojen ala. 7. 2. 2 Seisoville matkustajille varattu pinta-ala S, lasketaan vähentämällä pinta-alasta S0: 7. 2. 2. 1 7. 2. 2. 2 7. 2. 2. 3 7. 2. 2. 4 lattian alan kaikki kohdat, joiden kaltevuus on 7. 7. 6 kohdassa määritettyjä suurimpia sallittuja arvoja suurempi; kaikkien kohtien ala, joihin seisova matkustaja ei pääse silloin, kun kaikki istuimet ovat käytössä; kaikkien kohtien ala, joiden korkeus lattiasta on vähemmän kuin 190 cm tai - taka-akselin ja siihen liittyvien osien yläpuolella ja takana olevan käytävän kohdan osalta - vähemmän kuin 180 cm (kädensijoja ei oteta huomioon tässä yhteydessä); ala eteenpäin (taaimmassa vastakkaiselle puolelle asennetun ulkopuolisen taustapeilin keskelle; joka kulkee kuljettajan istuinpinnan siitä pystytasosta, säätöasennossaan) keskeltä istuimen ajoneuvon 7. 2. 2. 5 * jokaisen istuimen edessä oleva 30 cm:n ala; 7. 2. 2. 6 7. 2. 2. 7 mikä tahansa osa lattiapintaa (esimerkiksi nurkka tai kulma), johon ei voida sijoittaa 400 mm x 300 mm:n suuruista suorakulmiota; mikä tahansa pinta, joka ei riitä ympäröimään 400 mm x 300 mm:n suurista suorakulmiota; 7. 2. 2. 8 luokan II ajoneuvoissa ala, jossa ei saa seistä. 7. 3 Kuljetettavien matkustajien määrä 7. 3. 1 Ajoneuvossa on oltava 7. 7. 8. kohdan vaatimusten mukainen istumapaikkojen lukumäärä (P). Jos ajoneuvo on luokkaa I tai luokkaa II ja A, P-luvun on vastattava vähintään matkustajille ja henkilökunnalle (jos sellaista on) varatun lattian neliömetrien lukumäärää (S0) pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun. 31 7. 3. 2 Ajoneuvossa kuljetettavien matkustajien ja henkilökunnan kokonaislukumäärän N on noudatettava seuraavia epäyhtälöitä: MT-MK-100V-BX N <P + -,jaN< Q 'sp P: istumapaikkojen lukumäärä (7. 3. 1 kohta), S,: seisoville matkustajille varattu pinta-ala (m2) (7. 2. 2 kohta), Ssp: yhdelle seisovalle matkustajalle varattu tila (m2/matkustaja) (katso jäljempänä), MT: suurin teknisesti sallittu massa (kg) (2. 18 kohta), MK: kuormittamaton massa (kg) (2. 17 kohta), V matkatavarathan kokonaistilavuus (m ) (7. 1. 6 kohta), BX:n on käytettävä vähintään 75 kg/m2 erityiskuormaa matkatavaroiden kuljetukseen varustetun katon koko pinta-alalla (7. 1. 7 kohta), Q: yhden matkustajan arvioitu massa (kg) (7. 3. 2 kohdan taulukko), Luokan lilja B ajoneuvojen osalta S\ = 0. Jokaisen ajoneuvoluokan Q-ja Ssp-arvot ovat seuraavat: Luokka Q (kg) yhden matkustajapaikan massa Luokat I&A(**) Luokka n Luokat III & B 68 71(*) 71(*) S^ (m2/matkustaja) yhdelle seisovalle matkustajalle varattu tila 0,125 0,15 Ei seisovia matkustajia (*) (**) Sisältää 3 kg käsimatkatavaroita Jos luokan II, luokan III tai luokan B ajoneuvo on hyväksytty luokan I tai luokan A ajoneuvoksi, ainoastaan ajoneuvon ulkopuolelta avattaviin tavaratiloihin pantujen matkatavaroiden painoa ei oteta huomioon. 7. 3. 3 Kun ajoneuvo on kuormitettu N lukumäärällä matkustajia ja miehistöä sekä B + BX massalla matkatavaroita, jokaiseen akseliin kohdistuva massa ja ajoneuvon massa eivät saa olla niiden suurinta teknisesti sallittua massaa suuremmat. 7. 3. 4 Ajoneuvon sisäpuolelle on selvästi ja näkyvästi merkittävä etuoven läheisyyteen vähintään 15 mm korkeilla kirjaimilla tai kuvamerkeillä ja vähintään 25 mm korkeilla numeroilla 7. 3. 4. 1 ajoneuvossa olevien istumapaikkojen enimmäismäärä, 7. 3. 4. 2 ajoneuvossa olevien seisomapaikkojen, jos sellaisia on, enimmäismäärä ja 7. 3. 4. 3 ajoneuvossa olevien pyörätuolipaikkojen, jos sellaisia on, enimmäismäärä ja 32 7. 3. 4. 4 niiden matkatavaroiden massa, joita saa kuljettaa silloin, kun ajoneuvon matkustajien ja miehistön lukumäärä eivät vaikuta ajoneuvon tai minkään akselin suurimman teknisesti sallitun painon ylittymiseen: 7. 3. 4. 4. 1 tavaratiloissa (katso 7. 1. 6 kohta), 7. 3. 4. 4. 2 katolla, jos se on varustettu matkatavaroiden kuljettamista varten (katso 7. 1. 7 kohta). 7. 4 Vakaustestit 7. 4. 1 Ajoneuvon vakauden on oltava sellainen, että kaatumista ei tapahtuisi kaatumispisteessä, jos ajoneuvon alustaa kallistettaisiin molemmille sivuille vuorotellen 35 asteen kulmaan vaakatasosta. 7. 4. 2 Tässä testissä ajoneuvon on oltava kuormaamaton kuten 7. 1. 3 kohdassa kuvataan, minkä lisäksi: 7. 4. 2. 1 Q:ta vastaavat kuormitukset (kuten 7. 3. 2 kohdassa määrätään) on asetettava jokaiselle matkustajan ja miehistön istuimelle. Jos ajoneuvo on tarkoitettu seisovia matkustajia tai miehistön jäsentä varten, jolla ei ole istuinta, Q-kuormitusten tai niitä vastaavien 75 kg:n kuormitusten painopiste on jaettava tasaisesti seisojien tai miehistön alueelle 875 mm:n korkeudelle. Silloin kun ajoneuvo on varustettu kuljettamaan matkatavaroita katolla, kiinnitetään katolle tasaisesti jaettuna vähintään 7. 1. 7 kohdassa määrätty kyseisiä matkatavaroita vastaava massa. Toisessa matkatavaraosastossa ei saa olla yhtään matkatavaroita. 7. 4. 3 Jokaisen askelman korkeus, jota käytetään estämään ajoneuvon pyörää liukumasta sivuttain kallistustestilaitteessa, saa olla korkeintaan kaksi kolmasosaa etäisyydestä, joka on ajoneuvon alustan, ennen kuin sitä kallistetaan, ja lähinnä pintaa olevan pyörän vanteen välillä, kun ajoneuvo on kuormitettu 7. 4. 2 kohdan mukaisesti. 7. 4. 4 Testin aikana mitkään ajoneuvon osat, joita ei ole tarkoitettu joutumaan kosketukseen tavallisessa käytössä, eivät saa joutua kosketukseen eikä millekään osalle saa aiheutua vahinkoa tai häiriötä. 7. 4. 5 Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää laskentamenetelmää osoittamaan, että ajoneuvo ei kaadu 7. 4. 1 ja 7. 4. 2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa. Kyseisissä laskelmissa otetaan huomioon seuraavat parametrit: 7. 4. 5. 1 massat ja mitat; 7. 4. 5. 2 painopisteen korkeus; 7. 4. 5. 3 jousivakio; 7. 4. 5. 4 renkaiden pysty- ja vaakakertoimet; 33 7. 4. 5. 5 ilmajousien ilmanpaineen hallintalaitteiden ominaisuudet; 7. 4. 5. 6 momenttien keskipisteen sijainti; IA. 5. 1 korin vääntöjäykkyys. Laskentamenetelmä kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1. 7. 5 Palotorjunta 7. 5. 1 Moottoritila 7. 5. 1. 1 7. 5. 1. 2 7. 5. 1. 3 7. 5. 1. 4 Moottoritilassa ei saa käyttää mitään syttyviä äänieristeitä tai aineita, joihin polttoaine, voiteluaine tai muu palava aine voi imeytyä, ellei ainetta peitetä tiiviillä levyllä. Varotoimenpiteenä on toteutettava joko moottoritilan asianmukainen sijoittelu tai kuivatusaukkojen järjestäminen, jotta vältettäisiin mahdolli simman pitkälle polttoaineen, voiteluöljyn tai minkä tahansa muun palavan aineen kerääntyminen mihinkään moottoritilan osaan. Lämpöä eristävästä aineesta tehty välilevy asennetaan moottoritilan tai muun lämmönlähteen (kuten laitteen, joka on rakennettu keräämään vapautuva energia ajoneuvon laskeutuessa pitkää kaltevaa tasoa, esimerkiksi hidastin tai korin sisätilojen lämmityslaite, ei kuitenkaan lämpimän veden kierrolla toimiva laite) ja ajoneuvon muun osan väliin. Kaikkien välilevyn yhteydessä käytettävien osien kuten kiinnityspisteiden ja tiivisteiden on oltava tulenkestäviä. Matkustajaosastossa saa olla muulla tavalla kuin lämpimällä vedellä toimiva lämmityslaite, jos se on ympäröity laitteen tuottamaa lämpöä eristävällä aineella, jos se ei päästä myrkyllistä katkua ja jos se on sijoitettu niin, että yksikään matkustaja ei voi joutua kosketukseen minkään kuuman pinnan kanssa. 7. 5. 2 Polttoaineensyöttöjärjestelmä 7. 5. 2. 1 7. 5. 2. 2 7. 5. 2. 3 Mitään polttoaineen syöttämisessä käytettävää laitetta ei saa sijoittaa ohjaamoon tai matkustajaosastoon. Polttoaineputket ja kaikki muut polttoaineensyöttöjärjestelmän osat on sijoitettava ajoneuvossa niin, että ne tavalla mahdollisimman hyvin. Kiertävät tai taivuttavat liikkeet ja ajoneuvon rakenteen tai moottorin tärinä eivät saa aiheuttaa polttoaineputkille epätavallista rasitusta. suojataan sopivalla 34 7. 5. 2. 4 Polttoaineensyöttöjärjestelmän jäykät osat on taipuisat suunniteltava ja rakennettava niin, että ne pysyvät tiiviinä ajoneuvon monissa käyttöolosuhteissa vanhenemisesta, kiertävistä tai taivuttavista liikkeistä, ajoneuvon rakenteen tai moottorin tärinästä huolimatta. letkut ja 7. 5. 2. 5 Polttoainevuodon mistä tahansa järjestelmän osasta on voitava vuotaa vapaasti tien pinnalle, mutta ei koskaan pakokaasun poistojärjestelmään. 7. 5. 3 Sähkölaitteet ja-johdot 7. 5. 3. 1 7. 5. 3. 2 7. 5. 3. 3 7. 5. 3. 4 7. 5. 3. 5 Kaikkien johtojen on oltava hyvin eristettyjä ja kaikkien johtojen sekä sähkölaitteiden ja kosteusolosuhteita, joille ne ovat alttiina. Moottoritilassa on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden sopivuuteen sietää ympäristön lämpötiloja ja kaikkien todennäköisten epäpuhtauksien vaikutuksia. pystyttävä lämpötila- sietämään niitä on Missään sähkövirtapiirissä käytetyssä johdossa ei saa olla suurempaa virtaa kuin on hyväksyttävää kyseiselle johdolle sen asentamistavan ja ympäristön enimmäislämpötilan perusteella. Jokaisessa sähkövirtapiirissä, joka antaa virtaa muille laitteiston osille kuin sytyttimelle, sytytysvirtapiirille (kipinäsytytys), hehkutulpille, moottorin pysäytyslaitteelle, käynnistysvirtapiirille ja akun maadoitukselle, on oltava joko varoke tai virrankatkaisin. Niitä voidaan kuitenkin suojata tavallisella varokkeella tai tavallisella virrankatkaisimella edellyttäen, että sen luokiteltu teho on korkeintaan 16 A. Kaikkia johtoja on suojattava hyvin ja ne on kiinnitettävä turvallisesti paikalleen niin, että ne eivät voi vaurioitua leikkautumalla, kulumalla tai hankautumalla. tai yhdessä virtapiirit pääasiallisesta sähkövirtapiirissä, Silloin kun jännite on suurempi kuin 100 volttia (neliöllinen keskiarvo) ajoneuvon liitetään useammassa käsivalintainen katkaisija, jonka avulla voidaan kytkeä pois päältä kaikki kyseiset kyseisen energianlähteen jokaiseen maadoittamattomaan sauvaan ja sijoitetaan ajoneuvon sisälle paikkaan, johon kuljettaja ulottuu vaivatta, jos kyseisellä katkaisijalla ei voida kytkeä pois päältä mitään ajoneuvon pakollisiin sovelleta ulkovalaisimiin korkeajännitteisiin virtapiireihin ajoneuvon laitteiston osassa. liittyviä sähkövirtapiirejä. Tätä kohtaa ei sytytysvirtapiireihin energianlähteestä, erillisiin eikä 7. 5. 3. 6 Kaikki sähköjohdot on sijoitettava niin, että mikään osa ei kosketa mitään polttoaineputkea eikä pakokaasun poistojärjestelmän mitään osaa eikä altistu liialliselle kuumuudelle, ellei niitä ole varustettu sopivalla erityisellä eristeellä tai suojalla kuten esimerkiksi solenoidityhjennysventtiilillä. 7. 5. 3. 7 Kaikkien sähköjohtojen on oltava liitteen IX määräysten mukaiset. 35 7. 5. 4 AkUt 7. 5. 4. 1 Kaikki akut on kiinnitettävä lujasti helppopääsyiseen paikkaan. 7. 5. 4. 2 Akkutila on erotettava matkustajaosastosta ja ohjaamosta, ja sen tuuletus on johdettava ulkoilmaan. 7. 5. 4. 3 Kennon pinteet on suojattava oikosululta. 7. 5. 5 Palosammuttimet ja ensiapuvälineet 7. 5. 5. 1 7. 5. 5. 2 7. 5. 5. 3 Ajoneuvoon sijoitetaan yksi tai useampia palosammuttimia, joista yksi on kuljettajan istuimen lähellä. Luokkien A & B ajoneuvot on varustettava vähintään yhdellä sammuttimella, jonka vähimmäistestitulokset ovat 8A 34B Euroopan standardointikomitean (CEN) standardeista EN3 osa 1 ja jonka kapasiteetti on vähintään 2 kg. Luokkien I, II & III ajoneuvot on varustettava vähintään yhdellä sammuttimella, jonka vähimmäistestitulokset ovat 21A 113B Euroopan standardointikomitean (CEN) standardeista EN3 osa 1 ja jonka kapasiteetti on vähintään 6 kg. Sammuttimet eivät saa sisältää halogenoituja hiilivetyjä sammutusaineina. Yhden tai useamman ensiapupakkauksen sijoittamista varten on varattava tilaa. Varatun tilan on oltava vähintään 7 dm , vähimmäispituuden on oltava vähintään 80 mm. Palosammuttimet ja ensiapupakkaukset on kiinnitettävä lujasti varkauksien tai ilkivallan varalta (esimerkiksi sisällä olevaan lukittavaan kaappiin tai särjettävän lasin taakse), jos kyseisten tavaroiden sijainti merkitään selvästi ja että ne ovat helposti esille otettavissa hätätapauksessa. 7. 5. 6 Amesi Syttyviä aineita ei saa sijoittaa 10 cm lähemmäksi pakokaasun poistojärjestelmää tai mitään muuta merkittävää kuumuuden lähdettä, ellei ainetta ole tehokkaasti suojattu. Tarvittaessa suojausta käytetään estämään rasvaa tai muita syttyviä aineita joutumasta kosketukseen pakokaasun poistojärjestelmän tai muun merkittävän kuumuuden lähteen kanssa. Tässä kohdassa syttyvällä aineella tarkoitetaan sellaista ainetta, jota ei ole tarkoitettu sietämään kyseisen paikan todennäköisiä lämpötiloja. 7. 6 Uloskäynnit 7. 6. 1 Uloskäyntien lukumäärä 7. 6. 1. 1 Ajoneuvossa on oltava vähintään kaksi ovea, joko kaksi käyttöovea tai yksi käyttöovi ja yksi varauloskäyntinä toimiva ovi. Tarvittavien käyttöovien vähimmäismäärä on seuraava: 36 Matkustajien lukumäärä 9-45 46-70 71 -100 101 -140 >140 Käyttöovien lukumäärä Luokat I & A Luokka II Luokat III & B 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 7. 6. 1. 1. a Poiketen siitä, mitä 7. 6. 1. 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioissa voidaan sallia seuraavien määräysten mukaisten uusien ajoneuvojen myynti tai käyttöönotto: Jokaisessa luokan I ja A ajoneuvossa, jonka kokonaisleveys on enintään 2,3 m, on oltava kaksi ovea, yksi käyttöovi ja yksi hätäovi vastakkaisella puolella. Tarvittavien ovien vähimmäismäärä on seuraava: Matkustajien lukumäärä 9-45 46-70 71 -100 101 -140 >140 Ovien lukumäärä Luokat I & A 2 3 4 5 6 Nivelajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa on oltava vähintään yksi käyttöovi, paitsi että luokan I nivelajoneuvon etuosassa on oltava vähintään kaksi käyttöovea. tarkoituksessa Tässä toimivalla hallintajärjestelmällä varustettuja käyttöovia ei saa pitää hätäovina, ellei niitä voida vaivattomasti avata käsin sen jälkeen, kun 7. 6. 5. 1 kohdassa määrätty hallintalaite on tarvittaessa aktivoitu. voimanlähteellä ulkoisella 7. 6. 1. 2 7. 6. 1. 3 7. 6. 1. 4 Varauloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että uloskäyntien kokonaismäärä on seuraava: 37 Matkustajien lukumäärä Pienin mahdollinen kokonaismäärä 9-16 17-30 31-45 46-60 61-75 76-90 91-110 111-130 >130 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Kattoluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi. 7. 6. 1. 4. a Poiketen siitä, mitä 7. 6. 1. 4 kohdassa säädetään, jäsenvaltioissa voidaan sallia seuraavien määräyksien mukaisten uusien ajoneuvojen myynti tai käyttöönotto: Jokaisessa luokan I ja A ajoneuvossa, jonka kokonaisleveys on korkeintaan 2,3 m, uloskäyntien kokonaismäärän on oltava seuraava: Matkustajien lukumäärä Pienin mahdollinen kokonaismäärä 9-16 17-30 31-45 46-60 61-75 76-90 91-110 111-130 >190 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Kattoluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi uloskäynniksi. 7. 6. 1. 5 Nivelajoneuvon jokaista jäykkää osaa pidetään erillisenä ajoneuvona määritettäessä uloskäyntien vähimmäismäärä ja sijainti, 7. 6. 2. 4 kohtaa lukuun ottamatta. Matkustajien lukumäärä määritetään jokaista jäykkää osaa kohden. 7. 6. 1. 6 Pariovet lasketaan kahdeksi oveksi ja pari-ikkuna kahdeksi hätäikkunaksi. 7. 6. 1. 7 Jos ohjaamosta ei pääse matkustajaosastoon 7. 7. 5. 1. 1 kohdan edellytysten mukaista käytävää pitkin, on noudatettava seuraavia edellytyksiä: 38 7. 6. 1. 7. 1 7. 6. 1. 7. 2 Ohjaamossa on oltava kaksi uloskäyntiä, jotka eivät saa olla samalla sivuseinällä; jos yksi uloskäynneistä on ikkuna, sen on oltava hätäikkunaa koskevan 7. 6. 3. 1 ja 7. 6. 8 kohdan määräysten mukainen. Kuljettajan vierelle sallitaan yksi tai kaksi istuinta ylimääräisiä henkilöitä varten, jolloin molempien 7. 6. 1. 7 kohdassa mainittujen uloskäyntien on oltava ovia. Kuljettajan ovi on hyväksyttävä kyseisten istuinten haltijoiden hätäoveksi, jos esimerkiksi kuljettajan istuin, ohjauspyörä, moottori kotelo, vaihdetanko ja käsijarruvipu eivät muodosta liian suurta estettä. Kyseisiä ylimääräisiä henkilöitä varten varattu ovi on hyväksyttävä kuljettajan hätäoveksi. Ohjaamon yhteyteen liitettyyn osastoon voidaan asentaa korkeintaan viisi ylimääräistä istuinta, jos ylimääräiset istuimet ja kyseisille istuimille varattu tila ovat tämän direktiivin säännösten mukaiset ja että vähintään yksi matkustajaosastoon johtava ovi on hätäovea koskevan 7. 6. 3 kohdan määräysten mukainen. 7. 6. 1. 7. 3 7. 6. 1. 8 7. 6. 1. 9 Edellä 7. 6. 1. 7. 1 ja 7. 6. 1. 7. 2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa ohjaamon uloskäyntejä ei lasketa 7. 6. 1. 1 ja 7. 6. 1. 2 kohdan vaatimusten mukaiseksi oveksi eikä 7. 6. 1. 4 kohdan vaatimusten mukaisiksi uloskäynneiksi lukuun ottamatta 7. 6. 1. 7. 1 ja 7. 6. 1. 7. 2 kohdassa mainittua tapausta. Kyseisiin uloskäynteihin ei sovelleta 7. 6. 3 - 7. 6. 7, 7. 7. 1,7. 7. 2 eikä 7. 7. 7 kohtaa. Jos ohjaamoon ja sen vieressä oleville istuimille pääsee varsinaisesta matkustajaosastosta 7. 7. 5. 1. 1 kohdassa kuvattujen edellytysten mukaista käytävää pitkin, ohjaamosta ulosjohtava uloskäynti ei ole välttämätön. Edellä 7. 6. 1. 8 kohdassa kuvattujen olojen mukainen kuljettajan ovi tai muu ohjaamon uloskäynti voidaan laskea ainoastaan matkustajien uloskäynniksi, jos: 7. 6. 1. 9. 1 ei ole tarpeen ahtautua ohjauspyörän ja kuljettajan voidakseen käyttää kyseistä uloskäyntiä, istuimen välistä 7. 6. 1. 9. 2 noudatetaan 7. 6. 3. 1 kohdan mukaisia hätäoven kokoa koskevia määräyksiä. 7. 6. 1. 10 7. 6. 1. 11 Edellä 7. 6. 1. 8 ja 7. 6. 1. 9 kohdan määräykset eivät estä sitä, että kuljettajan istuimen ja matkustajaosaston välillä olisi ovi tai muu este edellyttäen, että kuljettaja voi poistaa kyseisen esteen nopeasti hätätapauksessa. Ohjaamossa olevaa, kyseisellä esteellä suojattua kuljettajan ovea ei voida laskea matkustajien uloskäynniksi. Hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi luokkien II, III ja B ajoneuvojen katolle on asennettava kattoluukkuja. Niitä voidaan asentaa myös luokkien I ja A ajoneuvoihin. Kyseisissä tapauksissa kattoluukkujen vähimmäismäärän on oltava: 39 Matkustajien lukumäärä Kattoluukkujen lukumäärä enintään 50 yli 50 1 2 7. 6. 2 Uloskäyntien sijoittaminen Enemmän kuin 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen istuinten on oltava jäljempänä esitettyjen vaatimusten mukaiset. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvät ajoneuvot voivat olla joko jäljempänä esitettyjen vaatimusten tai liitteessä VI olevan 1. 2 kohdan vaatimusten mukaiset. 7. 6. 2. 1 7. 6. 2. 2. 7. 6. 2. 3 7. 6. 2. 4 Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti, jossa ajoneuvolle on tarkoitus myöntää toimintalupa, ja ainakin yhden ovista on oltava ajoneuvon etupuoliskossa. Tämä ei estä asentamasta ajoneuvon takapäätyyn ovea pyörätuolissa olevia matkustajia varten. Jos käyttöovia on enemmän kuin yksi, ovista kaksi on erotettava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 40 prosenttia matkustajaosaston kokonaispituudesta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven välillä. Uloskäynnit on sijoitettava niin, että niiden kummallakin sivulla on suurin piirtein sama. lukumäärä ajoneuvon Vähintään yksi varauloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takasivulle. Luokan I ajoneuvojen osalta tätä määräystä noudatetaan, jos katolle asennetaan kattoluukku. 7. 6. 2. 5 Ajoneuvon samalla sivulla olevat uloskäynnit sijoitetaan sopivin välein ajoneuvon pituudelta. 7. 6. 2. 6 Ajoneuvon takapäädyssä saa olla ovi, jos se ei ole käyttöovi. 7. 6. 2. 7 Jos kattoluukkuja asennetaan, ne on sijoitettava jos kattoluukkuja on ainoastaan yksi, se sijoitetaan katon keskimmäiseen kolmannekseen; jos kattoluukkuja on kaksi, ne erotetaan toisistaan vähintään kahdella metrillä mitattuna lähimpinä olevien aukkojen reunoista, jotka ovat samansuuntaisesti ajoneuvon pitkittäissuunnassa olevaan akseliin nähden. seuraavasti: 40 7. 6. 3 Uloskäyntien vähimmäismitat 7. 6. 3. 1 Erilaisten uloskäyntien vähimmäismittojen on oltava seuraavat: Luokka I Luokat II ja m Huomautuksia Korkeus (cm) 180 165 Käyttöovi Oviaukko Leveys (cm) yksipuolinen ovi: ks. B ja C osa pariovi: 120 Hätäovi Korkeus (cm) Leveys (cm) Hätäikkuna Ala: (cmz) 125 ks. B ja C osa 4000 Näitä mittoja voidaan vähentää 10 cm. ä, kun mittaus suoritetaan kädensijojen kohdalta Tälle alueelle on voitava piirtää 50 x 70 cm:n suorakulmio Ajoneuvon takapäädyssä sijaitseva hätäikkuna, jos valmistaja ei ole varustanut ajoneuvoa edellä määrättyjen vähimmäismittojen mukaisella hätäikkunalla. Hätäikkunan aukkoon on voitava piirtää 35 cm korkea ja 155 cm leveä suorakulmio. Nurkat voidaan pyöristää korkeintaan 25 cm:n pyöristyssäteellä. Kattoluukku Kattoluukun aukko Ala(cm') 4000 Tälle alueelle on voitava piirtää 50 x 70 cm:n kokoinen suorakulmio 7. 6. 3. 2 Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvät ajoneuvot voivat olla joko 7. 6. 3. 1 kohdassa esitettyjen vaatimusten tai liitteessä 6 olevan 1. 1 kohdan vaatimusten mukaiset. 7. 6. 4 Kaikkia käyttöovia koskevat tekniset vaatimukset 7. 6. 4. 1 Jokainen käyttöovi on voitava avata helposti niin ajoneuvon sisä- kuin ulkopuoleltakin ajoneuvon ollessa paikallaan (mutta ei välttämättä ajoneuvon liikkuessa). Tätä vaatimusta ei kuitenkaan suunnitella estämään sitä mahdollisuutta, että ovi voitaisiin lukita ulkopuolelta, jos ovi voidaan aina avata sisäpuolelta. 7. 6. 4. 2 Jokainen hallinta- tai muu laite, jonka avulla käyttöovi avataan ulkopuolelta, saa olla korkeintaan 150 cm:n korkeudella maasta, kun ajoneuvo on paikallaan kuormaamattomana tasaisella pinnalla. 41 7. 6. 4. 3 Jokaisen yksiosaisen käsikäyttöisen käyttöoven, joka on saranoiden tai tappien varassa, on oltava saranoiden tai tappien varassa niin, että jos ovi joutuu kosketukseen paikallaan olevan kohteen kanssa, se pyrkii sulkeutumaan. 7. 6. 4. 4 Käsikäyttöistä käyttöovea käytettäessä lukituksen on oltava kaksivaiheinen. 7. 6. 4. 5 7. 6. 4. 6 7. 6. 4. 7 7. 6. 4. 8 7. 6. 4. 9 Käyttöoven sisäpuolella ei saa olla mitään laitetta, jonka tarkoituksena on peittää askelmat sisäpuolella oven ollessa suljettuna. Tämä ei tarkoita sitä, ettei ovisyvennyksessä voisi olla oven ollessa suljettuna oven toimintamekanismia ja muita oven sisäpuolelle liitettyjä varusteita, jotka eivät ulotu lattialle, jossa matkustajat voivat seistä. Kyseinen mekanismi ja laitteet eivät saa olla vaarallisia matkustajille. Jos suora näkyvyys ei riitä, on asennettava optisia tai muita laitteita, jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan matkustajan joka puolelta muun kuin automaattisesti toimivan käyttöoven välittömässä läheisyydessä sisä- tai ulkopuolella. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvän ajoneuvon takapäädyn käyttöoven osalta tätä vaatimusta noudatetaan, jos kuljettaja pystyy havaitsemaan 1,3 m pitkän henkilön seisomassa 1 m päässä ajoneuvon takana. Jokainen ajoneuvon sisäpuolelle avautuva ovi ja sen mekanismi on rakennettava niin, että sen liike ei vahingoita matkustajia tavallisissa käyttöolosuhteissa. Tarvittaessa asennetaan aiheelliset turvalaitteet. Jos käyttöovi sijaitsee WC-tilojen tai muun sisäpuolella olevan osaston oven vieressä, käyttöoven tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos ovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km. n tuntivauhtia. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen osalta ajoneuvon takapäädyssä sijaitsevien käyttöovien puoliskoja voi avata enintään 115° muttei vähempää kuin 85°, ja kun ne ovat auki, niitä voidaan pitää automaattisesti kyseisessä asennossa. Tämä ei tarkoita, etteikö kyseistä lukkoa voitaisi ohittaa ja ovea avata kyseistä kulmaa avoimemmaksi silloin, kun se on turvallista; esimerkiksi peruuttamisen mahdollistamiseksi korkeaa laituria kohden kuormausta varten tai ovien avaamiseksi 270°, jotta ajoneuvon taakse jää selkeä kuormausalue. 7. 6. 5 Ulkoisella voimanlähteellä toimivia käyttöovia koskevat tekniset lisävaatimukset 7. 6. 5. 1 Hätätapauksessa jokainen ulkoisella voimanlähteellä toimiva käyttöovi on voitava avata sisäpuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan (muttei välttämättä ajoneuvon liikkuessa) ja ulkopuolelta silloin, kun se ei ole lukittu, toimi voimanlähde tai ei, hallintalaitteilla, 7. 6. 5. 1. 1 jotka ohittavat kaikki muut oven hallintalaitteet; 42 7. 6. 5. 1. 2 jotka sijoitetaan oveen tai 300 mm:n päähän ovesta vähintään 1600 mm:n tasoisten korkeudelle ensimmäisen askelman yläpuolelle alemman hallintalaitteiden ollessa kyseessä; 7. 6. 5. 1. 3 jotka voidaan nähdä helposti ja tunnistaa selvästi lähestyttäessä ovea ja seisottaessa oven edessä; 7. 6. 5. 1. 4 7. 6. 5. 1. 5 7. 6. 5. 1. 6 7. 6. 5. 1. 7 7. 6. 5. 2 7. 6. 5. 3 7. 6. 5. 4 joita yksi oven edessä sen välittömässä läheisyydessä seisova henkilö voi käyttää; jotka avaavat oven tai joiden avulla ovi voidaan helposti avata käsin; jotta jotka voidaan suojata helposti siirrettävissä tai särjettävissä olevalla laitteella, käytettävään käsiksi hallintalaitteeseen; hätätapauksissa käytettävän hallintalaitteen käytöstä tai hallintalaitteen suojakannen poistosta on ilmoitettava kuljettajalle sekä kuultavalla että nähtävällä tavalla ja hätätapauksissa päästään kuljettajan käyttämän oven, joka ei ole 7. 6. 5. 6. 2 kohdan vaatimusten mukainen, on oltava sellainen, että kun hallintalaitteita on käytetty sen avaamiseksi ja kun ne on palautettu tavalliseen asentoonsa, ovi ei sulkeudu uudestaan ennen kuin kuljettaja käyttää sulkemisia!tetta. käyttöovien Ajoneuvo voidaan varustaa kuljettajan istuimeltaan käyttämä laitteella, joka tekee ulkopuolella olevan, hätätapauksissa käytettävän hallintalaitteen tehottomaksi ulkopuolelta. Tällaisessa lukitsemiseksi tapauksessa ulkopuolella olevan hätätapauksissa käytettävän hallintalaitteen on aktivoiduttava uudelleen automaattisesti joko moottorin käynnistyessä tai ennen kuin ajoneuvo saavuttaa 20 km:n tuntivauhdin. Hätätapauksissa käytettävän hallintalaitteen tekeminen ei saa tapahtua automaattisesti vaan siihen vaaditaan kuljettajan toimia. tehottomaksi Kuljettajan on voitava käyttää jokaista kuljettajan käyttämää käyttöovea istuimeltaan selvästi merkityillä hallintalaitteilla, jalkakäyttöisiä hallinta laitteita lukuun ottamatta. selvästi istuessaan jonka kuljettaja näkee Jokaisen ulkoisella voimanlähteellä toimivan käyttöoven on aktivoitava tavallisessa merkkivalo, ajoasennossa kaikissa valaistusolosuhteissa, varoittamaan siitä, ettei ovi ole täysin sulkeutunut. Tämä merkkivalo ilmoittaa aina, kun oven jäykkä rakenne on täysin avoimen asennon ja pisteen, joka on 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta, välillä. Yksi merkkivalo voi koskea yhtä tai useampaa ovea. Kyseistä merkkivaloa ei kuitenkaan asenneta sellaiseen edessä olevaan käyttöoveen, joka ei täytä 7. 6. 5. 6. 1. 1 ja 7. 6. 5. 6. 1. 2 kohdan vaatimuksia. 7. 6. 5. 5 Hallintalaitteiden, joilla kuljettaja avaa ja sulkee ulkoisella voimanlähteellä toimivan käyttöoven, on oltava sellaiset, että kuljettaja pystyy peruuttamaan oven sulkeutumis- tai avautumisliikkeen millä hetkellä tahansa. 43 7. 6. 5. 6 Jokaisen ulkoisella voimanlähteellä toimivan käyttöoven rakenteen ja hallintajärjestelmän on oltava sellainen, että ovi ei vahingoita matkustajaa tai että matkustaja ei jää oven väliin sen sulkeutuessa. 7. 6. 5. 6. 1 Tätä vaatimusta on pidettävä täytettynä, jos noudatetaan seuraavia kahta vaatimusta: 7. 6. 5. 6. 1. 1 ensimmäinen vaatimus on, että kun enintään 150 N:n sulkuvoima vastustaa oven sulkeutumista missä tahansa liitteessä V kuvatussa mittauspisteessä, oven on avauduttava uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja automaattisesti toimivaa käyttöovea lukuun ottamatta pysyttävä avoimena, kunnes käytetään sulkevaa hallintalaitetta. Sulkuvoimaa voidaan mitata millä tahansa toimivaltaiset viranomaiset tyydyttävällä menetelmällä. Tämän direktiivin liitteessä V annetaan suuntaviivat. Enimmäisvoima voi olla korkeampi kuin 150 N lyhyen aikaa, kunhan se ei ole suurempi kuin 300 N. Uudelleen avautumista koskevaa järjestelmää voidaan tarkistaa sellaisen koesauvan avulla, jossa on 60 mm korkea ja 30 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin. Vaihtoehtoisesti tämän ensimmäisen vaatimuksen katsotaan myös täyttyvän, jos oven sulkeutuessa se voidaan helposti avata uudelleen käsin, oli ovea käytettäessä tarvittavan energiajärjestelmän taso mikä tahansa. Tämän edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos liitteen V mukaisesti mitattu sulkuvoima on enintään 80 N oven ollessa 3 - 12 cm raollaan ja 150 N sen ollessa 12 - 40 cm raollaan energiajärjestelmän kaikilla tasoilla, 7. 6. 5. 6. 1. 2 toinen vaatimus on, että milloin tahansa ovet sulkeutuvat matkustajan ranteelle tai sormille: 7. 6. 5. 6. 1. 2. 1 ovi avautuu uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja automaattisesti toimivaa käyttöovea lukuun ottamatta pysyy avoimena, kunnes käytetään sulkijamekanismia, tai 7. 6. 5. 6. 1. 2. 2 matkustaja voi vetää ranteensa tai sormensa helposti pois oven välistä ilman loukkaantumisvaaraa. Tämä vaatimus voidaan tai 7. 6. 5. 6. 1. 1 kohdassa mainitun koesauvan avulla, jota on kavennettu 30mm:n paksuudesta 5 mm:n paksuiseksi toisesta päästä 300 mm:n pituudelta. Sitä ei saa kiillottaa eikä voidella. Jos sauva jää oven väliin, se on voitava poistaa helposti, tai tarkistaa kädellä 7. 6. 5. 6. 1. 2. 3 ovi pysyy asennossa, joka sallii sellaisen koesauvan vapaan kulun, jolla on 60 mm korkea ja 20 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:n säteellä. Tämän asennon on oltava korkeintaan 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta. 7. 6. 5. 6. 2 Etuosassa olevan käyttöoven osalta 7. 6. 5. 6 kohdan vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos: 44 7. 6. 5. 6. 2. 1 ovi täyttää 7. 6. 5. 6. 1. 1 ja 7. 6. 5. 6. 1. 2 kohdan vaatimukset tai 7. 6. 5. 6. 2. 2 oveen asennetaan pehmeät kulmat; ne eivät kuitenkaan saa olla niin pehmeät, että jos ovet sulkeutuvat 7. 6. 5. 6. 1. 1 kohdassa mainitun koesauvan ympärille, ovien jäykkä rakenne pääsee täysin sulkeutumaan. 7. 6. 5. 7 7. 6. 5. 8 7. 6. 5. 9 Silloin kun ulkoisella voimanlähteellä toimiva ovi pysyy kiinni ainoastaan voimanlähdettä jatkuvasti käyttämällä, ajoneuvossa on oltava merkkivalo, joka ilmoittaa kuljettajalle kaikista oviin liittyvän voimanlähteen häiriöistä. Jos ajoneuvoon asennetaan liikkeellelähdön estävä laite, se saa toimia ainoastaan enintään 5 km:n tuntivauhdissa ja sen on oltava toimintakyvytön sitä suuremmilla nopeuksilla. Kuljettajaa varoittava merkkivalo syttyy, jos ajoneuvo lähtee pysähdyksistä liikkeelle niin, että ulkoisella voimanlähteellä toimiva käyttöovi ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen varoittavan äänimerkinantolaitteen on aktivoiduttava vähintään 5 km:n tuntivauhdissa 7. 6. 5. 6. 1. 2. 3 kohdan vaatimusten mukaisten ovien osalta. 7. 6. 6 Automaattisia käyttöovia koskevat tekniset lisävaatimukset 7. 6. 6. 1 Avauslaitteiden aktivointi 7. 6. 6. 1. 1 7. 6. 6. 1. 2 7. 6. 6. 1. 3 7. 6. 6. 1. 4 Lukuun ottamatta sitä, mitä 7. 6. 5. 1 kohdassa määrätään, ainoastaan tekemään istuimeltaan on pystytyttävä aktivoimaan kuljettajan tehottomiksi jokaisen automaattisesti toimivan käyttöoven avauslaitteet. ja Aktivointi ja tehottomaksi tekeminen voivat tapahtua joko suoraan katkaisijan avulla tai välillisesti esimerkiksi avaamalla ja sulkemalla edessä oleva käyttöovi. Kuljettajan suorittama avauslaitteiden aktivointi on osoitettava ajoneuvon sisäpuolella ja silloin, kun ovi on avattava ulkopuolelta, myös ajoneuvon ulkopuolella; osoittimen (esimerkiksi valaistu painonappi tai valaistu merkki) on oltava siihen liittyvän oven vieressä. Kun suora aktivointi tapahtuu katkaisijan avulla, järjestelmän toiminnan tila on osoitettava selkeästi kuljettajalle esimerkiksi katkaisijan asennon tai merkkivalaisimen tai valaistun katkaisijan avulla. Katkaisijan on oltava erityisesti merkitty ja niin sijoitettu, ettei sitä voi sekoittaa muihin hallintalaitteisiin. 7. 6. 6. 2 Automaattisten käyttöovien avaaminen 7. 6. 6. 2. 1 Kun kuljettaja on aktivoinut avauslaitteet, matkustajien on voitava avata ovi seuraavasti: 45 7. 6. 6. 2. 1. 1 sisäpuolelta esimerkiksi painamalla painonappia tai ohittamalla valoeste, ja 7. 6. 6. 2. 1. 2 7. 6. 6. 2. 2 ulkopuolelta, lukuun ottamatta ainoastaan uloskäyntinä käytettäväksi tarkoitettua ja sellaiseksi merkittyä ovea, esimerkiksi painamalla valaistua painonappia, painonappia valaistun merkin alapuolella tai vastaavaa laitetta, jossa on asianmukaiset ohjeet. Edellä 7. 6. 6. 2. 1. 1 kohdassa mainitun painonapin painaminen ja 7. 7. 9. 1 kohdassa mainitun pysäyttämismerkinantolaitteen käyttäminen voivat lähettää merkin, joka tallentuu muistiin ja joka avaa oven sen jälkeen, kun kuljettaja on aktivoinut aukaisulaitteet. 7. 6. 6. 3 Automaattisesti toimivien käyttöovien sulkeminen 7. 6. 6. 3. 1 7. 6. 6. 3. 2 7. 6. 6. 3. 3 7. 6. 6. 3. 4 7. 6. 6. 4 7. 6. 6. 4. 1 Kun automaattisesti toimiva käyttöovi on avattu, sen on sulkeuduttava uudelleen automaattisesti tietyn ajan kuluttua. Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä kyseisenä aikana, turvalaitteen (esimerkiksi jalan painallus askelmalle, valoeste, yksisuuntainen portti) on varmistettava, että oven sulkeutuminen viivästyy riittävästi. Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä silloin, kun ovi on sulkeutumassa, sulkeutumisen on pysähdyttävä automaattisesti ja oven on palattava avoimeen asentoon. Oven liikkeen suunnan muutos voidaan aktivoida jollakin 7. 6. 6. 3. 1 kohdassa tarkoitetulla turvalaitteella tai millä muulla tahansa laitteella. Matkustajan on voitava avata uudelleen 7. 6. 6. 3. 1 kohdan mukainen automaattisesti sulkeutuva ovi 7. 6. 6. 2 kohdan mukaisesti; tätä ei sovelleta, jos kuljettaja on tehnyt aukaisulaitteet tehottomiksi. Kun kuljettaja on toimivien käyttöovien aukaisulaitteet tehottomiksi, avointen ovien on sulkeuduttava 7. 6. 6. 3. 1 ja 7. 6. 6. 3. 2 kohdan mukaisesti. automaattisesti tehnyt Erityiskäyttöön, esimerkiksi lastenvaunujen kanssa liikkuvia matkustajia tai vammaisia jne. varten, merkittyjen ovien automaattisen sulkeutumisen estäminen. Kuljettajan on voitava estää ovien automaattinen sulkeutuminen aktivoimalla erityinen hallintalaite. Matkustajan on myös voitava suoraan estää ovien automaattinen sulkeutuminen painamalla erityistä painonappia. 7. 6. 6. 4. 2 Ovien automaattisen sulkeutumisen estämisestä on ilmoitettava kuljettajalle esimerkiksi merkkivalolla. 7. 6. 6. 4. 3 Kuljettajan on joka tapauksessa voitava käynnistää ovien automaattinen sulkeutuminen uudelleen. 46 7. 6. 6. 4. 4 Edellä 7. 6. 6. 3 kohtaa sovelletaan oven myöhempiin sulkeutumisiin. 7. 6. 7 Hätäovia koskevat tekniset vaatimukset 7. 6. 7. 1 7. 6. 7. 2 7. 6. 7. 3 7. 6. 7. 4 7. 6. 7. 5 7. 6. 7. 6 Hätäovet on voitava avata helposti sekä sisä- että ulkopuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan suunnitella estämään mahdollisuutta lukita ovea ulkopuolelta edellyttäen, että ovi voidaan aina avata sisäpuolelta käyttämällä tavallista aukaisumekanismia. toimivaa sulkeudu uudelleen tyyppiä, elleivät ovet Hätäovet, silloin kun niitä sellaisina käytetään, eivät saa olla ulkoisella voimanlähteellä jälkeen, kun 7. 6. 5. 1 kohdassa kuvattu hallintalaite on aktivoitu ja palautettu tavalliseen asentoonsa, käyttää sulkemislaitetta. Ne eivät saa myöskään olla liukuvaa tyyppiä, ellei korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen liukuovea, ilman työkaluja etuosan josta on osoitettu, että se voidaan avata törmäystestin jälkeen direktiivin 74/279/ETY mukaisesti, voida hyväksyä hätäoveksi. ennen kuin kuljettaja sen Hätäoven ulkopuolella olevat kädensijat saavat olla korkeintaan 150 cm korkeudella maasta ajoneuvon ollessa kuormaamattomana tasaisella pinnalla. Ajoneuvon sivuun asennetun saranoilla olevan hätäoven saranoiden on oltava etureunastaan kiinni ja avauduttava ulospäin. Turvahihnat, -ketjut tai muut rajoittavat laitteet sallitaan, jos ne eivät estä ovea avautumasta vähintään 100° kulmaan ja pysymään auki tässä kulmassa. Jos hätäoven pidikkeeseen pääsee riittävän helposti, 100° vähimmäiskulmaa ei sovelleta. Hätäovien tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos hätäovi liikkuessa vähintään 5 km:n tuntivauhdilla. lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon Kaikki varauloskäynteinä toimivat ovet on varustettava äänimerkillä, joka varoittaa kuljettajaa siitä, etteivät ne ole turvallisesti sulkeutuneet. Varoittavan äänimerkin on käynnistyttävä oven sulkemislaitteen liikkeen, mutta ei oven liikkeen perusteella. 7. 6. 8 Hätäikkunoita koskevat tekniset vaatimukset 7. 6. 8. 1 Jokaisen saranoilla olevan tai työnnettävän hätäikkunan on avauduttava ulospäin. Työnnettävät ikkunatyypit eivät saa irrota kokonaan ajoneuvosta niitä käytettäessä. Työnnettävien ikkunoiden tahaton käyttö on estettävä tehokkaasti. 7. 6. 8. 2 Jokaisen hätäikkunan on oltava: 47 7. 6. 8. 2. 1 7. 6. 8. 2. 2 7. 6. 8. 3 7. 6. 8. 4 7. 6. 8. 5 joko helposti ja välittömästi käytettävissä ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelta tyydyttävästi toimivaksi tunnistetun laitteen avulla, tai valmistettu helposti särjettävästä turvalasista. Tällä jälkimmäisellä määräyksellä estetään mahdollisuus käyttää kerroslasista tai muovista valmistettuja ikkunaruutuja. Jokaisen hätäikkunan viereen on varattava ajoneuvon sisällä olevien henkilöiden helposti saatavissa oleva työväline varmistamaan, että kattoluukku voidaan särkeä. Jokaisen hätäikkunan, joka voidaan lukita ulkopuolelta, on oltava niin rakennettu, että se voidaan avata ajoneuvon sisäpuolelta milloin tahansa. Jos hätäikkuna on vaakatasossa yläreunassaan olevien saranoidensa varassa, siinä on oltava asianmukainen laite, jolla se pysyy täysin avoimena. Jokaisen saranoidun hätäikkunan on toimittava niin, ettei se estä suoraa kulkua ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta. Ajoneuvon sivuun asennetun hätäikkunan alareuna saa olla saranoilla varustetun hätäikkunan osalta korkeintaan 120 cm:n korkeudella tai särjettävästä lasista tehdyn ikkunan osalta 50 cnr. n korkeudella välittömästi sen alapuolella olevasta lattiatasosta (lukuun ottamatta kaikkia paikallisia eroja, kuten pyöräkoteloa tai vaihteiston suojusta). vähimmäiskorkeuteen, Saranoidun hätäikkunan osalta alareunan korkeutta voidaan kuitenkin laskea 50cm:n varustettu jos turvalaitteella 65 cm:n korkeuteen asti estämään matkustajien mahdollinen putoaminen ajoneuvosta. Silloin kun ikkuna-aukko on varustettu turvalaitteella, turvalaitteen yläpuolella olevan ikkuna-aukon koon on oltava vähintään hätäikkunalle määrättyä vähimmäiskokoa. ikkuna-aukko on 7. 6. 8. 6 Jokaiseen saranoituun hätäikkunaan, jota ei selvästi näe kuljettajan istuimelta, on asennettava äänimerkinantolaite varoittamaan kuljettajaa, milloin se ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen laitteen on aktivoiduttava ikkunan lukon liikkeestä, mutta ei itse ikkunan liikkeestä. 7. 6. 9 Kattoluukkuja koskevat tekniset vaatimukset 7. 6. 9. 1 7. 6. 9. 2 Jokaisen kattoluukun on toimittava niin, ettei se estä suoraa kulkua ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta. Kattoluukkujen on oltava joko ulospäin työnnettäviä, saranoiden varassa tai niiden on oltava tehdyt särjettävästä turvalasista. Ulospäin työnnettävää tyyppiä olevat kattoluukut eivät saa irrota työnnettävien kattoluukkujen tahaton käyttö on estettävä tehokkaasti. täysin ajoneuvosta käytön aikana. Ulospäin Kattoluukkujen on oltava helposti avattavissa tai ulospäin työnnettävissä sisä- ja ulkopuolelta. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan suunnitella estämään mahdollisuutta lukita kattoluukkua ajoneuvon turvallisuuden vuoksi silloin, kun se on vartioimatta, jos kattoluukku voidaan aina avata tai työntää 48 ulospäin sisäpuolelta käyttämällä tavallista avaus- tai työntömekanismia. Kun kattoluukku on helposti särjettävä, kattoluukun viereen on varattava ajoneuvon sisällä olevien henkilöiden helposti saatavissa oleva laite varmistamaan, että kattoluukku voidaan särkeä. 7. 6. 10 Sisäänvedettäviä apuaskelmia koskevat tekniset vaatimukset Katso B ja C osa. 7. 6. 11 MgrMnnat 7. 6. 11. 1 7. 6. 11. 2 7. 6. 11. 3 7. 6. 11. 4 Jokainen varauloskäynti on merkittävä ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelle joko tekstillä, jossa lukee "Varauloskäynti" tai yhdellä neuvoston direktiivin 92/58/ETY liitteessä II olevassa 3. 4 kohdassa esitetyistä tunnusmerkeistä. ja kaikki Käyttöovien hätätapauksissa käytettävät hallintalaitteet varauloskäynnit on merkittävä sellaisiksi ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelle joko kuvaavalla tunnusmerkillä tai selkeäsanaisella tekstillä. Jokaisen uloskäynnin hätätapauksessa käytettävään hallintalaitteeseen tai sen lähelle on laitettava selkeät käyttöohjeet. tarkoitettujen teksti- Edellä 7. 6. 11. 1 ja 7. 6. 11. 3 kohdan mukaisiksi merkintöjen kielestä päättävät hyväksyntäviranomaiset tarvittaessa yhdessä asianosais(t)en maan/maiden hyväksyntäviranomaisten kanssa ottaen huomioon maan/maat, jo(i)ssa hakijan on tarkoitus markkinoida ajoneuvoa. Jos sen/niiden maan/maiden viranomaiset, jo(i)ssa ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, muuttavat kielen, edellytä uutta tyyppihyväksyntämenettelyä. tämä muutos ei 7. 7 Sisustaa koskevat järjestelyt 7. 7. 1 Pääsy käyttöoville (katso liite III, kuva 1 ) 7. 7. 1. 1 Ajoneuvon siitä sivuseinästä, johon ovi on asennettu, sisälle ulottuvassa vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti 2 cm paksua, 40 cm leveää ja 70 cm korkeaa suorakaiteen muotoista levyä, jonka päälle on symmetrisesti asetettu toinen 55 cm leveä suorakaiteen muotoinen levy; toisen levyn korkeus on se, mitä kyseessä olevan ajoneuvoluokan osalta määrätään. 49 7. 7. 1. 1. 1 Ylemmän levyn korkeus ja kaksoislevyn kokonaiskorkeus. Ylemmän levyn korkeuden ja kaksoislevyn kokonaiskorkeuden on oltava: Matkustajien lukumäärä <22* <22* Luokat Ylemmän levyn leveys cnr. nä Ylemmän levyn korkeus cm:nä Kaksoislevyn kokonaiskorkeus cm:nä A 55 95 165 B 55 70 >22 II 55 I 55 III 55 110 95 85 140 180 165 155 Ylemmän levyn leveyttä voidaan pienentää 40 cm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta (liite III, kuva 1). (*) Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen osalta on sallittava kaksoislevyn välinen tapahtuu samansuuntaisesti. suhteellinen siirtymä, jos se 7. 7. 1. 1. 2 Vaihtoehtoinen kaksoislevy käyttöoville pääsyä varten Kaksoislevyn vaihtoehtona (7. 7. 1. 1 ja 7. 7. 1. 1. 1 kohta) voidaan käyttää 50 cm korkeaa puolisuunnikkaan osaa, joka toimii siirtymäkohtana ylemmän ja alemman levyn leveyksien välillä. Tällöin suorakulmaisen osan ja tämän ylemmän levyn puolisuunnikkaan osan yhteiskorkeuden on oltava 110 cm kaikkien enemmän kuin 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen osalta ja 95 cm kaikkien enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen osalta. Ylemmän levyn leveyttä voidaan pienentää 40 cnr. iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta (liite III, kuva 1). Kaksoislevyä on pidettävä oviaukon kanssa samansuuntaisena, kun sitä liikutetaan aloitusasennosta, jossa ajoneuvon sisustaa lähinnä oleva tason pinta sivuaa aukon ulointa reunaa, asentoon, jossa se koskettaa ensimmäistä askelmaa, minkä jälkeen sitä pidetään sopivissa kulmissa sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisten liikkeiden suuntaan nähden. Kun kaksoislevyn keskilinjaa on kuljetettu 30 cm sen aloitusasennosta ja kun se koskettaa askelman pintaa, se on pidettävä kyseisessä asennossa. Mallinetta (katso liite III, kuva 6), jota käytetään testaamaan käytävän väljyyttä, on liikutettava sitten käytävältä alkaen ajoneuvosta poistuvan henkilön todennäköisen liikkeen suuntaan, kunnes sen keskilinja on saavuttanut pystytason, joka käsittää ylimmän askelman yläreunan, tai 7. 7. 1. 2 7. 7. 1. 3 7. 7. 1. 4 50 kunnes mallineen yläosaa sivuava taso koskettaa kaksoislevyä, sen mukaan kumpi tapahtuu ensin, ja se on pidettävä kyseisessä asennossa, (liite III, kuva 2). Edellä 7. 7. 1. 4 kohdassa määrätyssä asennossa olevan mallineen ja 7. 7. 1. 3 kohdassa määrätyssä asennossa olevan kaksoislevyn välillä on oltava vapaa tila, jonka ylä- ja alarajat esitetään liitteen III kuvassa 2. Tässä vapaassa tilassa voidaan kuljettaa vapaasti pystysuoraa levyä, jonka muoto ja mitat ovat samat kuin mallineella (7. 7. 5. 1 kohta) ja jonka keskiosa ja paksuus ovat korkeintaan 2 cm. Kyseistä levyä on liikutettava mallineen sivuasennosta, kunnes sen ulkosivu joutuu kosketukseen kaksoislevyn sisäpuolen kanssa koskettaen askelman yläreunan määrittämää tasoa tai tasoja sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisen liikkeen suuntaan (liite III, kuva 2). Kyseistä mallinetta ei saa voida kuljettaa esteettä missään tilassa, joka ulottuu 30 cm kuormittamattoman istuinosan eteen ja sen yläosaan saakka. Kokoontaitettavan istuimen osalta kyseinen tila on määriteltävä istuimen ollessa käyttöasennossa. Henkilökunnan käyttämä kokoontaitettava istuin voi kuitenkin estää kulun käyttöovelle silloin, kun se on käyttöasennossa, jos: sekä itse ajoneuvossa että EY-tyyppihyväksyntätodistuksessa (katso liite II, lisäys 2) on selkeästi osoitettu, että istuin on tarkoitettu ainoastaan henkilökunnan käyttöön, kun istuinta ei käytetä, se taittuu kokoon automaattisesti kuten on tarpeen 7. 7. 1. 1 tai 7. 7. 1. 2 ja 7. 7. 1. 3, 7. 7. 1. 4 ja 7. 7. 1. 5 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, 7. 7. 1. 5 7. 7. 1. 6 7. 7. 1. 7 7. 7. 1. 8 7. 7. 1. 8. 1 7. 7. 1. 8. 2 7. 7. 1. 8. 3 ovea ei pidetä 7. 6. 1. 4 kohdan mukaisena pakollisena uloskäyntinä, ja 7. 7. 1. 8. 4 7. 7. 1. 9 7. 7. 1. 9. 1 istuimen ollessa käyttöasennossa tai kokoontaitetussa asennossa, sen mikään osa ei saa olla edempänä pystytasoa, joka kulkee taaimmassa säätö- asennossaan olevan kuljettajan istuimen istuinpinnan keskeltä ajoneuvon vastakkaiselle puolelle asennetun ulkopuolisen taustapeilin keskelle. Korkeintaan 22 matkustaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen oviaukkoa ja sinne johtavaa reittiä pidetään esteettömänä, jos ajoneuvon pituusakselin suuntaisesti mitattuna vapaata tilaa on vähintään 22 cm joka kohdassa ja 55 cm joka kohdassa, joka on yli 50 cm lattian tai askelmien yläpuolella (liite III, kuva 3), 51 7. 7. 1. 9. 2 7. 7. 1. 10 kohtisuorassa ajoneuvon pituusakselia vasten mitattuna vapaata tilaa on vähintään 30 cm joka kohdassa ja 55 cm joka kohdassa, joka on yli 120 cm lattian tai askelmien yläpuolella tai enintään 30 cm katon alapuolella (liite III, kuva 4). Käyttöoven ja hätäoven 7. 6. 3. 1 kohdan mittoja ja 7. 7. 1. 1 - 7. 7. 1. 7, 7. 7. 2. 1 - 7. 7. 2. 3, 7. 7. 5. 1 ja 7. 7. 8. 5 kohdan vaatimuksia ei saa soveltaa luokan B ajoneuvoihin, joiden suurin sallittu paino on korkeintaan 3,5 tonnia ja joissa on korkeintaan 12 matkustajan istuinta ja joissa jokaiselta istuimelta pääsee esteettä vähintään kahdelle ovelle. 7. 7. 1. 11 Lattian enimmäiskaltevuus ulos- ja sisäänkäynnin kohdalla saa olla korkeintaan 3 prosenttia vaakasuoralla pinnalla olevassa kuormaamatto- massa ajoneuvossa niitattuna. 7. 7. 2 Pääsy hätäoville (katso liite III, kuva 5) Seuraavia vaatimuksia varauloskäynteinä emntään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa. sovelleta kuljettajan joita käytetään oviin, ei 7. 7. 2. 1 Käytävän ja hätäoven aukon välisessä vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti halkaisijaltaan 30 cm olevaa ja 70 cm korkeaa pystysuoraa mallinetta, joka kannattaa toista halkaisijaltaan 55 cm olevaa mallinetta, ja yhdistelmän yhteiskorkeuden on 140 cm. 7. 7. 2. 2 7. 7. 2. 3 Mallineen yläosan leveyttä voidaan pienentää 40 cnr. iin silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta. Ensimmäisen mallineen alaosan on oltava toisen mallineen ulkoreunojen sisällä. Silloin kun kokoontaitettavat istuimet on asennettu kyseisen sisäänkäynnin kohdalle, vapaan tilan määrittämisen on tapahduttava mallineen osalta istuimen ollessa käyttöasennossa. 7. 7. 2. 4 Vaihtoehtona kaksoismallineelle voidaan käyttää 7. 7. 5. 1 kohdassa kuvattua mittausvälinettä (katso liite III, kuva 6). 7. 7. 3 Pääsy hätäikkunoiUe 7. 7. 3. 1 7. 7. 3. 2 Testimittausväline on voitava liikuttaa käytävältä ajoneuvon ulkopuolelle jokaisen hätäikkunan kautta. liikkeen suunnan on oltava sama kuin mitä Testimittausvälineen hätätapauksessa ajoneuvosta poistuvan matkustajan liikkeen suunnan odotettaisiin olevan. Testimittausväline on pidettävä kohtisuorassa kyseistä liikkeen suuntaa vasten. 52 7. 7. 3. 3 Testimittausvälineen on oltava 60 x 40 cm:n kokoisen ohuen levyn muotoinen, jonka kulmia on pyöristetty 20 cnr. n säteellä. Kuitenkin ajoneuvon takaosassa olevan hätäikkunan osalta testimittausväline voi vaihtoehtoisesti olla kooltaan 140 cm x 35 cm, jonka kulmia on pyöristetty 17,5 cm:n säteellä. 7. 7. 4 Pääsy kattoluukuille Vähintään yhden kattoluukun on sijaittava vähintään istuimen osan tai muun vastaavan kattoluukulle pääsyä helpottavan tuen yläpuolella. 7. 7. 5 Käytävät Hcatso liite III, kuva 6) 7. 7. 5. 1 Ajoneuvon käytävän on oltava suunniteltu ja rakennettu niin, että mittausvälinettä, joka koostuu kahdesta sama-akselisesta mallineesta, joiden väliin on asetettu käänteisesti katkaistu kartio, voi vapaasti kuljettaa siinä; mittausvälineen mitat ovat seuraavat (cnv. nä): Luokat Mallineen alaosan halkaisija Mallineen alaosan korkeus Mallineen yläosan halkaisija Mallineen yläosan korkeus Kokonaiskorkeus A 35 90 55 50* 190* B 30 90 45 30 150 I 45 90 55 II 35 90 55 III 30 90 45 50* 190* 50* 190* 50* 190* Mallineen yläosan halkaisijaa voidaan pienentää 40 cm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta (liite III, kuva 1). Mittausväline saa joutua kosketukseen mahdollisesti asennettujen tukilenkkien kanssa ja siirtää niitä. (*) Mallineen yläosan korkeutta ja myös kokonaiskorkeutta voidaan pienentää 10 cm missä tahansa osassa käytävää taaksepäin: poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-akselin keskilinjasta eteenpäin, ja poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee käyttöoven takareunassa tai takimmaisimman käyttöoven takareunassa, jos käyttöovia on enemmän kuin yksi. 53 7. 7. 5. 1. 1 Jos istuimen tai istuinrivin edessä ei ole uloskäyntiä: 7. 7. 5. 1. 1. 1 sivuaa Eteenpäin suunnattujen istuinten osalta 7. 7. 5. 1 kohdassa määritetyn mallineen etureunan on ulotuttava vähintään siihen asti, missä poikittainen takaosan pystytaso etummaisinta kohtaa, ja on pysyttävä kyseisessä asennossa. Tältä tasolta on voitava liikuttaa liitteen III kuvassa 7 esitettyä levyä niin, että kun aloitetaan asennosta, jossa se koskettaa mallinetta, ajoneuvon ulkopuolelle suunnatun levyn sivua siirretään eteenpäin 66 cm. etummaisimman istuinrivin istuinten 7. 7. 5. 1. 1. 2 Sivulle suunnattujen istuinten ollessa kyseessä mallineen etummaisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka kohtaa etummaisen istuimen keskustan läpäisevän pystytason (liite III, kuva 7). 7. 7. 5. 1. 1. 3 Taaksepäin suunnattujen istuinten ollessa kyseessä mallineen etummaisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka sivuaa etummaisen rivin tai istuimen istuinosan pintaa (liite III, kuva 7). 7. 7. 5. 2 7. 7. 5. 2. 1 7. 7. 5. 2. 2 7. 7. 5. 3 7. 7. 5. 4 7. 7. 5. 5 7. 7. 5. 6 7. 7. 5. 7 Luokan I ajoneuvojen osalta mallineen alaosan halkaisijaa voidaan pienentää 45 cm:stä 40 cm:iin missä tahansa osassa käytävää taaksepäin: poikittaisesta pystysuorasta tasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-akselin keskilinjasta eteenpäin, ja poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee takimmaisimman käyttöoven takareunalla. Luokan III ajoneuvojen osalta käytävän toisella puolella tai molemmilla puolilla olevia istuimia voidaan liikuttaa sivuttain, ja näin on mahdollista leveyttä mallineen alaosan 22 cm:n halkaisijaa pienentää käytävän vastaavaan lukuun, jos jokaisen istuimen, johon käytävällä seisova henkilö pääsee helposti, hallintalaitteen toiminnan on riitettävä palauttamaan istuin jopa kuormitettuna asentoon, joka vastaa 30 cm:n automaattisesti vähimmäisleveyttä. Nivellinja-autoissa 7. 7. 5. 1 kohdassa määritettyä mittausvälinettä on voitava kuljettaa esteettä nivelosan läpi. Mikään osa kyseisen osan pehmeästä eristeestä ei saa työntyä käytävälle. Käytäviin voidaan asentaa askelmia. Kyseisten askelmien on oltava päältä vähintään käytävän levyisiä. Kokoontaitettavia istuimia, joilla matkustajat voisivat istua käytävällä, ei sallita. liukuvia Sivuittain tunkeutuvat käytävälle yhdessä säätöasennossa, ei sallita lukuun ottamatta luokan III ajoneuvoja ja jollei 7. 7. 5. 3 kohdassa määrätyistä edellytyksistä muuta johdu. istuimia, jotka 54 7. 7. 5. 8 Niiden ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan 7. 7. 1. 9 kohtaa, käytävä ei ole välttämätön, jos kyseisessä kohdassa määrättyjä sisäänkäyntiä koskevia edellytyksiä noudatetaan. 7. 7. 5. 9 Käytävät ja sisäänkäynnit on päällystettävä liukumattomalla aineella. 7. 7. 6 Käytävän kaltevuus Kuormaamattomassa vaakasuoralla pinnalla olevassa ajoneuvossa mitattuna käytävän kaltevuus ajoneuvossa, jossa ei ole niiausjärjestelmää, saa olla enintään: 7. 7. 6. 1 8 prosenttia luokkien I, II ja A ajoneuvoissa, 7. 7. 6. 2 12,5 prosenttia luokkien III ja B ajoneuvoissa, ja 7. 7. 6. 3 7. 7. 6. 4 3 prosenttia, kun kyseessä on osa tasosta, joka on kohtisuorassa ajoneuvon symmetriatason pituusakselia vastaan 12,5 prosenttia, kun on kyse luokkaan I tai II kuuluvan matalalattia- ajoneuvon sisäkäytävän osasta, 1 m toisen akselin keskilinjan kummallakin puolella. Pinnan on oltava erityisen tehokkaasti liukastumista estävä. 7. 7. 7 Askelmat (katso liite III, kuva 8) 7. 7. 7. 1 Matkustajille tarkoitettujen käyttöovella ja hätäovella sekä ajoneuvon sisällä olevien askelmien enimmäis- ja vähimmäiskorkeuden sekä vähimmäis- syvyyden on oltava seuraavat: 55 Luokat Ensimmäinen askelma maan pinnalta Enimmäiskorkeus (cm) Muut askelmat Vähimmäissyvyys (cm) Enimmäiskorkeus (cm) Vähimmäiskorkeus (cm) Vähimmäissyvyys (cm) i,n&A 32(1) III&B 36(1) (2) 30(*) 25(3) 35(4) 12 20 (*) ( 1 ) (2) (3) (4) 23 cm emntään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa 150 cm hätäoven osalta 43 cm niissä ajoneuvoissa, joissa on ainoastaan mekaaninen jousitus 30 cm takimmaisen akselin takana olevalla ovella olevien askelmien osalta 25 cm korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen käytävien osalta 7. 7. 7. 1. 1 7. 7. 7. 2 7. 7. 7. 3 7. 7. 7. 4 Tässä liitteessä mitään upotetulta käytävältä istuinalueelle suunnattua askelmaa ei ole pidettävä askelmana. Kyseisen käytävältä istuinalueelle suunnatun askelman enimmäiskorkeuden on oltava 35 cm. Tässä kohdassa askelman korkeus on mitattava sen leveyden keskeltä. Lisäksi valmistajien olisi erityisesti otettava huomioon liikuntaesteisten pysyttämiseksi henkilöiden mahdollisimman pienenä. askelkorkeuden nimenomaan kulku Ensimmäisen askelman korkeus maasta on mitattava ajoneuvon ollessa tasaisella pinnalla, kuormaamattomana kuten 7. 1. 3 kohdassa määrätään, ja renkaan varusteiden ja ilmanpaineen ollessa sellaiset kuin valmistaja määrää teknisesti sallitun enimmäispainon (MT) osalta, ja ne ilmoitetaan 2. 18 kohdan mukaisesti. Silloin kun askelmia on useampi kuin yksi, jokainen askelma voidaan ulottaa jopa 10 cm seuraavan askelman pystysuoran reunan alleja reunan on jätettävä vähintään 20 cnr. n vapaa pinta alempana olevan askelman leveydeksi (katso liite III, kuva 8), ja jokaisen askelman reunus on rakennettava niin, että kompastumisen vaara on mahdollisimman pieni ja että niissä käytetään selvästi erottuvia värejä. 7. 7. 7. 5 Jokaisen askelman leveyden ja muodon on oltava sellainen, että jäljempänä olevassa taulukossa osoitettu suorakaide s voidaan asettaa askelmalle niin, että korkeintaan 5 prosenttia sopivasta suorakaiteesta ulottuu askelman yli. 56 Parioviaukoissa kummankin oviaukon puoliskon on täytettävä tämä vaatimus. Matkustajien lukumäärä >22 <22 Ensimmäinen askelma 40 X 30 cm 40 X 20 cm Ala Muut askelmat 40 X 20 cm 40 X 20 cm 7. 7. 7. 6 Kaikissa askelmissa on oltava liukastumista estävä päällystys. 7. 7. 8 Matkustajien istuimet ja istuville matkustajille varattu tila 7. 7. 8. 1 Istuimen vähimmäisleveys (katso liite III, kuva 9). 7. 7. 8. 1. a Poiketen siitä, mitä 7. 7. 8. 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat sallia 3 artiklassa mainittujen ajoneuvotyyppien osalta seuraavien säädösten mukaisten uusien ajoneuvojen myynti tai käyttöönotto: Istuimen vähimmäisleveys (katso liite III, kuva 9 a) 7. 7. 8. 1. 1 Istuinosan vähimmäisleveyden, mitattuna pystytasolta, joka kulkee kyseisen istuma-asennon keskeltä, on oltava: 7. 7. 8. 1. 1. a Edellä 3 artiklassa, joka sisältää poikkeuksen, mainittujen ajoneuvotyyppien osalta jokaisen istumapaikan vähimmäismittojen on kyseisen istumapaikan keskeltä kulkevalta pystytasolta mitattuna oltava seuraavat (katso liite III, kuva 9 a): Erillinen istuin Istuinosan leveys molemmilla puolilla Käytettävissä olevan tilan leveys mitattuna vaakatasossa pitkin 27 - 65 cm:n korkeudelta kuormittamattoman istuinosan yläpuolella. takaosaa istuimen 20 cm 20 cm Yhtenäinen istuin kahta tai useampaa matkustajaa varten Istuinosan molemmilla puolilla. leveys matkustajaa kohden 20 cm Käytettävissä olevan tilan leveys mitattuna vaakatasossa pitkin 27 - 65 cm:n korkeudelta kuormittamattoman istuinosan yläpuolella. takaosaa istuimen 20 cm Jos 7. 7. 8. 1. 1. a kohdan määräyksiä noudatetaan 7. 7. 8. 1. 2. 1 ja 7. 7. 8. 1. 2. 2 kohtaa ei sovelleta. 57 7. 7. 8. 1. 1. 1 20 cm luokkien I, II, A ja B ajoneuvoissa. 7. 7. 8. 1. 1. 2 22,5 cm luokan III ajoneuvoissa. 7. 7. 8. 1. 2 Jokaisen istuma-asennon vähimmäisleveyden, mitattuna kyseisen istuma- asennon keskeltä kulkevalta pystytasolta, 27 - 65 cm:n korkeudelta kuormittamattoman istuinosan yläpuolella, on oltava: 7. 7. 8. 1. 2. 1 25 cm erillisten istuinten osalta, ja 7. 7. 8. 1. 2. 2 22,5 cm kahdelle tai useammalle matkustajalle tarkoitetun yhtenäisen istuimen osalta. 7. 7. 8. 1. 2. 3 Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa ajoneuvon seinän vieressä olevien istuinten osalta käytettävissä olevaan tilaan ei kuulu yläosassaan kolmionmuotoinen ala, joka on 2 cm leveä ja 10 cm korkea (katso liite III, kuva 10). Lisäksi turvavöitä ja niiden kiinnityspisteitä varten sekä häikäisysuojaa varten tarvittavia tiloja ei pidetä käytettävissä olevaan tilaan kuuluvina. 7. 7. 8. 2 Istuinosan vähimmäissyvyys (katso liite III, kuva 11) Istuinosan vähimmäissyvyyden on oltava: 7. 7. 8. 2. 1 35 cm luokkien I, A ja B ajoneuvoissa, ja 7. 7. 8. 2. 2 40 cm luokkien II ja III ajoneuvoissa. 7. 7. 8. 3 Istuinosan korkeus (katso liite III, kuva 11 ) Kuormittamattoman istuinosan korkeuden suhteessa lattiaan on oltava sellainen, että etäisyys lattiasta vaakatasoon, joka sivuaa istuinosan yläpinnan etuosaa on 40 - 50 cm: tätä korkeutta voidaan kuitenkin vähentää vähintään 35 cnr. iin pyöräkotelon ja moottoritilan kohdalla. 7. 7. 8. 4 Istuinten asettelu (katso liite III, kuva 12) 7. 7. 8. 4. 1 Samansuuntaisten istuinten osalta istuimen selän etuosan etäisyyden sen edellä olevan istuimen selän takaosasta, mitattuna vaakatasossa ja kaikissa korkeuksissa istuinpehmikkeen yläpinnasta 62 cm:iin lattiasta, on oltava vähintään: Luokat I, A & B Luokka II Luokka III 65 cm 68 cm 75 cm 58 7. 7. 8. 4. 1. a Edellä 3 artiklassa, joka sisältää poikkeuksen, mainittujen ajoneuvojen seuraavien määräysten mukaisten uusien osalta jäsenvaltiot voivat sallia ajoneuvojen myynnin tai käyttöönoton: Samansuuntaisten istuimen osalta istuimen selän etuosan etäisyyden sen edellä olevan istuimen selän takaosasta, mitattuna vaakatasossa ja kaikissa korkeuksissa istuinpehmikkeen yläpinnasta 62 cm:iin lattiasta, on oltava vähintään 65 cm (katso liite III, kuva 12 a). Korkeintaan 16 matkustajaa kuljettavien ajoneuvoissa istuinten etäisyyttä toisistaan voidaan vähentää 60 cm:iin (katso liite III, kuva 12 b). 7. 7. 8. 4. 2 7. 7. 8. 4. 3 7. 7. 8. 4. 4 7. 7. 8. 4. 5 7. 7. 8. 4. 6 Kaikki mitat on otettava istuinosan ja kuormittamattomia pystytasossa, keskilinjan kautta. istuinten selkänojien ollessa istumapaikan joka kulkee erillisen Silloin kuin poikittaisistuimet ovat vastakkain, vähimmäisetäisyyden toisiaan vastakkain olevien istuinten selkien etupinnan välillä, mitattuna istuinosan korkeimmista kohdista, on oltava vähintään 130 cm. Säädettävät matkustajan istuimet ja kuljettajan istuimet on mitattava niiden selkänojan ja muiden säätöjen ollessa valmistajan määrittelemässä normaaliasennossa. Tuolin selkänojaan asennettu kokoon taitettava pöytä on mitattava kokoon taitetussa asennossa. Kiskoille tai muulle järjestelmälle, jonka avulla kuljettaja tai käyttäjä voi helposti muunnella ajoneuvon sisustan kokoonpanoa, asennetut istuimet on tyyppihyväksyntähakemuksessa mitattava määrittämässä käyttöasennossa. valmistajan tavallisessa 7. 7. 8. 5 Istuvia matkustajia varten varattu tila (katso liite III, kuva 13). 7. 7. 8. 5. 1 Jokaisen matkustajan istuimen eteen on varattava vapaa vähimmäistila kuten liitteen III kuvassa 13 esitetään. Edessä olevan istuimen selkänoja tai väliseinä, jonka ääriviivat vastaavat suurinpiirtein taivutetun istuimen selkänojaa, voivat työntyä tähän tilaan kuten 7. 7. 8. 4 kohdassa määrätään. Tässä tilassa sallitaan myös istuimen jalkojen sijainti, jos matkustajan jaloille jää riittävästi tilaa. Enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa sallitaan kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden kiinnityspisteiden sijainti kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten edessä. 7. 7. 8. 5. 2 Luokassa I on varattava kuitenkin vähintään kaksi ja luokassa A vähintään yksi eteen- tai taaksepäin suunnattu istuin, joka on erityisesti tarkoitettu muille liikuntaesteisille kuin pyörätuolien käyttäjille ja näin merkitty helppopääsyisimmässä osassa linja-autoa. Kyseiset istuimet on rakennettava 59 vammaisille niin, että niissä on riittävästi tilaa, sopivasti rakennetut ja sijoitetut kädensijat istuimelle pääsyn ja siltä nousemisen helpottamiseksi ja että istuma-asennosta yltää merkinantolaitteeseen 7. 7. 9 kohdan mukaisesti. 7. 7. 8. 5. 2. 1 Kyseisten istuinten on oltava vähintään 110 prosenttia 7. 7. 8. 5. 1 kohdassa määritellystä tilasta ja vähintään 110 prosenttia 7. 7. 8. 1. 1 kohdassa määritellystä leveydestä. 7. 7. 8. 6 Istumapaikkojen yläpuolella oleva vapaa tila 7. 7. 8. 6. 1 Lukuun ottamatta enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen ensimmäisen rivin istuimia jokaisen istuinpaikan ja siihen liittyvän jalkatilan yläpuolella on oltava mitattuna vapaa tila, jonka korkeus on vähintään 900 mm mitattuna kuormittamattoman istuinosan korkeimmalta kohdalta ja vähintään 1350 mm mitattuna jalkatilan lattian keskitasolta. Niiden ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan 7. 7. 1. 9 kohtaa, tätä mittaa voidaan vähentää 1200 mm:iin lattiasta mitattuna. 7. 7. 8. 6. 2 Tämän vapaan tilan on ulotuttava alueelle, joka määritellään: 7. 7. 8. 6. 2. 1 pitkittäissuuntaisten pystytasojen avulla, jotka ovat 200 mm istuma-asennon pystysuoran keskitason molemmin puolin, ja 7. 7. 8. 6. 2. 2 poikittaisen pystytason avulla, joka kulkee istuimen selkänojan takimmaisen yläpisteen kautta, ja poikittaisen pystytason avulla, joka on 300 mm, kuormittamattoman istuinosan etummaisimman kohdan edessä, molemmat mitattuna istuma-asennon pystysuoralta keskitasolta. 7. 7. 8. 6. 3 Edellä 7. 7. 8. 6. 1 ja 7. 7. 8. 6. 2 kohdassa määriteltyyn vapaaseen tilaan kuulumattomaksi voidaan lukea seuraavat alueet: 7. 7. 8. 6. 3. 1 ylimmässä ajoneuvon sisäseinään rajoittuvassa osassa sijaitsevien istuinten luona suorakulmainen alue, jonka korkeus on 150 mm ja leveys 100 mm (katso liite III, kuva 14), 7. 7. 8. 6. 3. 2 ylimmässä ajoneuvon sisäseinään rajoittuvassa osassa sijaitsevien istuinten luona kolmionmuotoinen alue, jonka kärki on 650 mm:n korkeudella lattiasta ja jonka kanta on 100 mm leveä (katso liite III, kuva 15), 7. 7. 8. 6. 3. 3 ajoneuvon sisäseinään ja lattiaan rajoittuvassa osassa (jalkatila) sijaitseva alue, jonka pinta-ala on korkeintaan 200 cm ja jonka leveys on enintään 100 mm (katso liite III, kuva 16), 7. 7. 8. 6. 3. 4 enintään 22 matkustajaa kuljettavassa ajoneuvossa, korin takanurkkia lähimpänä olevien tilan ulommaisia istumapaikkojen osalta, vapaan takareunoja voidaan pyöristää korkeintaan 150 mm pitkällä säteellä (katso liite III, kuva 17). 60 7. 7. 8. 6. 4 Edellä 7. 7. 8. 6. 1, 7. 7. 8. 6. 2 ja 7. 7. 8. 6. 3 kohdassa määritettyyn vapaaseen tilaan sallitaan lisäksi seuraavaa: 7. 7. 8. 6. 4. 1 Toisen istuimen selkänojan, sen tukien ja lisälaitteiden (esimerkiksi kokoontaitettava pöytä) sijainti. 7. 7. 8. 6. 4. 2 Enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvän ajoneuvon osalta sallitaan pyöräkotelon seuraavista kahdesta edellytyksestä: täytetään sijainti, toinen jos 7. 7. 8. 6. 4. 2. 1 pyöräkotelon vaatima tila ei ulotu istuma-asennon pystysuoraa keskitasoa pidemmälle (katso liite III, kuva 18) tai 7. 7. 8. 6. 4. 2. 2 istuvan matkustajan jaloille varatun 300 mm syvän alan lähintä reunaa siirretään eteenpäin korkeintaan 200 mm kuormittamattoman istuinosan reunalta ja korkeintaan 600 mm istuimen selkänojan eteen, ja kyseiset mitat otetaan istuma-asennon pystysuoralta keskitasolta (katso liite III, kuva 19). 7. 7. 8. 6. 4. 3 Enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden kiinnityspisteiden sekä etuosan kuvun sijainti kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten edessä. 7. 7. 8. 7 Luokkien III ja B ajoneuvoissa istuinten on sijaittava niin, että selkänojan etu- tai takapinta on menosuuntaan. 7. 7. 9 Yhteydenpito kuljettajan kanssa 7. 7. 9. 1 Luokkien I, II ja A ajoneuvot varustetaan niin, että matkustajat voivat antaa merkin kuljettajalle ajoneuvon pysäyttämiseksi. Kaikkien kyseisten merkinantolaitteiden hallintalaitteissa on oltava ulkonevat painonapit korkeintaan 120 cm korkeudella lattiasta ja niiden on oltava väreiltään selvästi erottuvia. Hallintalaitteita on sijoitettava riittävästi ja tasaisesti koko ajoneuvoon. Hallintalaitteen aktivointi on myös osoitettava matkustajille yhdellä tai useammalla valaistulla merkillä; merkissä esitetään sanat "linja- auto pysähtyy" tai muu vastaava teksti ja/tai sopiva kuvamerkki, ja sen on pysyttävä valaistuna, kunnes käyttöovi avautuu (käyttöovet avautuvat). Nivelajoneuvoissa on oltava kyseinen merkki ajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa. Kaksikerroksisissa ajoneuvoissa on oltava niitä molemmissa kerroksissa. 7. 7. 9. 2 Yhteydenpito henkilökunnan tiloihin. Jos ajoneuvossa on henkilökunnalle tarkoitettu tila, josta ei pääse ohjaamoon eikä matkustajaosastoon, tilan välille on asennettava kuljettajan ja kyseisen henkilökunnan merkinantolaitteet. 61 7. 7. 9. 3 Luokkien I, II ja A ajoneuvoihin on varattava reittinumeroa (tai tarvittaessa kirjainta) ja määräpaikkaa osoittava tila. Vähintään 20 cm korkea tila on varattava reittinumerolle ajoneuvon etuosassa ja siinä sivuseinässä, jossa käyttöovet sijaitsevat. Lisäksi luokkien I ja A ajoneuvoissa on oltava tila reittinumerolle ajoneuvon takaosassa. Vallintaan 12 cm korkea tila on varattava määräpaikan osoittamiseen luokkien I, II ja A ajoneuvojen etuosassa. 7. 7. 10 Kuumien juomien automaatit ja ruoanlaittovälineet Kuumien juomien automaatit ja ruoanlaittovälineet on asennettava tai suojattava läiky kuumaa ruokaa tai juomaa niin, ettei yhdenkään matkustajan päälle hätäjarrutuksen tai kaarreajon yhteydessä. 7. 7. 10. 1 Ajoneuvojen, joissa on kuumien juomien automaatteja tai ruoanlaitto- välineitä, kaikissa istuimissa on oltava riittävä varustus kuuman ruoan tai juoman alas laskemista varten ajoneuvon ollessa liikkeessä. 7. 7. 11 Ovet sisäpuolella oleviin osastoihin Jokaisen WC-tiloihin tai muuhun sisäpuolella olevaan osastoon: 7. 7. 11. 1 7. 7. 11. 2 7. 7. 11. 3 7. 7. 11. 4 johtavan oven on oltava itsestään sulkeutuva eikä siihen ei saa asentaa mitään laitetta pitämään sitä avoimena, jos se voisi avoimena olla matkustajien esteenä hätätilanteessa, johtava ovi ei saa avoimena peittää mitään kädensijaa, avaamiseen käytettävää hallintalaitetta tai pakollista merkintää käyttöovesta, hätäovesta, varauloskäynnistä, palosammuttimesta tai ensiapupakkauksesta, johtavassa ovessa on oltava laite, jonka avulla ovi voidaan avata osaston ulkopuolelta hätätapauksessa, johtavaa ovea ei voi lukita ulkopuolelta, ellei sitä voida aina avata sisäpuolelta. 7. 8 Keinotekoinen sisävalaistus 7. 8. 1 Ajoneuvo varustetaan sähköisellä sisävalaistuksella, jotta valaistaan: 7. 8. 1. 1 kaikki matkustajaosastot, henkilökunnan tilat, WC-tilat ja nivelajoneuvon nivelosat; 7. 8. 1. 2 kaikki portaat; 7. 8. 1. 3 pääsy jokaiselle uloskäynnille; 7. 8. 1. 4 kaikkien uloskäyntien sisäpuolella olevat merkinnät ja hallintalaitteet; 62 7. 8. 1. 5 kaikki paikat, joissa on esteitä. 7. 8. 2 On oltava vähintään kaksi sisäistä sähkövirtapiiriä niin, että toisen häiriö ei vaikuta toiseen. Ainoastaan sisään- ja uloskäyntien pysyvää valaistusta antavaa sähkövirta- piiriä voidaan pitää toisena näistä sähkövirtapiireistä. 7. 8. 3 Kuljettaja on suojattava keinotekoisen sisävalaistuksen aiheuttamalta häikäisyltä ja heijastuksilta. 7. 9 Nivelajoneuvojen nivelosa 7. 9. 1 Nivelosa, joka yhdistää ajoneuvon jäykkiä osia, on suunniteltava ja rakennettava niin, että sallitaan vähintään yksi pyörivä liike vähintään yhden vaaka- ja vähintään yhden pystyakselin ympäri. 7. 9. 2 Kun kuormittamattomassa painossa oleva nivelajoneuvo on paikallaan vaakatasossa olevalla pinnalla, ei jäykkien osien eikä pyörivän alustan tai kyseisen alustan korvaavan osan lattiatasojen välillä saa olla peittämätöntä aukkoa, jonka leveys on suurempi kuin: 7. 9. 2. 1 1 cm ajoneuvon kaikkien pyörien ollessa samassa tasossa, tai 7. 9. 2. 2 2 cm, kun nivelosan vieressä olevan akselin pyörät ovat 15 cm korkeammalla pinnalla kuin muiden akselien pyörät. 7. 9. 3 Liitoskohdasta mitattuna jäykkien osien ja pyörivän alustan lattiatasojen välinen ero saa olla korkeintaan: 7. 9. 3. 1 2 cm edellä 7. 9. 2. 1 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa, tai 7. 9. 3. 2 3 cm edellä 7. 9. 2. 2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa. 7. 9. 4 Nivelajoneuvoissa estetään matkustajien pääsy nivellettyyn osaan: 7. 9. 4. 1 lattialla on peittämätön aukko, joka ei vastaa 7. 9. 2 kohdan jossa vaatimuksia; 7. 9. 4. 2 jonka lattia ei pysty kannattamaan matkustajien painoa; 7. 9. 4. 3 jossa seinien liike aiheuttaa vaaraa matkustajille. 7. 10 Nivelajoneuvon suunnan pitäminen Kun nivelajoneuvo liikkuu suoraa linjaa pitkin, sen jäykkien osien pitkittäisten keskitasojen on muodostettava jatkuva taso ilman poikkeamia. 63 7. 11 Tukikaiteet ja kädensijat 7. 11. 1 Yleiset vaatimukset 7. 11. 1. 1 Tukikaiteiden ja kädensijojen on oltava riittävän vahvoja. 7. 11. 1. 2 7. 11. 1. 3 Niiden on oltava niin rakennetut ja asennetut, etteivät ne aiheuta loukkaantumisen vaaraa matkustajille. Tukikaiteiden ja kädensijojen on oltava sellaisia, että matkustajat voivat tarttua niihin helposti ja tukevasti. Jokaisessa tukikaiteessa on oltava vähintään 10 cm pitkä osa kättä varten. Osan kaikkien mittojen on oltava vähintään 2 cm ja korkeintaan 4,5 cm lukuun ottamatta tukikaiteita, jotka ovat ovissa ja istuimissa sekä luokkien II, III ja B ajoneuvojen sisäänkäynneissä. Kyseisten poikkeusten osalta sallitaan tukikaiteet, joiden vähimmäismitta on 1,5 cm, jos yksi muu mitta on vähintään 2,5 cm. Tukikaiteissa ei saa olla teräviä kulmia. 7. 11. 1. 4 Tukikaiteen tai kädensijan ja ajoneuvon korin lähellä olevan osan tai seinien välillä on oltava vähintään 4 cm tilaa. Kuitenkin, kun on kyse ovessa tai istuimessa tai luokkien II, III ja B ajoneuvojen sisäänkäynnissä olevasta tukikaiteesta, sallitaan 3,5 cm:n tila. 7. 11. 1. 5 Jokaisen tukikaiteen, kädensijan tai tukitangon on oltava väriltään selkeästi erottuva ja liukumatonta ainetta. 7. 11. 2 Tukikaiteet ja kädensijat seisovia matkustajia varten 7. 11. 2. 1 7. 11. 2. 2 7. 11. 2. 3 Tukikaiteita ja/tai kädensijoja on oltava riittävä määrä lattian jokaisessa kohdassa, joka on tarkoitettu seisovia matkustajia varten 7. 2. 2 kohdan mukaisesti. Tässä tarkoituksessa tukilenkkejä, jos niitä on, voidaan pitää kädensijoina, jos ne on kiinnitetty asianmukaisesti. Tämä vaatimus arvioidaan täytetyksi, jos tähän liittyvän liitteen III kuvassa 20 esitetyn testausvälineen liikkuva varsi ulottuu vähintään kahteen tukikaiteeseen tai kädensijaan. Testausvälinettä voidaan vapaasti kääntää sen pystyakselin ympäri. Sovellettaessa edellä 7. 11. 2. 1 kohdassa kuvattua menettelyä tarkastellaan ainoastaan sellaisia tukikaiteita ja kädensijoja, jotka ovat vähintään 80 cm. n ja korkeintaan 190 cm:n korkeudella lattiasta. Jokaisessa paikassa, jossa seisova matkustaja voi olla, vähintään yhden vaadituista tukikaiteista tai kädensijoista on oltava korkeintaan 150 cm. n korkeudella lattiasta. 64 7. 11. 2. 4 Alueet, joissa seisovat matkustajat voivat olla ja joita ei ole erotettu ajoneuvon sivu- tai takaseinistä istuimilla, on varustettava vaakatasossa olevalla tukikaiteella, joka on seinien suuntainen ja asennettu 80 - 150 cm:n korkeuteen lattiasta. 7. 11. 3 Tukikaiteet ja kädensijat käyttöovia varten 7. 11. 3. 1 7. 11. 3. 2 Oviaukkoihin on asennettava tukikaiteet ja/tai kädensijat molemmille puolille. Pariovissa tätä vaatimusta voidaan noudattaa asentamalla yksi keskellä oleva tukitanko tai tukikaide. Käyttöovilla sijaitsevien tukikaiteiden ja/tai kädensijojen on oltava sellaisia, että niissä on kohta, johon käyttöoven lähellä maassa tai millä tahansa askelmalla seisova henkilö voi tarttua. Sellaisten kohtien on sijaittava pystytasossa 80 - 110 cm:n korkeudella maasta tai jokaisesta askelmasta ja vaakatasossa: 7. 11. 3. 2. 1 sopivassa kohdassa maassa seisovan henkilön kannalta korkeintaan 40 cm ensimmäisen askelman ulkoreunasta sisäänpäin; ja 7. 11. 3. 2. 2 sopivassa kohdassa tiettyyn askelmaan nähden, ei ulospäin kyseisen askelman ulkoreunasta ja korkeintaan 60 cm sisäänpäin samasta reunasta. 7. 11. 3. 3 Edellä 7. 11. 3. 2 kohdan mukaisesti, ajoneuvoissa, joissa ei ole askelmia käyttöoven ja matkustajille tarkoitetun alueen välillä, on oltava tukikaiteet sisäänkäynnin molemmilla puolilla 10 cm sisäänpäin olevan kohdan alusta ajoneuvon puoleen väliin asti. Sellaisten ajoneuvojen, joissa ei ole askelmia tai joissa on ainoastaan yksi askelma, parioviaukkoihin ei saa asentaa keskellä olevaa tankoa eikä tukikaidetta. 7. 11. 4 Tukikaiteet ja kädensijat etusijalla olevia istuimia varten 7. 11. 4. 1 Käyttöoven (-ovien) ja 7. 7. 8. 5. 2 kohdassa kuvattujen etusijalla olevien istuimien välillä on oltava tukikaide vaakatasossa vähintään 80 cm ja enintään 90 cm korkeudella lattiatasosta. 7. 12 Helppopääsyisyys liikuntaesteisten matkustajien osalta ja pyörätuolin käyttäjiä koskevat määräykset 7. 12. 1 Liikuntaesteisiä koskevan standardin määrittämiseksi pidetään tästä eteenpäin pyörätuolin käyttäjiä, jotka voivat käyttää käsivarsiaan ja käsiään vapaasti ja tavalliseen tapaan, viitehenkilöinä liikuntaesteisistä matkustajista. 7. 12. 2 Säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunnitellut ajoneuvot on suunniteltava niin, että liikuntaesteiset matkustajat pääsevät niihin helposti. Kyseisten ajoneuvojen on oltava 7. 12. 3 - 7. 12. 13 kohtien määräysten ja liitteen VII asianomaisten määräysten mukaiset. 65 Samoja määräyksiä sovelletaan myös muihin ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu niin, että liikuntaesteiset matkustajat pääsevät niihin helposti. 7. 12. 3 Jokaista pyörätuolin käyttäjää kohden matkustajaosastossa on oltava erityisalue, joka on vähintään 90 cm leveä ja 130 cm pitkä. 7. 12. 4 On oltava vähintään kaksi vähintään 90 cm leveää ovea, joista vähintään yksi on käyttöovi, jonka kautta pyörätuolin käyttäjät voivat kulkea. Sellaisten ajoneuvojen osalta, jotka on rakennettu kuljettamaan yhdestä kahteen pyörätuolin käyttäjää, tämä lukumäärä voidaan vähentää yhteen oveen edellyttäen, että se on käyttöovi ja että on toinen vähintään 60 cm leveä käyttöovi. 7. 12. 5 Pääsy ovelta erityisalueelle: 7. 12. 4 kohdassa mainituilta ovilta on pystyttävä liikkumaan 7. 12. 3 kohdassa mainitulle erityisalueelle viitteenä käytettävällä pyörätuolilla, jonka mitat esitetään liitteen III kuvassa 21. Lisäksi ajoneuvon on oltava suunniteltu niin, että pyörätuolia käyttävät henkilöt on hätätapauksessa helppo evakuoida erityisalueeltaan. Luokkien II ja III ajoneuvoissa pyörätuolia käyttävien henkilöiden ollessa erityisalueellaan käytävän leveyttä voidaan vähentää sillä edellytyksellä, että siellä voidaan kuljettaa vapaasti 7. 7. 5. 1 kohdassa määriteltyä mittausvälinettä lukuun ottamatta sen alempaa halkaisijaa, jonka on oltava 30 cm. 7. 12. 6 Luokkien I ja II ajoneuvot on varustettava yhdellä lukuisista merkinantolaitteista 7. 7. 9 kohdan mukaisesti paitsi pysäköityjen pyörätuolien lähellä. 7. 12. 7 Pyörätuolien vakaus: 7. 12. 7. 1 Jos luokan I ajoneuvo on rakennettu kuljettamaan ainoastaan yksi tai kaksi pyörätuolia, sovelletaan seuraavia määräyksiä: - pyörätuolin on oltava pidätteetön, - pyörätuolille varatun tilan pitkittäisen keskiviivan on oltava samansuuntainen kuin ajoneuvon pituusakselin, - pyörätuolille varatun tilan toisen sivun on nojattava vasten ajoneuvon sivua, - pyörätuoli on kuljetettava takaperin, - pyörätuolin ja muiden matkustajien istuinten välillä on oltava väliseinä, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pitkittäistä keskiviivaa vastaan, 66 - pyörätuolin pyörien tai selkänojan on nojattava väliseinään (tai edessä olevan istuinrivin selkänojaan) pyörätuolin kaatumisen välttämiseksi, - väliseinän tai edessä olevan istuinrivin selkänojan on pystyttävä kannattamaan pidätteetöntä 250 kg:n painoista pyörätuolia käyttäjä mukaan lukien, kun ajoneuvo jarruttaa vähintään 50 km:n tuntivauhdissa pysähtymiseen asti hidastumisen ollessa vähintään 5 m/s2, - tukikaide tai kädensija on asennettava ajoneuvon sivuun niin, että pyörätuolin käyttäjä voi tarttua siihen helposti, - sisäänvedettävä tukikaide (tai muu vastaava varatun alueen vastakkaiselle laite) on asennettava pyörätuolille sivulle pyörätuolin sivuliikkeen rajoittamiseksi ja jotta pyörätuolin käyttäjä voisi tarttua siihen helposti, - erityisalueen päällysteellä, lattia on peitettävä liukumatonta ainetta olevalla - erityisalueen lähelle on asennettava merkki, jossa on seuraava teksti : "Tämä paikka on varattu pyörätuolille. Pyörätuoli on sijoitettava nojaamaan väliseinään selkänoja menosuuntaan päin jarrut päällä. " 7. 12. 7. 2 Jos ajoneuvo on rakennettu kuljettamaan enempää kuin kahta pyörätuolin käyttäjää: Ajoneuvossa on oltava turvajärjestelmä 250 kg:n painois(t)en pyörätuoli(e)n käyttäjä mukaan lukien, vakauden varmistamiseksi ajoneuvon jarruttaessa vähintään 50 km:n tuntivauhdissa pysähtymiseen asti hidastumisen ollessa vähintään 5 m/s2. Turvajärjestelmän hallintalaitteen on oltava punainen ja pyörätuolin käyttäjän ja kenen tahansa muun on pystyttävä käyttämään sitä helposti evakuoinnin helpottamiseksi hätätapauksessa. Käyttöohjeet on esitettävä selvästi sen vieressä. Turvajärjestelmä on rakennettava niin, että väärinkäyttö estetään. Erityisesti se ei saa pysyä puoliksi suljettuna. 7. 12. 8 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat laitteet/helppopääsyisyys: Vähintään yhdessä 7. 12. 4 kohdassa mainitussa ovessa on oltava liitteen VII määräysten mukaiset ajoneuvoon pääsyä helpottavat laitteet. Lisäksi kaikkien muiden ajoneuvoon asennettujen siihen pääsyä helpottavien laitteiden on oltava liitteen VII määräysten mukaiset. 67 7. 12. 9 Ovien hallintalaitteet Kaikki ajoneuvon sisä- tai ulkopuolella olevat 7. 12. 4 kohdassa mainitut oven lähellä olevat hallintalaitteet saavat olla korkeintaan 130 cm:n korkeudella maasta tai lattiasta. Lisäksi silloin, kun pyörätuolin käyttäjä ei itse käytä ajoneuvoon pääsyä helpottavaa laitetta, on asennettava laite, jolla saadaan yhteys kuljettajaan, ulkopuolelle lähelle ovea korkeintaan 130 cm:n korkeudelle maasta. 7. 12. 10 Valaistus On oltava riittävä valaistus, jotta pyörätuolin käyttäjät pystyvät nousemaan ajoneuvoon ja laskeutumaan siitä mukavasti ja turvallisesti häiritsemättä kuljettajaa tai muita matkustajia. 7. 12. 11 Painon jakaantuminen Luokan II ajoneuvossa, mukaan lukien lähinnä pyörätuolien käyttäjiä varten rakennetut ajoneuvot, 7. 3 kohdassa jokaista pyörätuolipaikkaa pidetään yhtenä istuimena ja ne on sisällytettävä lukuun "P". Niitä vastaavaan alueen oletetaan sopimuksen mukaisesti olevan 90 cm x 130 cm ja se vähennetään S0:sta S,:n määrittämiseksi. Pyörätuolin painon, mukaan lukien matkustajan paino, oletetaan olevan sopimuksen mukaisesti 250 kg. Muiden ajoneuvojen osalta sovelletaan 7. 3 kohtaa jättäen pyörätuolit huomiotta. Luokassa III ja lähinnä pyörätuolien luokassa II ei sovelleta 7. 3. 1 kohdan käyttäjien kuljetukseen määräyksiä. tarkoitetussa 7. 12. 12 Erityismääräykset lähinnä pyörätuolin käyttäjien kuljetukseen tarkoitetuille ajoneuvoille Jos ajoneuvossa on tarkoitus kuljettaa enemmän kuin kahdeksan pyörätuolin käyttäjää, useamman kuin kahden uloskäynnin on oltava liitteen VII määräysten mukaiset, ellei ajoneuvo ole matalalattialinja-auto, jossa on kaksi sellaista uloskäyntiä. Lisäksi on sallittava henkilökunnan jäsenten vapaa kulku oville ja käytäville. 7. 13 Helppopääsyisyyttä osoittavat kuvamerkit sisä- ja ulkopuolella olevilla kuvamerkeillä osoitetaan Asianmukaisilla erityisistuimet muiden kuin pyörätuolia käyttävien liikuntaesteisten henkilöiden käyttöön ja tarvittaessa mahdollisuus kuljettaa pyörätuolia käyttäviä henkilöitä. Kyseiset kuvamerkit esitetään liitteen III kuvissa 22 aja b. 7. 13. 1 Pyörätuolissa olevaa matkustajaa tarkoittava (liite III, kuva 22 a) ja muuta tarkoittava (liite III, liikuntaesteistä matkustajaa kuin pyörätuolin käyttäjää kuva 22 b) kuvamerkki kiinnitetään: 68 asianomaisen käyttöoven vasempaan reunaan sivuikkunoiden alareunan alapuolelle ja jos mahdollista, keskiviivan suuntaisesti värillisillä viivoilla vyötärön korkeudelle merkittynä, ajoneuvon etuosaan tuulilasin alareunan alapuolelle ajoneuvon oikealle puolelle. Kuvamerkin käyttäminen takaa selkeyden ja helppolukuisuuden jopa silloin, kun se on kiinnitetty epätasaiselle ja pystysuoralle pinnalle. 7. 13. 2 Muita liikuntaesteisiä matkustajia kuin pyörätuolin käyttäjiä tarkoittava kuvamerkki on kiinnitettävä jokaisen paikan kohdalle, joka on tarkoitettu muita liikuntaesteisiä matkustajia kuin pyörätuolin käyttäjiä varten. Pyörätuolissa olevalle matkustajalle pyörätuolissa olevaa matkustajaa tarkoittava kuvamerkki. tarkoitetun tilan kohdalla on oltava 7. 14 Askelsyvennysten suojaaminen Suoja on asennettava jokaiseen kohtaan, josta istuva matkustaja voisi pudota askelsyvennykseen äkkijarrutuksen vuoksi. Suojan vähimmäiskorkeuden on oltava 80 cm lattiasta, jolla matkustajan jalat ovat, ja sen on ulotuttava ajoneuvon seinästä istuma-asennon sisäänpäin vähintään pituussuunnassa olevan keskilinjan ohi tai sisimmän askelman rinnalle sen mukaan, kumman mitta on pienempi. cm matkustajan vaaranalaisen 10 7. 14. 1 Halkaisijaltaan 2 -7 cm:n esineiden vieriminen kuljettajan poljinten alueelle on estettävä asianmukaisin keinoin. 7. 15 Matkatavarahyllyt. kuljettajan suojaaminen Ajoneuvossa olijat on suojattava tavaroilta, jotka saattavat pudota matkatavara- hyllyiltä jarrutettaessa tai kaarreajossa. Jos asennetaan matkatavaratiloja, ne on rakennettava niin, että matkatavarat eivät pääse putoamaan äkkijarrutuksessa. 7. 16 Lattialuukut, jos sellaisia on Jokainen lattialuukku ajoneuvon lattiassa on asennettava ja kiinnitettävä niin, ettei sitä voida siirtää tai avata ilman työkaluja tai avaimia, ja jokainen nosto- tai kiinnityslaite saa työntyä korkeintaan 8 mm lattiapinnan yläpuolelle. Esiin työntyvien kulmien on oltava pyöristettyjä. 7. 17 Kuvallinen ajanviete Matkustajille tarkoitettu kuvallinen ajanviete kuten videot on sijoitettava niin, ettei kuljettaja näe niitä istuessaan tavallisessa ajoasennossa. 69 7. 18 Ohjaamoalue 7. 18. 1 Kuljettajan istuimen vähimmäisleveyden on oltava 50 cm. Vähimmäis-etäisyyden kuljettajan istuimen selkänojan etupinnan ja kuljettajaa lähinnä olevan ohjauspyörän osan välillä on oltava 40 cm. Etäisyys mitataan kuljettajan istuimen ollessa etummaisimmassa asennossaan. 7. 18. 2 Kojelaudan on oltava kokoonpanoltaan ergonominen niin, että kuljettaja ylettyy kaikkiin hallintalaitteisiin nousematta istuimeltaan. 70 LIITE I BOSA MATALALATTIALINJA-AUTOJA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 7. 6. 3. 1 Erilaisilla uloskäynneillä on oltava seuraavat vähimmäismitat: Luokka I Luokat Ilja III Huomautuksia Korkeus (cm) 180 165 - Käyttöovi Oviaukko Leveys (cm) yksipuolinen ovi: 90 pariovi: 120 Hätäovi Korkeus (cm) Leveys (cm) Hätäikkuna Ala: (cm") 125 60 4000 Näitä mittoja voidaan vähentää 10cm:llä, kun mittaus suoritetaan kädensijojen kohdalta Tälle alueelle on voitava piirtää 50 x 70 cm:n suorakulmio Ajoneuvon takapäädyssä sijaitseva hätäikkuna, jos valmistaja ei varusta ajoneuvoa edellä määriteltyjen vähimmäismittojen mukaisella hätäikkunalla. Hätäikkunan aukkoon on voitava piirtää 35 cm korkea ja 155 cm leveä suorakulmio. Nurkat voidaan pyöristää korkeintaan 25 cm:n pyöristyssäteellä. Kattoluukku Kattoluukun aukko Ala (cm") 4000 Tälle alueelle on voitava piirtää 50 x 70 cm:n kokoinen suorakulmio 7. 6. 10 Sisäänvedettävien apuaskelmien tekniset vaatimukset Matalalattialinja-autoissa ei saa olla sisäänvedettäviä apuaskelmia. 7. 7. 6 Käytävän kaltevuus 7. 7. 6. 4 Luokan I ja II matalalattialinja-autojen osalta 12,5 prosenttia käytävän sisäosassa metrin päästä toisen akselin keskilinjan molemmilta sivuilta. Tämän pinnan liukuvastuksen on oltava erityisen suuri. 71 7. 7. 7. 1 Askelmat Vähintään 35 prosenttia seisoville matkustajille tarkoitetusta tilasta on oltava ilman askelmia, ja vähintään yhdestä käyttöovesta on päästävä sisään ilman askelmia. 7. 11. 3. 3 Ajoneuvoissa, joissa ei ole askelmia käyttöoven ja matkustajille varatun alueen välissä, on oltava kaiteet sisäänkäynnin molemmilla puolilla 7. 11. 3. 2 kohdan mukaisesti 10 cm sisäänpäin ensimmäisestä askelmasta puoleen ajoneuvon leveydestä. 7. 12. 2 Matalalattia-ajoneuvojen on oltava 7. 12. 3 - 7. 12. 7 ja 7. 12. 9 - 7. 12. 13 kohtien säännösten mukaiset. 7. 12. 8 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat laitteet/helppopääsyisyys: Vähintään yhdessä 7. 12. 4 kohdassa tarkoitetuista ovista on oltava liitteen VII 3. 3 ja 3. 4 kohdan mukainen ajoneuvoon pääsyä helpottava laite. Lisäksi kaikkien muiden ajoneuvoon asennettujen ajoneuvoon pääsyä helpottavien laitteiden on oltava liitteen VII määräysten mukaiset. 72 LIITE I COSA MUITA AJONEUVOJA KUIN MATALALATTIALINJA-AUTOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET 7. 6. 3. 1 Erilaisilla uloskäynneillä on oltava seuraavat vähimmäismitat: 1 Luokka I Luokat II ja III Huomautuksia Korkeus (cm) 180 165 Käyttöovi Oviaukko Leveys (cm) yksipuolinen ovi: 65 pariovi: 120 Hätäovi Korkeus (cm) Leveys (cm) Hätäikkuna Ala: (cnO 125 55 4000 Näitä mittoja voidaan vähentää 10 cm, kun mittaus suoritetaan kädensijojen kohdalta Tälle alueelle on voitava piirtää 50 x 70 cm. n suorakulmio Ajoneuvon takapäädyssä sijaitseva hätäikkuna, jos valmistaja ei varusta ajoneuvoa edellä määrättyjen vähimmäismittojen mukaisella hätäikkunalla. Hätäikkunan aukkoon on voitava piirtää 35 cm korkea ja 155 cm leveä suorakulmio. Nurkat voidaan pyöristää korkeintaan 25 cm:n pyöristyssäteellä. Kattoluukku Kattoluukun aukko Ala (cm") 4000 Tälle alueelle on voitava piirtää 50 x 70 cm:n kokoinen suorakulmio 7. 6. 10 Sisäänvedettävien apuaskelmien tekniset vaatimukset Jos ajoneuvoon on asennettu sisäänvedettävät apuaskelmat, niiden on oltava seuraavien vaatimusten mukaiset: 7. 6. 10. 1 7. 6. 10. 2 7. 6. 10. 3 Niiden toiminta on synkronoitava vastaavan käyttöoven tai hätäoven toiminnan kanssa. Oven ollessa suljettuna mikään sisäänvedettävien portaiden osa ei saa ulottua 10 cm kauemmaksi korin reunasta. avoinna Oven ollessa ollessa ulostyönnettyinä pinta-alan on oltava tässä liitteessä olevan 7. 7. 7 kohdan vaatimusten mukainen. sisäänvedettyjen apuaskelmien ja 73 7. 6. 10. 4 7. 6. 10. 5 7. 6. 10. 6 7. 6. 10. 7 7. 6. 10. 8 7. 6. 10. 9 Ajoneuvon ei saa olla mahdollista liikkua paikaltaan omalla voimallaan silloin, kun apuaskelma on työnnetty ulos. Käsikäyttöisen apuaskelman osalta äänimerkin tai merkkivalon on herätettävä kuljettajan huomio silloin, kun apuaskelmaa ei ole täysin vedetty takaisin. Askelmaa ei pidä voida työntää ulos ajoneuvon ollessa liikkeessä. Jos apuaskelman toimintaan liittyvä laite menee epäkuntoon, apuaskelman on vetäydyttävä takaisin ja pysyttävä tässä asennossa. Kyseinen häiriö tai apuaskelman vahingoittuminen ei kuitenkaan saa estää vastaavan oven toimintaa. Matkustajan seistessä sisäänvedettävällä apuaskelmalla vastaava ovi ei saa sulkeutua. Tämän vaatimuksen noudattaminen on tarkistettava asettamalla pientä lasta edustava 15 kg:n paino askelman keskelle. Tämä vaatimus ei koske yhtäkään ovea, joka on kuljettajan suorassa näkökentässä. Sisäänvedettävän apuaskelman liike ei saa aiheuttaa ruumiillista vahinkoa matkustajille eikä linja-autopysäkillä odottaville henkilöille. Sisäänvedettävien apuaskelmien eteen- tai taaksepäin suuntautuvat nurkat on pyöristettävä vähintään 5 mm:n säteellä; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n säteellä. Matkustajaoven ollessa auki sisäänvedettävän askelman on pysyttävä turvallisesti ulostyönnettynä. Kun 136 kg:n paino asetetaan yhden apuaskelman keskelle tai 272 kg:n paino pariaskelman keskelle, mikään kohta askelmasta ei saa taipua enempää kuin 10 mm. 7. 11. 3. 1 Pariovien osalta tämä vaatimus voidaan täyttää asentamalla yksi keskellä sijaitseva tukipilari tai kaide. 74 LIITE I Lisäys 1 STAATTISEN KALLISTUKSEN SIETOVAATIMUKSEN MÄÄRITTÄMINEN LASKENNALLISESTI 1. 2. Testien suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen laskentamenetelmällä voidaan osoittaa, että ajoneuvo noudattaa tämän direktiivin liitteessä I olevassa 7. 4 kohdassa ja liitteessä VIÏÏ olevassa 7. 4 kohdassa täsmennettyjä vaatimuksia. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi vaatia, että suoritetaan testejä ajoneuvon osilla laskemalla tehtyjen olettamusten varmistamiseksi. 3. Laskentavalmistelut. 3. 1 Ajoneuvo on esitettävä kolmiulotteisen järjestelmän avulla. 3. 2 3. 3 Ajoneuvon korin painopisteen sijainnin vuoksi sekä ajoneuvon jousituksen että renkaiden eri jousivakioiden vuoksi akselit eivät yleensä nouse yhtäaikaa ajoneuvon toisella puolella sivuttaisen kiihdytyksen johdosta. Sen vuoksi korin sivuttainen kallistuminen jokaisen akselin yli on varmistettava olettamuksella, että toinen (toiset) akseli(t) pysyy (pysyvät) maassa. sijaitsee ajoneuvon pituustasossa jousittamattomien massojen Asioiden yksinkertaistamiseksi oletetaan, että linjalla, joka kulkee pyörän keskipiste pyörintäakselin keskustan kautta. Hetkellisen pyörimisnavan pieni siirtymä, joka johtuu akselin taipumasta, voidaan jättää huomiotta. Ilmajousitusta ei pidä ottaa huomioon. 3. 4 Vähintään seuraavat parametrit on otettava huomioon: Ajoneuvoa koskevat tiedot kuten akseliväli, ulkorenkaan kulutuspinnan leveys, jousitetut/jousittamattomat massat, ajoneuvon painopisteen sijainti, pyörähdys ja takaisinpyörähdys sekä ajoneuvon jousituksen jousivakio, ottaen huomioon myös epälineaarisuuden, korirakenteen vääntöjäykkyyden, akselien hetkellisen pyörimisnavan sijainnin. pystyjousivakiot, renkaiden vaaka- ja 4. Laskentamenetelmän paikkansapitävyys 4. 1 Laskentamenetelmän tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla esimerkiksi samankaltaisella ajoneuvolla tehdyn vertailutestin perusteella. paikkansapitävyys todistettava on 75 LIITE II TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJA Lisäys 1 Alalisäys 1 ILMOITUSLOMAKE N:o. 14 neuvoston direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaisesti matkustajien kuljetuksessa käytettäviä kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta (direktiivi / / ) Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava. 0. YLEISTÄ 0. 1 Merkki (valmistajan toiminimi): 0. 2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset): 0. 3 Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b): 0. 3. 0. 1 Alusta: 0. 3. 0. 2 Kori: 0. 3. 1 Näiden merkintöjen sijainti: 0. 4 Ajoneuvoluokka (c): 0. 5 Valmistajan nimi ja osoite: 0. 8 Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): 14 Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerointi ja alaviitteet vastaavat direktiivin 70/156/ETY liitteen I numerointia ja alaviitteitä. Tätä direktiiviä varten merkityksettömät kohdat on jätetty pois. 76 1. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 1. 1 Valokuvat ja/tai piirustukset ajoneuvotyypistä: 1. 2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: 1. 3 Akseleiden ja pyörien lukumäärä: 1. 4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): 1. 5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): 1. 6 Moottorin sijainti ja järjestely : 1. 7 Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): 1. 8 Ohjauksen kätisyys: 2. MASSAT JA MITAT(e) (kg:na, mm:nä) (viitataan piirustukseen tarvittaessa) 2. 1 Akselivälit) (täysin kuormitettuna) (f): 2. 4 Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) 2. 4. 1 Ilman koria olevan alustan osalta 2. 4. 1. 1 Pituus (j): 2. 4. 1. 2 Leveys (k): 2. 4. 1. 2. 1 Suurin leveys: 2. 4. 1. 3 Korkeus (kuormittamattomana) (1) (jos jousituksen korkeutta voidaan säätää, ilmoitetaan tavanomainen käyttöasento): 2. 4. 2 Alustat, joissa on kori 2. 4. 2. 1 Pituus (j): 2. 4. 2. 2 Leveys (k): 2. 4. 2. 3 2. 4. 2. 4 Korkeus (kuormittamattomana) (1) (jos jousituksen korkeutta voidaan säätää, ilmoitetaan tavanomainen käyttöasento): Kuormitetun ajoneuvon painopisteen sijainti pituus- ja poikittaissuunnassa sekä kohtisuoraan. 77 2. 6 Ajokuntoisen korilla varustetun ajoneuvon massa tai alustan massa ohjaamoineen, asenna koria, (mukaan lukien jäähdytysneste, voiteluöljyt, jos valmistaja ei polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja)(o) (kunkin muunnoksen suurin ja pienin massa): 2. 6. 1 Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken, ja puoliperävaunun tai kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin keskiakseliperävaunun osalta muunnoksen suurin ja pienin massa): 2. 8 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kunkin muunnoksen suurin ja pienin massa) (y): 2. 8. 1 Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken tai kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin ja puoliperävaunun keskiakseliperävaunun osalta muunnoksen suurin ja pienin arvo): 2. 9 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti kullekin akselille sallittu massa, ja kun on kyseessä puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: 9. KORI 9. 1 Korin tyyppi: 9. 2 Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: 13. MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET 13. 1 Ajoneuvon luokka (luokka I, luokka II, luokka III, luokka A, luokka B): 13. 2 Matkustajille varattu alue (m2): 13. 2. 1 Kokonaisala (S0): 13. 2. 1. 1 Yläkerros (S 0a)(1): 13. 2. 1. 2 Alakerros (S ob)(1): 13. 2. 2 Seisovia matkustajia varten (Si): 13. 3 Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): 13. 3. 1 Kokonaismäärä (N): 13. 3. 2 Yläkerros (Na)(,): 78 13. 3. 3 Alakerros (Nb)(,): 13. 4 Istuvien matkustajien lukumäärä: 13. 4. 1 Kokonaismäärä (A): 13. 4. 2 Yläkerros (AJ(1): 13. 4. 3 Alakerros (Ab)(1): 13. 5 Käyttöovien lukumäärä: 13. 6 Varauloskäyntien määrä (ovet, ikkunat, kattoluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynniUe johtava portaikko): 13. 6. 1 Kokonaismäärä: 13. 6. 2 Yläkerros(1): 13. 6. 3 Alakerros(1): 13. 7 Matkatavaraosastojen tilavuus: m3 13. 8 Matkatavaroiden kuljetukseen varustetun katon pinta-ala:m2 13. 9 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esimerkiksi ramppi, nostosilta, niiausjärjestelmä), jos sellaisia on: 13. 10 Korirakenteen lujuus: 13. 10. 1 Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon. 13. 10. 2 Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttavat korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen. 13. 10. 3 Kuormittamattoman ajoneuvon painopisteen sijainti pituus- ja poikittaissuunnassa sekä kohtisuoraan. 13. 10. 4 Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys. 79 LIITE II Lisäys 1 Alalisäys 2 ILMOITUSLOMAKE N:o. 15 neuvoston direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaisesti matkustajien kuljetuksessa käytettäviä kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta (direktiivi ) / / Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava. 0. YLEISTÄ 0. 1 Merkki (valmistajan toiminimi): 0. 2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset): 0. 3 Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b): 0. 3. 1 Näiden merkintöjen sijainti: 0. 7 Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitysmenetelmä. 0. 8 Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): 1. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 1. 1 Valokuvat ja/tai piirustukset ajoneuvotyypistä: 1. 2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: 1. 3 Akseleiden ja pyörien lukumäärä: 1. 4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): 1. 5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerointi ja alaviitteet vastaavat direktiivin 70/156/ETY liitteen I numerointia ja alaviitteitä. Tätä direktiiviä varten merkityksettömät kohdat on jätetty pois. 80 1. 6 Moottorin sijainti ja järjestely: 1. 7 Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): 1. 8 Ohjauksen kätisyys: 2. MASSAT JA MITAT(e) (kg:na, mm:nä) (viitataan piirustukseen tarvittaessa) 2. 1 Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): 2. 4 Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) 2. 4. 3 Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta: 2. 4. 3. 1 Pituus (j): 2. 4. 3. 2 Leveys (k): 2. 4. 3. 3 (tarkoitettujen) alustatyypin Tarkoitetun (kuormittamattomana) ilmoitetaan tavanomainen ajossa käytettävä säätö) jousituksen korkeutta voidaan (-tyyppien) nimelliskorkeus säätää, (jos 9. KORI 9. 1 Korin tyyppi: 9. 2 Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: 13. MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ KULJETTAJAN ISTUINTA ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET 13. 1 Ajoneuvon luokka (luokka I, luokka II, luokka III, luokka A, luokka B): 13. 1. 1 Alustatyypit, kun EY-tyyppihyväksytty kori voidaan asentaa [valmistajat) sekä ajoneuvotyyppi (-tyypit)] 13. 2 Matkustajille varattu alue (m2): 13. 2. 1 Kokonaisala (S0): 13. 2. 1. 1 Yläkerros (S oa)(,): 13. 2. 1. 2 Alakerros (S ob)(,): 13. 2. 2 Seisovia matkustajia varten (Sj): 81 13. 3 Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): 13. 3. 1 Kokonaismäärä (N): 13. 3. 2 Yläkerros^/*: 13. 3. 3 Alakerros (Nb)(1): 13. 4 Istuvien matkustajien lukumäärä: 13. 4. 1 Kokonaismäärä (A): 13. 4. 2 Yläkerros (A,)0^ 13. 4. 3 Alakerros (Ab)(1): 13. 5 Käyttöovien lukumäärä: 13. 6 Varauloskäyntien määrä (ovet, ikkunat, kattoluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko): 13. 6. 1 Kokonaismäärä: 13. 6. 2 Yläkerros(1): 13. 6. 3 Alakerros(1): 13. 7 Matkatavaraosastojen tilavuus: m3 13. 8 Matkatavaroiden kuljetukseen varustetun katon pinta-ala:m2 13. 9 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esimerkiksi ramppi, nostosilta, niiausjärjestelmä), jos sellaisia on: 13. 10 Korirakenteen lujuus: 13. 10. 1 Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon. 13. 10. 2 Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttava korirakenteen tai jäljellejäävän tilan lujuuteen. 13. 10. 3 Kuormittamattoman ajoneuvon painopisteen sijainti pituus- ja poikittaissuunnassa sekä kohtisuoraan. 13. 10. 4 Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys. 82 LIITE II TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJA Lisäys 1 Alalisäys 3 ILMOITUSLOMAKE N:o. 16 neuvoston direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaisesti matkustajien kuljetuksessa käytettäviä kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta (direktiivi / / ) Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava. 0. YLEISTÄ 0. 1 Merkki (valmistajan toiminimi): 0. 2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset): 0. 2. 1 Alusta: 0. 2. 2 Kori: 0. 3 Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon (b): 0. 3. 0. 1 Alusta: 0. 3. 0. 2 Kori: 0. 3. 1 Näiden merkintöjen sijainti: 0. 4 Ajoneuvoluokka (c): 0. 5 Valmistajan nimi ja osoite: 16 Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerointi ja alaviitteet vastaavat direktiivin 70/156/ETY liitteen I numerointia ja alaviitteitä. Tätä direktiiviä varten merkityksettömät kohdat on jätetty pois. 83 0. 8 Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): 0. 9 Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyn korin EY-tyyppihyväksyntänumero : 1. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 1. 1 Valokuvat ja/tai piirustukset ajoneuvotyypistä: 1. 2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: 1. 3 Akseleiden j a pyörien lukumäärä: 1. 3. 1 Paripyörillä varustettujen akseleiden lukumäärä ja sijainti: 1. 4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): 1. 5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): 1. 6 Moottorin sijainti ja järjestely : 1. 7 Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): 1. 8 Ohjauksen kätisyys: 2. MASSAT JA MITAT(e) (kg. na, mm:nä) (viitataan piirustukseen tarvittaessa) 2. 1 Akseliväli(t) (täysin kuormitettuna) (f): 2. 4 Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat) 2. 4. 1 Ilman koria olevan alustan osalta 2. 4. 1. 1 Pituus (j): 2. 4. 1. 2 Leveys (k): 2. 4. 1. 2. 1 Suurin leveys: 2. 4. 1. 3 Korkeus (kuormittamattomana) (1) (jos jousituksen korkeutta voidaan säätää, ilmoitetaan tavanomainen käyttöasento): 2. 4. 2 Alustat, joissa on kori 2. 4. 2. 1 Pituus (j): 2. 4. 2. 2 Leveys (k): 84 2. 4. 2. 3 2. 4. 2. 4 2. 6 Korkeus (kuormittamattomana) (1) (jos jousituksen korkeutta voidaan säätää, ilmoitetaan tavanomainen käyttöasento): Kuormitetun ajoneuvon painopisteen sijainti pituus- ja poikittaissuunnassa sekä kohtisuoraan. Ajokuntoisen korilla varustetun ajoneuvon massa tai alustan massa ohjaamoineen, asenna koria, (mukaan lukien jäähdytysneste, voiteluöljyt, jos valmistaja ei polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja)(o) (kunkin muunnoksen suurin ja pienin massa): 2. 6. 1 Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken, ja puoliperävaunun tai kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin keskiakseliperävaunun osalta muunnoksen suurin ja pienin massa): 2. 8 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kunkin muunnoksen suurin ja pienin massa (y): 2. 8. 1 Tämän massan jakautuminen akseleiden kesken tai kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin ja puoliperävaunun keskiakseliperävaunun osalta muunnoksen suurin ja pienin arvo): 2. 9 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti kullekin akselille sallittu massa, ja kun on kyseessä puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: 9. KORI 9. 1 Korin tyyppi: 13. MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET 13. 1 Ajoneuvon luokka (luokka I, luokka II, luokka III, luokka A, luokka B): 13. 2 Matkustajille varattu alue (m2): 13. 2. 1 Kokonaisala (S0): 13. 2. 1. 1 Yläkerros (S oa)0): 13. 2. 1. 2 Alakerros (S ob)0): 13. 2. 2 Seisovia matkustajia varten (Si): 85 13. 3 Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): 13. 3. 1 Kokonaismäärä (N): 13. 3. 2 Yläkerros (NJ(I): 13. 3. 3 Alakerros (Nb)(1): 13. 4 Istuvien matkustajien lukumäärä: 13. 4. 1 Kokonaismäärä (A): 13. 4. 2 Yläkerros (AJ(,): 13. 4. 3 Alakerros (Ab)(1): 13. 5 Käyttöovien lukumäärä: 13. 6 Varauloskäyntien määrä (ovet, ikkunat, kattoluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko): 13. 6. 1 Kokonaismäärä: 13. 6. 2 Yläkerros(1): 13. 6. 3 Alakerros(1): 13. 7 Matkatavaraosastojen tilavuus: m3 13. 8 Matkatavaroiden kuljetukseen varustetun katon pinta-ala:m2 13. 9 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esimerkiksi ramppi, nostosilta, niiausjärjestelmä), jos sellaisia on: 13. 10 Korirakenteen lujuus: 13. 10. 1 Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin korirakenteesta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon. 13. 10. 2 Piirustus ajoneuvosta sekä niistä sisustuksen osista, jotka vaikuttava korirakenteen tai jäljelle jäävän tilan lujuuteen. 13. 10. 3 Kuormittamattoman ajoneuvon painopisteen sijainti pituus- ja poikittaissuunnassa sekä kohtisuoraan. 13. 10. 4 Matkustajien uloimpien istuimien keskiviivojen välinen enimmäisetäisyys. 86 LIITE II Lisäys 2 Alalisäys 1 MALLI (Enimmäiskoko A4 (210 x 297 mm)) EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTQDISTUS VIRANOMAISEN LEIMA Ilmoitus: - tyyppihyväksynnästä(1) - tyyppihyväksynnän laajennuksesta(l ) - tyyppihyväksynnän epäämisestä^) - tyyppihyväksynnän peruuttamisesta(1) ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön(1) tyypin osalta direktiivin. / /ETY mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. / /ETY. Tyyppihyväksyntänumero: Perusteet laajennukselle: UA&SQ 0. 1 Merkki (valmistajan toiminimi): 0. 2 0. 3 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): Ajoneuvoon/osaan/erilliseen tekniseen yksikköön merkityt tyypin tunnistustavat17 18. 0. 3. 1 Näiden merkintöjen sijainti: 0. 4 Ajoneuvoluokka19: 0. 5 Valmistajan nimi ja osoite: 0. 8 Kokoonpano tehtaan(tehtaiden) osoite(osoitteet): 17 18 19 Tarpeeton yliviivataan. Jos tyypin tunnistustavat sisältävät merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitettujen ajoneuvojen, osien tai erillisen teknisen yksikön tyyppien kuvaamisessa, ne esitetään asiakirjoissa tunnuksella: '?' (esimerkiksi ABC?? 123??). Sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A. 87 UJAKSQ 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäyksen liite Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos: Testausselosteen päiväys: Testausselosteen numero: Huomautukset (jos niitä on): ks. lisäyksen liite Paikka: Päiväys: Allekirjoitus: Liitteenä luettelo toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevista hyväksyntä- asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. LISÄYKSEN LIITE EY-tyyppihyväksyntätodistukseen N:o. direktiivin. / /ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. / /ETY, mukaisen ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän osalta. 1. Lisätiedot: 1. 1 Ajoneuvon luokka (M2, M3)(l): 1. 2 Korityyppi (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen)*1}: 1. 3 Suurin teknisesti sallittu massa (kg): 1. 4 Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): 1. 4. 1 Kokonaismäärä (N): 1. 4. 2 Yläkerros ( N / *: 1. 4. 3 Alakerros (Nb)(1): 1. 4. 4 Istuvien matkustajien lukumäärä: 1. 4. 4. 1 Kokonaismäärä (A): 1. 4. 4. 2 Yläkerros (AJ(1): 1. 4. 4. 3 Alakerros (Ab)(1): 1. 5 Matkatavaroiden paino (osasto/katto) (kg): 1. 6 Linja-autoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esimerkiksi ramppi, nostosilta tai niiausjärjestelmä): 1. 7 Kuormitetun ajoneuvon painopiste pituus- ja poikittaissuunnassa sekä kohtisuoraan: 5. Huomautukset (mukaan lukien maininta, jos ajoneuvoon voidaan soveltaa 3 artiklan poikkeusta): 89 LIITE II Lisäys 2 Alalisäys 2 MALLI (Enimmäiskoko A4 (210 x 297 mm)) EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS VIRANOMAISEN LEIMA Ilmoitus: - tyyppihyväksynnästä^ - tyyppihyväksynnän laajennuksesta - tyyppihyväksynnän epäämisestä(1) - tyyppihyväksynnän peruuttamisesta(1) ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön tyypin osalta direktiivin. / /ETY mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. / /ETY. Tyyppihyväksyntänumero: Perusteet laajennukselle: I JAKSO 0. 1 Merkki (valmistajan toiminimi): 0. 2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): 0. 3 Ajoneuvoon/osaan/erilliseen tekniseen yksikköön merkityt tyypin tunnistustavat 21. 0. 3. 1 Näiden merkintöjen sijainti: 0. 4 Ajoneuvoluokka2 : 0. 5 Valmistajan nimi ja osoite: 20 21 22 Tarpeeton yliviivataan. Jos tyypin tunnistustavat sisältävät merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitettujen ajoneuvojen, osien tai erillisen teknisen yksikön tyyppien kuvaamisessa, ne esitetään asiakirjoissa tunnuksella: '?' (esimerkiksi ABC?? 123??). Sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A. 90 0. 7 Osien ja erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitysmenetelmä: 0. 8 Kokoonpano tehtaan(tehtaiden) osoite(osoitteet): HJAKSQ 1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäyksen liite 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos: Testausselosteen päiväys: Testausselosteen numero: Huomautukset (jos niitä on): ks. lisäyksen liite Paikka: Päiväys: Allekirjoitus: Oheistetaan luettelo toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevista hyväksyntä- asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. 91 LISÄYKSEN LIITE EY-tyyppihyväksyntätodistukseen N:o. direktiivin. / /ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. / /ETY, mukaisen ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän osalta. 1. Lisätiedot: 1. 1 Ajoneuvon luokka (M2, M3)(1 \ 1. 2 Korityyppi (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen/1}: 1. 3 Suurin teknisesti sallittu massa (kg): 1. 4 Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): 1. 4. 1 Kokonaismäärä (N): 1. 4. 2 Yläkerros (NJ(1): 1. 4. 3 Alakerros (Nb)(1): 1. 4. 4 Istuvien matkustajien lukumäärä: 1. 4. 4. 1 Kokonaismäärä (A): 1. 4. 4. 2 Yläkerros (AJ(I): 1. 4. 4. 3 Alakerros (Ab)(1): 1. 5 Matkatavaroiden paino (osasto/katto) (kg): 1. 6 5. Linja-autoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esimerkiksi ramppi, nostosilta tai niiausjärjestelmä): Huomautukset (mukaan lukien maininta, jos ajoneuvoon voidaan soveltaa 3 artiklan poikkeusta): 92 LIITE II Lisäys 2 Alalisäys 3 MALLI (Enimmäiskoko A4 (210 x 297 mm)) EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS VIRANOMAISEN LEIMA Ilmoitus: - tyyppihyväksynnästä^) - tyyppihyväksynnän laajennuksesta* - tyyppihyväksynnän epäämisestä^) - tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ^ ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön(1) tyypin osalta direktiivin. / /ETY mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. / /ETY. Tyyppihyväksyntänumero: Perusteet laajennukselle: LEAKSQ 0. 1 Merkki (valmistajan toiminimi): 0. 2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): 0. 3 Ajoneuvoon/osaan/erilliseen tekniseen yksikköön merkityt * ±23 24 tyypin tunnistus- tavat : 0. 3. 1 Näiden merkintöjen sijainti: 0. 4 Ajoneuvoluokka5: 0. 5 Valmistajan nimi ja osoite: 0. 8 Kokoonpano tehtaan(tehtaiden) osoite(osoitteet): 23 24 25 Tarpeeton yliviivataan. Jos tyypin tunnistustavat sisältävät merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitettujen ajoneuvojen, osien tai erillisen teknisen yksikön tyyppien kuvaamisessa, ne esitetään asiakirjoissa tunnuksella: '?' (esimerkiksi ABC?? 123??). Sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A. 93 II JAKSO 1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäyksen liite 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos: Testausselosteen päiväys: Testausselosteen numero: Huomautukset (jos niitä on): ks. lisäyksen liite Paikka: Päiväys: Allekirjoitus: Liitteenä luettelo toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevista hyväksyntä- asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. 94 LISÄYKSEN LIITE EY-tyyppihyväksyntätodistukseen N:o. direktiivin. / /ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. / /ETY, mukaisen ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän osalta. 1. Lisätiedot: 1. 1 1. 2 Ajoneuvon luokka (M2, M3)( : Korityyppi (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen/l ): 1. 3 Suurin teknisesti sallittu massa (kg): 1. 4. Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): 1. 4. 1 Kokonaismäärä (N): 1. 4. 2 Yläkerros (Na)(1): 1. 4. 3 Alakerros (Nb)(1): 1. 4. 4 Istuvien matkustajien lukumäärä: 1. 4. 4. 1 Kokonaismäärä (A): 1. 4. 4. 2 1. 4. 4. 3 Yläkerros (A,/0: Alakerros (Ab)(1): 1. 5 Matkatavaroiden paino (osasto/katto) (kg): 1. 6 Linja-autoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esimerkiksi ramppi, nostosilta tai niiausjärjestelmä): 1. 7 Kuormitetun ajoneuvon painopiste pituus- ja poikittaissuunnassa sekä kohtisuoraan: 5. Huomautukset (mukaan lukien maininta, jos ajoneuvoon voidaan soveltaa 3 artiklan poikkeusta): 95 LIITE II Liws_2 Alalisäys 4 MALLI [Enimmäiskoko A4 (210 x 297 mm)] EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS VIRANOMAISEN LEIMA Ilmoitus: - tyyppihyväksynnästä( ') - tyyppihyväksynnän laajennuksesta(1) - tyyppihyväksynnän epäämisestä^ * - tyyppihyväksynnän peruuttarnisesta(1) ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön(1) tyypin osalta direktiivin. / /ETY mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. / /ETY. Tyyppihyväksyntänumero: Perusteet laajennukselle: UAKSQ 0. 1 Merkki (valmistajan toiminimi): 0. 2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): tekniseen yksikköön merkityt tyypin tunnistus 0. 3 Ajoneuvoon/osaan/erilliseen tavat2627: 0. 3. 1 Näiden merkintöjen sijainti: 0. 4 28 Ajoneuvoluokka : 0. 5 Valmistajan nimi ja osoite: 26 27 28 Tarpeeton yliviivataan. Jos tyypin tunnistustavat sisältävät merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitettujen ajoneuvojen, osien tai erillisen teknisen yksikön tyyppien kuvaamisessa, ne esitetään asiakirjoissa tunnuksella: '?' (esimerkiksi ABC??123??). Sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A. 96 0. 7 Osien ja erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitysmenetelmä: 0. 8 Kokoonpano tehtaan(tehtaiden) osoite(osoitteet): UJAKSQ 1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäyksen liite 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos: Testausselosteen päiväys: Testausselosteen numero: Huomautukset (jos niitä on): ks. lisäyksen liite Paikka: Päiväys: Allekirjoitus: Oheistetaan luettelo toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevista hyväksyntä- asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. 97 LISÄYKSEN LIITE EY-tyyppihyväksyntätodistukseen N:o. direktiivin. / /ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä. / /ETY, mukaisen ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän osalta. —1. Lisätiedot: 1. 1 1. 2 1. 3 Ajoneuvon luokka (M2, M3)( , johon korirakenne voidaan asentaa: Korityyppi (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen/] \ Lyhyt kuvaus korirakenteen tyypistä, mukaan lukien mitat, muoto ja rakenne materiaalit sekä sen asennus alustan rakenteeseen: 1. 4 Sellaisten alustojen tyyppi (tyypit), johon (joihin) korirakenne voidaan asentaa: 1. 5 Kuormittamattoman korirakenteen painopisteen sijainti pituus- ja poikittais suunnassa sekä kohtisuoraan 1. 6 Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat): 1. 6. 1 Yhteensä (N): 1. 6. 2 Istuvien matkustajien lukumäärä: 5. Huomautukset (mukaan lukien maininta, jos ajoneuvoon voidaan soveltaa 3 artiklan poikkeusta): 98 LIITE III SEUTTÄVÄT KAAVIOT Kuva 1 Pääsy käyttöoville (katso 7. 7. 1 kohta) r 66cm —j L I L 3Qcm J—--«Öc/n—\ lOcm TTT n vaihtoehto A= 110 cm, luokat I, Ilja III A = 95 cm, luokat A ja B Matkustajien lukumäärä Luokat Mitat H (cm) Kaksoislevy n kokonais korkeus < 22 A 95 165 B 70 140 I 110 180 >22* II 95 165 III 85 155 (*) Katso 7. 7. 1. 1 kohdan vastaava alaviite. 59 LIITE III Kuva 2 Pääsv kävttöoville (katso 7. 7. 1. 4 kohta) Levy Kaksoislevy foo LIITE III Kuva 3 Rsteettomän ovelle pääsvn määrittely (katso 7. 7. 1. 10. 1 kohta) D = 22 cm Min. B = 50 cm max. Kuva 4 Esteettömän ovelle pääsyn määrittely (katso 7. 7. LI0. 2 kohta) y // / / /v / / / / / / // / / j 101 LIITE m Kuva 5 Pääsv hätäoville (katso 7. 7. 2 kohta) *55cm $65cm -1 E o o E o o e o o 1^- *30cm-4- *30cm 101 LIITE III Kuvaa Käytävät (katso 7. 7. 5 kohta) i 50 ca 30 pu Luokat Mitat (cm) A 35 55 50* 190* B 30 45 30 150 I 45 55 50* 190*. II 35 55 50* 190* III 30 45 50*. 190* A C B H (*) Katso 7. 7. 5. 1. kohdan vasta )• ava alaviite ("*' 103 LUTE m Kuva 7 • Käytävän rajat edessä (katso 7. 7. 5. 1. 1. 1 kohta) 45 cm 2 cm m |Q JiLJKL •H. 1 Malline rr G — ><rrr*— vKxn. u 30 cm i f>r 0 V fl N } LIITE III Kuva 8 Askelmat matkustajia varten (katso 7. 7. 7 kohta) 10cm max h-20cm min m • \ Ui D = Korkeus maanpinnasta ajoneuvo kuormittamattomana Huomautus: 1. Parioviaukoissa sisäänkäynnin kummankin puolen askelmat käsitellään erikseen. 2. E:n ei tarvitse olla sama jokaisen askelman kohdalla. KORKEUS MAANPINNASTA, KUORMAAMATON AJONEUVO Ensimmäinen askelma maasta Muut askelmat Luokat I, II & A Enimmäiskorkeus D Vähimmäissyvyys F Enimmäiskorkeus E Väliimmäiskorkeus E Väliimmäissyvyys 32(*) 30 (*) 25(*) 12 20 III & B 36 (*) 30(*) 35 H 12 20 * Katso 7. 7. 7. 1. kohdan vastaava alaviite ("*'*). 105 LIITE III Kuva 9 •Matkustajien istuinten mitat (katso 7. 7. 8. 1 kohta) -G-U G —• — G •G—K- G-W n* K ^ - H FH ^t-> 11 i • • • I I cv _j_ Yksittäinen istuin Yhtenäinen istuin F (cm) min yhtenäiset istuimet yksittäiset istuimet G (cm) min * 22,5 luokan III osalta 10b LIITE III Kuva 9 a Matkustajien istuinten mitat 4 artiklassa mainituissa ajoneuvoissa (katso 7. 7. 8. 1. a kohta) Yksittäinen istuin Yhtenäinen istuin G (cm) min F (cm) min 20 yhtenäiset istuimet yksittäiset istuimet 20 " ' 20 ~ 10Î LIITE ni Kuva \0 Sallittu rakenteellinen este olkapään korkeudella Poikittaissuunnassa vähintään käytettävissä oleva tila olkapään korkeudella ajoneuvon seinän vieressä olevalla istuimella (katso 7. 7. 8. 1. 2. 3 kohta) 1 2«. ITjL T~j7o<, G S G Ajoneuvon ulkopuoli Kuormittamattoman istuinosan suurin korkeus \ Centre-line of the seating position • => : G = 22,5 cm yhtenäisellä istuimella G = 25 cm yksittäisellä istuimella G = 20 cm, jos ajoneuvolla voidaan kuljettaa alle 22 matkustajaa tai jos se on alle 2,3 m leveä 106 LIITE III KuvaU Istuinosan syvyys (katso 7. 7. 8. 2 ja 7. 7. 8. 3 kohta) h = 40-50cm(*) k = 35 cm min. (**) * 35 cm pyöräkotelon ja moottoritilan kohdalla ** 40 cm luokkien II ja III ajoneuvoissa m LUTE in Kuva 12 Istuinten välinen tila (katso 7. 7. 8. 4 kohta) »30cm min. i ; Luokat I, Aja B , Luokka II Luokka III [H 65 cm m , r 68 cm 75 cm I I. II. LJI. i 11D LIITE III Kuva 12 a Istuinten välinen tila (katso 7. 7. 8. 4. La kohta) €5" dn Istuinten välinen tila (katso 7. 7. 8. 4. La kohta) 60 a* 1U LIITE III Kuva 13. Istuvia matkustajia varten vmfo} til? (katso 7. 7,8. 5 kohta) 111 LIITE m Kuva 14 Sallittu rakenteellinen este istuimen yläpuolella olevassa tilassa Poikittaissuunnassa pienin mahdollinen vapaa tila ajoneuvon seinän vieressä olevien istuinpaikkojen yläpuolella - (katso 7. 7. 8. 6. 3. 1 kohta) J io F r Ajoneuvon ulkopuoli 20. 20 c. o o Kuormittamattoman istuinosan suurin korkeus "'}" Tymmmmmmt. <r Istumapaikan keskiviiva 113 Ï >—* ä ON o ^ 3 « -- 3 0 c m - —- V/. LIITE III Kuva 17 Sallittu rakenteellinen este takanurkassa olevien istuinten kohdalla Näkymä kuvatun alueen"istuimista (kaksi sivuseinän vieressä olevaa istuinta takana^ (katso 7. 7. 8. 6. 3. 4 kohta) LIITE III Kuva IS Enintään sivuseinän vieressä olevan istuimen keskilinjalle ulottuvan pyöräkotelon vaatima tila (katso 7. 7. 8. 6. 4. 2. 1 kohta) • ^ ajoneuvon K ulkopuoli y y y y y y yy yyy y y y y y y ^y y y :yyyyyyj -y y y y y y y y y y y \Vo LIITE ni Kuva 19 Sivuseinän vieressä olevan istuimen keskilinjaa pidemmälle ulottuvan pyöräkotelon vaatima tila (katso 7. 7. 8. 6. 4. 2. 2 kohta) ajoneuvon ulkopuoli 11> LIITE III Kuva 20 Testauslaite kädensijojen asettelua varten (katso 7. 11. 2. 1 kohta) 16 cm 1 rrs/s* J /jrrssss s} 116 LnTE III Kuva 21 Viitteenä käytettävä pyörätuoli (katso 7. 12. 5 kohta) S ^ £ : £ V V ^ |^ --•- roc I* 1 érH3 TUNNUKSET A = kiinteillä akseleilla varustetut kaksi takapyörää B = yksi kiertyvä etupyörä U3 SCO hM=) m LIITE III Kuva 22 (katso 7. 13 ja 7. 13. 1 kohta) Pyörätuolin käyttäjiä esittävä kuvamerkki (22 a^ Muita liikuntaesteisiä kuin pyörätuolia käyttäviä esittävä kuvamerkki (22 b) 12D LIITE IV KORIRAKENTEEN LUJUUS 1. Soveltamisala Tätä liitettä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin luokan Ilja III ajoneuvoihin. 2. Määritelmät Tässä liitteessä: 2. 1 2. 2 2. 3 'jäljelle jäävällä tilalla' tarkoitetaan tilaa, jonka on säilyttävä matkustajaosastossa ennen jonkun tässä liitteessä kuvatun testin suorittamista rakenteelle ja sen jälkeen; 'korirakenteella' tarkoitetaan korin lujuuteen vaikuttavan korin rakenteen osia onnettomuuksissa, joissa ajoneuvo kaatuu; 'korin osalla' tarkoitetaan sitä osaa, jossa on vähintään kaksi samanlaista pystysuoraa ajoneuvon rakenteen osaan tai osiin kuuluvaa pylvästä molemmilla puolilla; 2. 4 'kokonaisenergialla' tarkoitetaan energiaa, jonka oletetaan kuluneen ajoneuvon koko rakenteeseen. Tämä voidaan määrittää tässä liitteessä esitetyllä tavalla. 3. Yleiset määritelmät ja vaatimukset Jos korirakenne on hyväksytty Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talous komission säännön N:o 66 määräysten mukaisesti, sen katsotaan vastaavan näitä yleisiä määritelmiä ja vaatimuksia. 3. 1 Ajoneuvon korirakenteen on oltava riittävän luja sen varmistamiseksi, että ennen ja jälkeen jonkun 4 kohdassa kuvatun testaus- tai laskentamenetelmän suorittamista rakenteelle: 3. 1. 1 mikään ajoneuvon paikaltaan irronnut osa ei tunkeudu 5 kohdassa määriteltyyn jäljellejäävään tilaan, ja 3. 1. 2 mikään jäljelle jäävän tilan osa ei työnny esiin muodoltaan muuttuneen rakenteen ulkopuolelle. 121 3. 2 Edellä 3. 1 kohdan vaatimukset koskevat ajoneuvoa ja kaikkia sen rakenteellisia osia, palkkeja ja paneeleita sekä kaikkia esiintyöntyviä kiinteitä osia kuten muun muassa matkatavaratelineitä ja tuuletuslaitteita. Kuitenkaan seinämiä, väliseiniä, tukikaaria tai muita ajoneuvon korirakennetta vahvistavia palkkeja ja kiinteitä laitteita kuten tankoja, keittiötiloja tai käymälöitä ei oteta 3. 1 kohdassa huomioon. 3. 3 Jos kyseessä on nivelrakenteinen ajoneuvo, ajoneuvon kaikkien osien on vastattava 3. 1 kohdan vaatimuksia. 4. Testausmenetelmät 4. 1 Jokainen ajoneuvotyyppi tarkistetaan yhden jäljempänä luetellun menetelmän mukaisesti valmistajan valinnan mukaan toimivaltaisen viranomaisen tai hyväksymän vaihtoehtoisen menetelmän mukaisesti: 4. 1. 1 koko ajoneuvon kaatotesti lisäyksessä 1 määritellyn menettelyn mukaisesti; 4. 1. 2 koko ajoneuvoon kuuluvan korin osan tai osien kaatotesti lisäyksen 2 mukaisesti ; 4. 1. 3 korin osan tai osien heiluritesti lisäyksen 3 mukaisesti; tai 4. 1. 4 korirakenteen lujuuden varmistaminen laskentamenetelmällä lisäyksen 4 mukaisesti. 4. 2 Mikäli 4. 1. 2, 4. 1. 3 tai 4. 1. 4 kohdassa määritellyissä menetelmissä ei pystytä ottamaan huomioon merkittävää vaihtelua ajoneuvon erilaisissa osissa, esimerkiksi katolle asennetun tai - laskelmat on toimitettava tekniselle palvelulle. Kyseisten lisätietojen puuttuessa voidaan 4. 1. 1 kohdassa määritellyn testausmenetelmän. ilmastointijärjestelmän vuoksi, että ajoneuvo käy lisätestausmenetelmät vaatia, läpi 5. Jäljellejäävä tila 5. 1 5. 2 Edellä 2. 1 kohdassa jäljelle jäävällä tilalla tarkoitetaan matkustajaosaston tilaa, joka syntyy, kun kuvassa 1 (a) määriteltyä poikittaista pystytasoa liikutetaan suorassa linjassa tai suorissa linjoissa niin, että R-piste kuvassa 1 (a) kulkee taimmaisen ulomman istuimen R-pisteestä jokaisen välillä olevan ulomman istuimen R-pisteen kautta etummaisten ulompien matkustajan istuimien R-pisteeseen. Kuvassa 1 (b) näkyvän R-pisteen oletetaan sijaitsevan 500 millimetrin korkeudella matkustajan jalkojen alla olevasta lattiasta, 300 millimetrin päässä ajoneuvon kyljen sisäpinnasta ja 100 millimetriä ulompien istuimien keskilinjalla sijaitsevan selkänojan edessä. 122 6. Testitulosten tulkinta 6. 1 Jos testataan korin osia, testien suorittamisesta vastuussa olevan teknisen palvelun on varmistettava, että ajoneuvo vastaa lisäyksen 3 alalisäyksen 2 edellytyksiä, joihin tärkeimpien energiaa kuluttavien osien sisältyy ajoneuvon korirakenteen jakautumista koskevat vaatimukset. 123 Kuva 1 Jäljelle jäävä tila (Kaikki mittasuhteet millimetreinä) Ka) SIVUSUUNNASSA Ajoneuvon lattialle asennettavat laatat 114 1 (b) PITUUSSUUNNASSA - Ajoneuvon A-A -osa sisempien istuimien keskilinjan vaakatasossa Ajoneuvon etummaisin matkustajan istuin Huomautus: Katso 5. 2 kohdan vaatimus m LisäysJ. Koko ajoneuvon kaatotesti 1. Testausolosuhteet 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 Vaikka ajoneuvon ei tarvitse olla täysin viimeistelty, sen on edustettava tuotannossa olevia ajoneuvoja kuormittamattoman massan, painopisteen ja massan jakautumisen osalta, sellaisina kuin ne ovat valmistajan ilmoittamina. Jos kuljettajan ja matkustajan istuimet ovat säädettävissä, ne on asetettava pystyimpään asentoon. Jos istuimien korkeus on säädettävissä, ne on asetettava korkeimpaan asentoon. Ajoneuvon jokaisen oven ja avautuvan ikkunan on oltava suljettu ja salvattu, mutta ei lukittu. Ikkunat ja lasilla varustetut väliseinät tai ruudut voivat olla lasilla varustetut tai ilman lasia hakijan valinnan mukaan. Jos niitä ei ole varustettu lasilla, ajoneuvoon on kohdistettava vastaava paino vastaavissa kohdissa. Renkaat on täytettävä ilmalla ajoneuvon valmistajan määräämään ilmanpaineeseen ja jos ajoneuvossa on ilmajousitus, ilmajousien ilmansaanti on varmistettava. valmistajan tasausjärjestelmä Mahdollinen määrittelemälle tasolle ajoneuvon ollessa tasaisella, vaakasuoralla pinnalla. Iskunvaimentimien on toimittava normaalisti. automaattinen säädettävä on 1. 5 Polttoaine, akkuhappo ja muut tulenarat, räjähdysalttiit tai syövyttävät aineet voidaan korvata muilla aineilla edellyttäen, että 1. 1 kohdan edellytykset täyttyvät. 1. 6 Iskualue on valmistettava betonista tai muusta jäykästä materiaalista. 2. Testausmenettely (Ks. kuva 1) 2. 1 Ajoneuvo on asetettava lavalle, jotta se voidaan kaataa toiselle kyljelle. Valmistaja määrää kyseisen kyljen. 2. 2 Ajoneuvo on sijoitettava lavalle niin, että lavan ollessa vaakatasossa: 2. 2. 1 pyörintäakseli on samansuuntainen ajoneuvon pituusakselin kanssa, 2. 2. 2 pyörintäakseli on 0 - 200 millimetrin päässä kahden tason välisestä pystysuorasta askelmasta, 2. 2. 3 pyörintäakseli on 0 -100 millimetrin päässä leveimmän akselin renkaan sivusta, 2. 2. 4 pyörintäakseli on 0 -100 millimetriä sen vaakasuoran aloitustason alapuolella, jolla renkaat lepäävät, 126 2. 2. 5 vaakasuoran aloitustason ja vaakasuoran alemman tason, jolla isku tapahtuu, välisen korkeuseron on oltava vähintään 800 millimetriä. 2. 3 Ajoneuvon liikkuminen pituusakselin suuntaisesti on estettävä. 2. 4 2. 5 2. 6 2. 7 Testauslaitteiston on estettävä renkaita liukumasta sivuttain kaatumissuuntaan sivuseinien avulla. Testauslaitteiston on mahdollistettava ajoneuvon akselien nostaminen. samanaikainen Ajoneuvoa on kallistettava ilman keinumista ja liikkumista kunnes se kaatuu. Kulmanopeus ei saa ylittää 5 astetta sekunnissa (0,087 rad/s). Nopeaa valokuvausta, muotoaan muuttavia laattoja tai muita sopivia keinoja on käytettävä sen määrittämiseksi, että tämän liitteen 3. 1. kohdan vaatimus on täytetty. Tämä on varmistettava vähintään kahdesta kohdasta, matkustajaosaston etu- ja takaosasta niin, että tekninen palvelu päättää tarkoista kohdista. Laatat on kiinnitettävä sellaisiin rakenteen osiin, joiden muoto ei olennaisesti muutu. 127 Kuva 1 m , O' 200 tnn\ H y £00 mm vaakasuora alempi taso vm^^zm^z^z^^z^z^< m Lisäys_2 Korin osan kaatotesti 1. Testausolosuhteet 1. 1 Korin osan on edustettava kuormittamattoman ajoneuvon osaa. 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 1. 6 Korin osan geometrian, pyörintäakselin ja painopisteen sijainnin pysty- ja sivusuunnassa on edustettava koko ajoneuvoa. Valmistaja määrittelee korin osan massan, joka ilmaistaan prosentteina ajoneuvon kuormittamattomasta massasta. Valmistaja määrittelee korin osan kuluttaman energian, joka ilmaistaan prosentteina koko ajoneuvon kuluttamasta kokonaisenergiasta. Edellä 1. 4 kohdassa määritellyn prosenttisen kokonaisenergian on oltava vähintään 1. 3 kohdassa määritellyn prosenttisen kokonaismassan suuruinen. Sovelletaan 2. 1 - 2. 6 kohdassa määriteltyjä testausolosuhteita. lisäyksessä 1 olevassa 1. 6 kohdassa ja lisäyksessä 3 olevassa 2. Testousmenettely 2. 1 Testausmenettelyn on oltava sama kuin lisäyksessä 1 määritellyn testausmenettelyn paitsi että koko ajoneuvon asemesta käytetään edellä määriteltyä korin osaa. 129 LisMy&i Korin osan heiluritesti 1. Energiataso ja iskun suunta 1. 1 1. 2 Tiettyyn korin osaan välittyvän energian on oltava kyseiseen korin osaan sisältyvään jokaiseen poikittaiseen tukikaareen valmistajan ilmoituksen mukaisesti jaettujen energioiden summa. Heilurin on kohdistettava tämän lisäyksen alalisäyksessä 1 määritellystä energiasta sopiva määrä korin osaan niin, että iskuhetkellä heilurin liikesuunta on 25 asteen (+0°; -5°) kulmassa korin osan keskimmäiseen pituussuuntaiseen pystytasoon nähden. Ajoneuvon valmistaja määrittelee kyseiselle alueelle sijoittuvan tarkan kulman. 2. Testausolosuhteet 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 On tehtävä riittävä määrä testejä, jotta testin suorittava tekninen palvelu voi katsoa tämän liitteen 3. 1 kohdassa määritellyn vaatimuksen täyttyneen. Testin tarkoituksia varten korin osissa on oltava pylväiden väliin asennettuja normaaliin rakenteeseen kuuluvia lattian, alakehikon, kylkien ja katon osia. Mukana on oltava myös muun muassa matkatavaratelineiden ja tuuletuskanavien osia, jos ne on asennettu ajoneuvoon. Korin osan jokaisen oven ja avautuvan ikkunan on oltava suljettu ja salvattu, mutta ei lukittu. Ikkunat ja lasilla varustetut väliseinät tai ruudut voivat olla lasilla varustetut tai ilman lasia hakijan valinnan mukaan. Tarvittaessa istuimet voivat myös olla mukana valmistajan valinnan mukaan ja normaalipaikoilla korin osan rakenteeseen nähden. Kaikkien palkkien vahvisteiden väliset normaalikiinnitykset ja -liitokset on oltava tehty. Jos selkänojat ovat säädettävissä, ne on asetettava pystyimpään asentoon ja jos istuimien korkeus on säädettävissä, ne on asetettava korkeimpaan asentoon. Valmistaja valitsee sen korin osan kyljen, johon isku kohdistuu. Jos testattavaksi vaaditaan useampi kuin yksi korin osa, iskun on kohdistuttava molempien osien samaan kylkeen. Nopeaa valokuvausta, muotoaan muuttavia laattoja tai muita sopivia keinoja on käytettävä sen määrittämiseksi, että tämän liitteen 3. 1 kohdan vaatimus on täytetty. Laatat on kiinnitettävä sellaiseen rakenteen osaan, jonka muoto ei olennaisesti muutu. 130 2. 7 Testattava korin osa on kiinnitettävä lujasti ja varmasti kiinnityskehykseen ristikannattimilla tai niitä korvaavilla osilla siten, että merkittävää energiamäärää ei kulu kannattavaan kehykseen ja sen kiinnittimiin iskun aikana. 2. 8 Heiluri päästetään irti sellaiselta korkeudelta, että se iskeytyy korin osaan 3 - 8 m/s nopeudella. 3. Heilurin määritelmä 3. 1 Heilurin iskupinta on tehtävä teräksestä tai paksuudeltaan 20 mm ± 5 mm vanerista, ja heilurin massan on oltava tasaisesti jakautunut. Heilurin iskupinnan on oltava suorakulmainen ja litteä, leveydeltään vähintään testattavan korin osan levyinen ja korkeudeltaan vähintään 800 millimetriä. Sen reunat on pyöristettävä kaarevuussäteeltään vähintään 15 millimetriin. 3. 2 Heilurin runko on kiinnitettävä lujasti kahteen tukevaan tankoon. Tankojen akselin on oltava vähintään 3 500 millimetrin päässä heilurin rungon geometrisestä keskipisteestä. 131 Lisäys 3 - Alalisäys 1 Kokonaisenergian (E*) laskeminen • ^ \ V ^^ ^'Z-f-^^^ Oletukset: 1. 2. 3. Korin poikkileikkaus on muodoltaan suorakulmainen. Jousitusjärjestelmä on lujasti kiinnitetty. Korin osan liike on pelkkä kierto A-pisteen ympäri. fol Kokonaisenergia (E*) laskeminen Jos painopisteen (h) pudotus määritetään graafisin menetelmin, E4 voidaan olettaa saaduksi seuraavalla kaavalla: E* = 0,75 Nlg. h. (Nm) Vaihtoehtoisesti E* voidaan laskea kaavalla: £* = 0,75 M. g. ( - )2 •+ H] 2 2H H 0,82 + 0,8 -i H (Nm) jossa: M = g = W = H. = H = ajoneuvon kuormittamaton massa (kg) 9,8 m/s2 ajoneuvon kokonaisleveys (m) kuormittamattoman ajoneuvon painopisteen korkeus (m) ajoneuvon korkeus (m) 133 Lisäys 3 - Alalisäys 2 Korirakenteen tärkeimpien energiaa kuluttavien osien jakautumisen vaatimukset. 1. 2. 3. o On tehtävä riittävä määrä testejä, jotta tekninen palvelu voi katsoa koko ajoneuvon täyttävän tämän liitteen 3. 1. kohdan vaatimukset. Tähän ei välttämättä tarvita useampia kuin yksi testi. Yhden korin osan testistä saatuihin tietoihin perustuvia laskelmia voidaan käyttää toisen, jo testatun osan kanssa erilaisen korin osan hyväksyttävyyden osoittamiseksi, jos kyseisellä osalla on monia samanlaisia rakenteellisia ominaisuuksia. Valmistaja ilmoittaa ne korirakenteen pylväät, joiden katsotaan vaikuttavan rakenteen lujuuteen, ja energiamäärän (E,), jonka jokaisen pylvään tarkoitetaan kuluttavan. Kyseisten ilmoitusten on oltava seuraavien edellytysten mukaiset: i-m E Ei>E' jossa m on ilmoitettujen pylväiden kokonaismäärä; (2) (a) E E E„>OAE- jossa n on ajoneuvon painopisteestä eteenpäin sijaitsevien pylväiden lukumäärä; ilmoitettujen (b) E E«Z0,4E- 1=/ jossa p on ajoneuvon painopisteestä taaksepäin sijaitsevien pylväiden lukumäärä; ilmoitettujen (3) LF> 0,4 1/ 134 LR > 0,4 /;. (4) (5) ^ <2,5 min Tätä sovelletaan ainoastaan silloin, kun dmax on suurempi kuin 0,8 kertaa sallittu emmmäispoikkeama ilman tunkeutumista jäljelle jäävään tilaan. jossa Ej EjF ElR E+ d^ eh,,, LF = i:s jonka jonka ilmoitettu ilmoitettu ajoneuvon energiamäärä, energiamäärä, on ilmoitettu energiamäärä, jonka korirakenteen i:s pylväs voi kuluttaa; on painopisteestä eteenpäin sijaitseva pylväs voi kuluttaa; on painopisteestä taaksepäin sijaitseva pylväs voi kuluttaa; on ajoneuvon koko rakenteen kuluttama kokonaisenergia; on minkä tahansa korirakenteen osan iskun suuntaan mitattu poikkeaman enin määrä sen jälkeen, kun se on kuluttanut oman ilmoitetun iskuenergiansa; on minkä tahansa korirakenteen osan iskun suuntaan ja samasta paikasta pylväiden välissä kuin d^ mitattu poikkeaman vähin määrä sen jälkeen, kun se on kuluttanut oman ilmoitetun iskuenergiansa. ajoneuvon i:s E Vif li? M E E* Ilmoitettujen pylväiden painotettu keskimääräinen etäisyys ajoneuvon painopisteen edessä. 130 LR = E (£. « K). E E« hl Ilmoitettujen pylväiden painotettu keskimääräinen ajoneuvon painopisteen takana. etäisyys jossa lir iir ly lf i:nnen pylvään on painopisteestä eteenpäin sijaitsevan etäisyys ajoneuvon painopisteestä; on painopisteestä taaksepäin sijaitsevan i:nnen pylvään etäisyys ajoneuvon painopisteestä; on ajoneuvon etuosan etäisyys ajoneuvon painopisteestä; on ajoneuvon takaosan etäisyys ajoneuvon painopisteestä. Kk Lisäys 4 Korirakenteen lujuuden varmistaminen laskemalla 1. 2. 3. Korirakenteen osien muodostaman korirakenteen voidaan osoittaa täyttävän tämän liitteen 3. 1 kohdan vaatimus testien suorittamisesta vastuussa olevan teknisen palvelun hyväksymällä laskentamenetelmällä. Jos rakenne todennäköisesti joutuu alttiiksi käytettyjen materiaalien elastisuusrajan ylittäville muodonmuutoksille, laskelmien on jäljiteltävä rakenteen käyttäytymistä suurien plastisten muodonmuutosten aikana. Testien suorittamisesta vastuussa oleva tekninen palvelu voi vaatia rakenteen liitosten tai osien testausta laskennassa tehtyjen päätelmien varmistamiseksi. 4. Laskennan valmistelut 4. 1 4. 2 Laskelmia ei tulisi aloittaa ennen kuin rakenne on analysoitu ja siitä on laadittu matemaattinen malli. Tässä määritellään erilliset huomioon otettavat palkit ja yksilöidään kohdat, joissa plastisia niveliä saattaa muodostua. Palkkien mittasuhteet ja käytetyn materiaalin ominaisuudet on ilmoitettava. Nivelkohdista on tehtävä testit voima (kiertomomentti)- ja muodonmuutosominaisuuksien fysikaaliset määrittämiseksi muodonmuutosvaiheessa, koska nämä ovat laskelmien kannalta olennaisia tietoja. Rasitusmäärä sekä kyseistä rasitusmäärää vastaava dynaaminen myötöraja on määriteltävä, Jos laskentamenetelmä ei ilmaise milloin merkittävä murtuma syntyy, on välttämätöntä määrittää kokeellisesti erilliset analyysit tai tarkoituksenmukainen jakautuminen dynaaminen ajoneuvon pituudelta on ilmoitettava. jakautuminen. Kuorman Laskentamenetelmässä on oltava muodonmuutokset materiaalien elastisuusrajoille asti sekä plastisten nivelten muodostumispaikkojen yksilöiminen ja muiden seuraavien plastisten nivelten muodostuminen, ellei plastisten nivelten sijaintia ja muodostumista tiedetä aiemmasta kokemuksesta. Menetelmän on otettava huomioon rakenteen geometriassa tapahtuvat muutokset ainakin siihen vaiheeseen saakka, kun muodonmuutokset ovat ylittäneet hyväksyttävät rajat. Laskelmien on jäljiteltävä sellaisen iskun energiaa ja suuntaa, joka tapahtuisi, jos kyseiselle korirakenteelle tehtäisiin lisäyksessä 1 määritelty kaatotesti. Laskentamenetelmän luotettavuus on osoitettava ei välttämättä nyt hyväksyttävänä olevalle ajoneuvolle tehtyjen fysikaalisten testien tuloksia vertailemalla. 5. Korirakenteen osan testit Kun laskentamenetelmää sovelletaan koko korirakenteen osaan, samat edellä mainitut koko ajoneuvoa koskevat edellytykset pätevät. 137 LUTE V (katso 7. 6. 5. 6. 1. 1 kohta) SUUNTAVIIVAT ULKOISELLA VOIMANLÄHTEELLÄ TOIMIVIEN OVIEN SULKEMISVOIMAN MITTAAMISEEN 1. Yleistä Ulkoisella voimanlähteellä toimivan oven sulkeutuminen on dynaaminen prosessi. Kun liikkuva ovi osuu esteeseen,^ tuloksena on dynaaminen reaktiovoima, joka riippuu (ajallisesti) useista tekijöistä (esimerkiksi oven massasta, kiihdytyksestä, mitoista). 2. 2. 1 2. 2 2. 3 Määritelmät Sulkemisvoima F(t) on ajan funktio, mitattuna oven sulkeutuvilta reunoilta (katso 3. 2. kohta). Huippuvoima Fs on sulkemisvoiman suurin arvo. Tehokas voima FE on sulkemisvoiman keskiarvo suhteessa pulssin kestoaikaan: 2. 4 Pulssin kestoaika T on t,:n ja t2:n välinen aika: T = t , - t2 jossa t, = herkkyyden kynnys, jossa sulkemisvoima ylittää 50 N. t2 = kynnyksen katoaminen, jossa sulkemisvoimasta tulee alle 50 N. 2. 5 Edellä mainittujen parametrien välinen suhde esitetään jäljempänä olevassa kuvassa 1 (esimerkkinä): Kuva 1 So i/A m éCsj 2. 6 Sulkuvoima Fc on tehokkaiden voimien aritmeettinen keskiarvo, mitattuna samasta mittauskohdasta useaan kertaan: (FE)i i=n 2 i =l n F = 3. Mittaukset 3. 1 Mittauksen edellytykset: 3. 1. 1 Lämpötilaväli: 10 - -30° C 3. 1. 2 Ajoneuvon on oltava vaakatasossa. 3. 2 Mittauskohtien on oltava: 3. 2. 1 Oven tärkeimmiltä sulkeutuvilta reunoilta: - yksi oven keskellä, - yksi 150 mm oven alareunan yläpuolella. 3. 2. 2 Ovien ollessa varustetut sulkeutumisen estävillä laitteilla avaamista varten: oven toissijaisilla sulkeutuvilla reunoilla kohdassa, jota pidetään sulkeutumisen kannalta vaarallisimpana. 3. 3 3. 4 Jokaisesta mittauskohdasta on tehtävä mittaukset vähintään kolme kertaa sulkuvoiman määrittämiseksi 2. 6 kohdan mukaisesti. Sulkemisvoiman äänimerkki on tallennettava alipäästösuotimen avulla, jonka taajuus rajoittuu 100 Hz:iin. Sekä herkkyyden kynnys että kynnyksen katoaminen pulssin kestoajan rajoittamiseksi on asetettava 50 N:iin. 3. 5 Lukeman poikkeama nimellisarvosta saa olla korkeintaan ± 3 prosenttia. 4. Mittauslaite 4. 1 Mittauslaitteen on koostuttava kahdesta osasta: yhdestä varresta ja yhdestä mittausosasta, joka on mittarasia (katso kuva 2). 139 4. 2 Mittarasialla on oltava seuraavat ominaisuudet: 4. 2. 1 Sen on koostuttava kahdesta sisäkkäin liukuvasta kotelosta, joiden uloimmat halkaisijat ovat leveydeltään 100 mm ja 115 mm. Mittarasian sisälle asennetaan painejousi koteloiden väliin niin, että mittarasia voidaan puristaa yhteen, jos käytetään sopivaa voimaa. 4. 2. 2 Mittarasian jäykkyyden on oltava 10 ± 0,2 N/mm. Jousen suurin jousto on rajoitettava 30 mm:iin niin, että saavutetaan suurin huippuvoima 300 N. 140 LIITE V Kuva 2 -n <; — — J — ,30 = o c L. varsi iii LIITE VI KORKEINTAAN 22 MATKUSTAJAA KULJETTAMAAN PYSTYVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET LI Uloskäyntien vähimmäismitat Erilaisten uloskäyntien mittojen on oltava seuraavat: Aukko Mitat Huomautukset Käyttöoven sisääntulokorkeus on mitattava pystysuorana etäisyytenä oviaukon keskikohdan ja alimman askelman yläpinnan vaakatasossa olevan ulokkeen pystytasolta Käyttöoviaukon pystykorkeuden on oltava liitteessä 1 olevassa 7. 7. 1. 1 sellainen, että kohdassa mainittua kaksoislevyä voidaan kuljettaa siellä vapaasti. Ylänurkkien korkeutta voidaan vähentää pyöristämällä korkeintaan 15 cm. n säteellä. Luokan B ajoneuvoissa, joissa käyttöoviaukon korkeus on 140 -150 cm, sovelletaan 75 cm:n vähimmäisleveyttä yksipuolisissa oviaukoissa. jokaisen käyttöoven Kaikissa ajoneuvoissa leveyttä voidaan vähentää 10 cm:llä, kun mitat otetaan kädensijojen tasolta, ja 25 cm:llä silloin, tarpeen sisällä olevien pyörä- kun se on tai kauko- koteloiden tai ohjattavien tuulilasin kaltevuuden vuoksi. toimintamekanismin tai ovien automaattisten Leveyttä voidaan vähentää 30 cm silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden leveyttä noudatetaan vuoksi, jos 55 cm:n 40 cm:n oviaukon alimman yläpuolella. Ylänurkkien korkeutta voidaan vähentää pyöristämällä korkeintaan 15 cm:n säteellä. vähimmäiskorkeudella osan sallittava Tämän alan 5 prosentin mittapoikkeama on kuitenkin direktiivin voimaantulon jälkeen yhdeksi vuodeksi myön nettävien tyyppihyväksyntöjen osalta. Tälle alueelle on voitava piirtää 50 x 70 cm:n suorakulmio. tämän Käyttöovi Sisääntulokorkeus Luokka A B 165 cm 150 cm Aukon korkeus Leveys Yksipuolinen ovi: 65 cm Pariovi: 120 cm Hätäovi Korkeus: 125 cm Leveys: 55 cm Hätäikkuna Aukon ala: 4000 cm2 142 1. 1. 1 Ajoneuvon, johon sovelletaan liitteessä I olevaa 7. 7. 1. 9 kohtaa, on noudatettava 7. 6. 3. 1 kohdan vaatimuksia hätäikkunoiden ja kattoluukkujen osalta sekä seuraavia vaatimuksia käyttöovien ja hätäovien osalta: Aukko Käyttöovi Hätäovi Mitat Aukon korkeus: 110 cm Lgveys Yksipuolinen ovi: 65 cm Pariovi: 120 cm Korkeus:110cm Leveys: 55 cm Huomautukset Tätä mittaa voidaan vähentää aukon nurkissa korkeintaan 15 cm:n säteellä. Tätä mittaa voidaan vähentää aukon nurkissa korkeintaan 15 cm:n säteellä. Leveyttä voidaan vähentää 10 cm:llä, kun mitta otetaan kädensijojen tasolta, ja 25 cm:llä silloin, kun on tarpeen sisällä olevien pyöräkoteloiden tai automaattisten tai kauko- ohjattavien ovien toimintamekanismin tai tuulilasin kaltevuuden vuoksi. Leveyttä voidaan vähentää 30 cm silloin, kun se on tarpeen sisään työntyvien pyöräkoteloiden vuoksi, jos 55 cm:n leveyttä noudatetaan 40 cm:n vähimmäis- korkeudella oviaukon alimman osan yläpuolella. Ylänurkkien korkeutta ja leveyttä voidaan vähentää pyöristämällä korkeintaan 15 cm:n säteellä. 1. 2 Uloskäyntien sijoittaminen 1. 2. 1 Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti, jossa ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, tai ajoneuvon takapäätyyn. 1. 2. 2 Uloskäynnit on sijoitettava niin, että ajoneuvon joka sivulla on vähintään yksi uloskäynti. 1. 2. 3 Sekä matkustajille varatun tilan etu- että takaosassa on oltava vähintään yksi uloskäynti. 1. 2. 4 Vähintään yhden uloskäynnin on sijaittava joko ajoneuvon takasivulla tai etusivulla, ellei kattoon ole asennettu kattoluukkua. 143 LIITE VII AJONEUVOIHIN PÄÄSYÄ HELPOTTAVIA LAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET Vaatimukset Tämä liite käsittää vaatimukset, joita on noudatettava 7. 12 kohdassa mainittujen sisäänpääsyä helpottavien laitteiden osalta. Testeistä vastaava tutkimuslaitos voi hyväksyä sisäänpääsyä helpottavia laitteita, joita tässä liitteessä ei kuvata, jos niiden havaitaan olevan yhtä turvallisia kuin tässä liitteessä kuvattujen laitteiden. 1. Soveltamisala Tämä vaatimus koskee ajoneuvoja, jotka on varustettu sisäänpääsyä helpottavilla teknisillä laitteilla, jotka helpottavat liikuntaesteisten henkilöiden sisäänpääsyä. 2. Määritelmät 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 Sisäänpääsyä helpottavilla laitteilla tarkoitetaan laitteita tai järjestelmiä, jotka helpottavat pääsyä linja-autoihin kuten esimerkiksi niiausjärjestelmää, hissejä, ramppeja jne. Niiausjärjestelmällä tarkoitetaan sisäänpääsyä helpottavaa laitetta, joka laskee ja nostaa ajoneuvojen korirakennetta joko kokonaan tai osittain. Hissillä tarkoitetaan ovessa olevaa sisäänpääsyä helpottavaa nostosillan käsittävää laitetta, jolla tasataan ajoneuvon lattian ja maan välinen korkeusero. Rampilla ajoneuvon lattian ja maan välillä. tarkoitetaan sisäänpääsyä helpottavaa laitetta, joka toimii siltana Turvalaitteella tarkoitetaan laitetta, joka aktivoituneena vähentää loukkaantumisen vaaraa. 3. Vaatimukset 3. 1 Yleiset määräykset 3. 1. 1 Helppopääsyisyyttä koskeva testi Ajoneuvon ja sisäänpääsyä helpottavien laitteiden on oltava sellaiset, että käsivarsiaan ja käsiään tavallisesti käyttämään pystyvä pyörätuolin käyttäjä, joka on 15 cm maanpinnan yläpuolella olevalla korokkeella (joka edustaa jalkakäytävää) 144 pystyy nousemaan ajoneuvoon helposti tätä tarkoitusta varten rakennettujen käyttöovien kautta silloin, kun käytetään asianmukaisia sisäänpääsyä helpottavia laitteita. Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos tietyt matalalattialinja-autot läpäisevät testin ilman mitään sisäänpääsyä helpottavia laitteita. 3. 1. 2 Merkinnät Sisäänpääsyä helpottavien laitteiden hallintalaitteet on selvästi merkittävä sellaisiksi. Sisäänpääsyä helpottavan laitteen ulostyöntyvästä tai alas lasketusta asennosta on ilmoitettava kuljettajalle merkkivalolla. 3. 1. 3 Toiminta hätätapauksissa Turvalaitteen joutuessa epäkuntoon hissien, ramppien ja niiausjärjestelmien on oltava toimintakyvyttömiä, ellei niitä voi käyttää turvallisesti käsin. Hätätapauksissa käytettävän toimintamekanismin tyypin ja sijainnin on oltava selvästi merkitty. Hissejä on voitava käyttää käsin virran katketessa. 3. 1. 4 Pääsy oville Sisäänpääsyä helpottava laite voi estää pääsyn yhdelle ajoneuvon ovista, jos seuraavat kaksi edellytystä on täytetty sekä ajoneuvon sisä- että ulkopuolella. 3. 1. 4. 1 3. 1. 4. 2 Sisäänpääsyä helpottava laite ei peitä oven avaavaa kädensijaa tai muuta laitetta. Sisäänpääsyä helpottava laite voidaan helposti siirtää niin, että oviaukkoa voidaan käyttää hätätapauksessa. 3. 2 Niiausjärjestelmä 3. 2. 1 Erityismääräykset 3. 2. 1. 1 Toimintamekanismi Niiausjärjestelmän aktivoimiseksi on oltava hallintalaite. Jos niiaus- järjestelmä on lukittu yhteen jonkin muun järjestelmän, esimerkiksi seisontajarrun kanssa, häiriö niiausjärjestelmässä ei saa häiritä toista järjestelmää. Lisäksi yhteenlukitun järjestelmän toiminta ei saa aiheuttaa niiaustoimintoa. 3. 2. 1. 2 Toimintatavat Ajoneuvon koria voidaan nostaa ja laskea joko käsin tai automaattisesti. Ajoneuvo voidaan varustaa molemmilla järjestelmillä, jotka ovat kuljettajan valittavissa. 145 3. 2. 1. 2. 1 Käsikäyttöinen mekanismi Käsikäyttöistä mekanismia käytetään kuljettajan istuimelta. Korin laskeva mekanismi on rakennettava niin, että se vapautettuna palaa vielä 80-prosenttisesti lasketusta asennosta automaattisesti pois-asentoon. Näin tehdessään laskeminen pysäytetään ja muutetaan sen suuntaa välittömästi. Laskeminen on voitava aloittaa uudestaan ainoastaan silloin, kun ajoneuvon kori on tavanomaisessa asennossaan (matkustusasennossa). 3. 2. 1. 2. 2 Automaattinen hallintalaite joka Silloin kun ajoneuvossa on automaattinen hallintamekanismi, aktivoituu yhtä aikaa toisen laitteen, esimerkiksi käyttöoven hallintalaitteen kanssa, ajoneuvon kuljettajan on voitava pysäyttää laskeminen ja muuttaa sen suuntaa ulottuvillaan olevalla hätätapauksissa käytettävällä katkaisijalla. Laskeminen on voitava aloittaa uudestaan ainoastaan silloin, kun ajoneuvon kori on tavanomaisessa asennossaan (matkustusasennossa). Laskeminen on aloitettava vasta, kun ovet on suljettu. Sen on oltava vähintään täysin auki. 80-prosenttisesti suoritettu ennen kuin käyttöovet ovat Nostamista ei aloiteta, jos käyttöovi on yhä auki. 3. 2. 1. 3 Ajoneuvon korin laskeminen Laskemisnopeus saa olla korkeintaan 5 km tunnissa. On varmistettava, että linja-auto ei voi lähteä liikkeelle silloin, kun koria on laskettu. 3. 2. 1. 4 Ajoneuvon korin nostaminen Ei saa olla mahdollista nostaa koria, jos käyttöovi on yhä täysin avoin. Nostaminen keskeytyy käytettäessä toiminnon suunnan kääntävää oven mekanismia. 3. 2. 1. 5 Erityiset toimintatavat Erikseen kojelaudassa sijaitsevalla käsikäyttöisellä lisähallintalaitteella voidaan pysäyttää nostaminen milloin tahansa, jos ajoneuvo on täysin paikallaan ja käynnistyksenestolaite on aktivoitu. 3. 3 Hissi 3. 3. 1 Yleiset määräykset Hissejä on voitava käyttää ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on täysin paikallaan. Hissin nostaminen ja laskeminen on osoitettava kolmella vilkkuvalla valolla ja äänimerkillä. Kyseiset hissit on sijoitettava seuraavasti: kaksi valoa ajoneuvon ulkopuolelle oven kummallekin puolelle alas; yksi valaisemaan sisäpuolta kyseisen oven yläpuolelle. Valojen on oltava direktiivin 76/756/ETY mukaiset. 146 Nostettaessa lavaa ja ennen kuin laskeminen aloitetaan pyörätuolin pois vierimistä estävän laitteen on käynnistyttävä automaattisesti. 3. 3. 2 Ulkoisella voimanlähteellä toimivia hissejä koskevat tekniset lisävaatimukset 3. 3. 2. 1 3. 3. 2. 2 3. 3. 2. 3 Hallintamekanismin on oltava rakennettu niin, että vapautettuna se palaa automaattisesti pois-asentoon. Kun näin tapahtuu, hissin toiminta pysähtyy välittömästi ja on voitava viipymättä aloittaa liike kumpaan tahansa suuntaan. Käyttäjän näkymättömissä olevat alueet, joissa hissin liike saattaa vangita loukkuun tai murskata kohteita, on suojattava turvalaitteella (esimerkiksi suunnan muuttavalla mekanismilla). Silloin kun yksi kyseisistä turvalaitteista alkaa toimia, hissin liikkeen on välittömästi pysähdyttävä ja vastakkaiseen suuntaan kohdistuvan liikkeen alettava. 3. 3. 3. Ulkoisella voimanlähteellä toimivien hissien käyttö 3. 3. 3. 1 3. 3. 3. 2 3. 3. 3. 3 Silloin kun hissi sijaitsee ajoneuvon kuljettajan välittömässä näkökentässä olevan käyttöoven alueella, kuljettaja voi käyttää hissiä istuimeltaan. Kaikissa muissa tapauksissa hallintalaitteen on oltava hissin vieressä. Ainoastaan kuljettajan on voitava aktivoida ne ja tehdä ne tehottomiksi istuimeltaan. Sen jälkeen kun kuljettaja istuimeltaan on aktivoinut hallintalaitteet, käyttäjän tai bussiemännän on voitava käyttää hissiä. Kuljettajan ja käyttäjän tai bussiemännän on voitava olla yhteydessä toisiinsa. 3. 3. 3. 4 Käynnistysmekanismi on suojattava luvatonta käyttöä vastaan (esimerkiksi avaimella toimivalla kytkimellä). 3. 3. 4 Käsikäyttöinen hissi Hissin on oltava niin rakennettu, että se toimii hissin vieressä olevilla hallintalaitteilla. 3. 3. 5 Käsikäyttöisten hissien käyttö Hissin on oltava niin rakennettu, ettei sen käyttämiseen tarvita suurta voimaa. 3. 3. 6 Mitat ja kuormituskapasiteetti Nostosillan on oltava vähintään 80 cm leveä ja vähintään 125 cm pitkä ja sen on oltava toimintakykyinen liikuttaessaan vähintään 300 kg:n painoa. 147 3. 4 Ramppi 3. 4. 1 Yleiset määräykset 3. 4. 1. 1 3. 4. 1. 2 3. 4. 1. 3 Ramppia on voitava käyttää ainoastaan silloin, kun ajoneuvo on täysin paikallaan. Ulkoreunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mnr. n säteellä. Ulkonurkat on pyöristettävä vähintään 5 mm:n säteellä. Rampin ulostyöntäminen ja takaisinveto on osoitettava kolmella vilkkuvalla tunnistaa keltaisella valolla ja ulkoreunoillaan olevista selkeästi näkyvistä punaisista ja valkoisista heijastavista varoitusmerkeistä. äänimerkillä; rampit on voitava 3. 4. 2 Toimintatavat Rampin ulostyöntäminen ja takaisinveto voidaan tehdä joko käsin tai ulkoisen voimanlähteen avulla. 3. 4. 3 Ulkoisella voimanlähteellä toimivia ramppeja koskevat tekniset lisävaatimukset 3. 4. 3. 1 Rampin ulostyöntymistä vaakatasossa on suoj attava turvalaitteella. 3. 4. 3. 2 3. 4. 3. 3 Silloin kun yksi kyseisistä turvalaitteista alkaa toimia, hissin liikkeen on välittömästi pysähdyttävä. Rampin vaakasuoran liikkeen on keskeydyttävä silloin, kun se on kuormattu 15 kg:n painolla. 3. 4. 4 Ulkoisella voimanlähteellä toimivien ramppien käyttö Ajoneuvon kuljettajan on voitava käyttää ramppeja istuimeltaan tai matkustajan on voitava käyttää niitä oven luona kuljettajan toimintakuntoon saattaman katkaisijan avulla tai kyseisen oven luona olevan erityisen toimintamekanismin avulla (esimerkiksi avaimella toimivalla kytkimellä). 3. 4. 5 Käsikäyttöisen rampin käyttö Rampin on oltava niin rakennettu, ettei sen käyttämiseen tarvita suurta voimaa. 3. 4. 6 Rampin mitat Rampin on oltava vähintään 80 cm leveä. Rampin kaltevuus ulostyöntyneenä tai linja-auton ulkopuolelle käsin asetettuna ei saa ylittää 12 prosenttia erityisesti pyörätuolin käyttäjien linja-autoon pääsyn helpottamiseksi. 148 LIITE VIII KAKSIKERROKSISIA AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET Tämä liite käsittää kaksikerroksisia ajoneuvoja koskevat vaatimukset niiltä kohdin, joissa ne eroavat liitteen I perusvaatimuksista. Ellei jäljempänä toisin mainita, kaikkia liitteen I vaatimuksia on sovellettava kaksikerroksisiin ajoneuvoihin. Kohtien numerointi vastaa liitteen I numerointia. 2. MÄÄRITELMÄT Tässä direktiivissä: 2. 1 'Kaksikerroksisella ajoneuvolla' tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa tilaa matkustajille on järjestetty ainakin osittain kahdelle päällekkäiselle tasolle ja jossa ei ole tilaa seisoville matkustajille toisessa kerroksessa. 2. 1. 4 'Kaksikerroksisella nivelletyllä lähi- tai kaukoliikenteen linja-autolla' tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta jäykästä osasta, jotka niveltyvät suhteessa toisiinsa; kaikkien vähintään yhden kerroksen osien matkustajaosastot ovat yhteydessä toisiinsa niin, että matkustajat voivat liikkua vapaasti niiden välillä; jäykät osat on liitetty toisiinsa pysyvästi niin, että ne voidaan irrottaa toisistaan ainoastaan sellaisella toimenpiteellä, joka tavallisesti voidaan toteuttaa ainoastaan korjaamotiloissa. 2. 12 'Uloskäynnillä' varauloskäyntiä. tarkoitetaan käyttöovea, kerrostenvälistä portaikkoa tai 2. 14 'Käytävällä' tarkoitetaan tilaa, jota pitkin matkustajat pääsevät istuimelta tai istuinriviltä toiselle istuimelle tai istuinriville tai sisäänkäynnille tai käyttöovelle tai kerrostenväliseen portaikkoon. Siihen ei kuulu: 2. 14. 1 istuimen eteen ulottuva 30 cm:n tila, lukuun ottamatta sivuttain suunnattua pyöräkotelon yläpuolella sijaitsevaa istuinta, jolloin tämä mitta voidaan vähentää 22,5 cm:iin. 2. 15 'Sisäänkäynnillä' tarkoitetaan tilaa oven tai kerrostenvälisen portaikon ja käytävän välillä. 2. 25 'Kerrostenvähsellä portaikolla' tarkoitetaan portaikkoa, jonka välityksellä ylä- ja alakerros ovat yhteydessä toisiinsa. 2. 26 'Erillisellä osastolla' tarkoitetaan ajoneuvossa sen käytön aikana käytettävää tilaa, johon ei pääse kuljettajan osastosta sopivaa käytävää pitkin muutoin kuin toisesta kerroksesta. 149 2. 27 'Varauloskäynnille johtava portaikko' on toisesta kerroksesta hätäoveen päättyvä portaikko. 7. VAATIMUKSET 7. 1 Kuormituksen jakautuminen akseleille ja kuormitusolosuhteet 7. 1. 8 Kaksikerroksisia ajoneuvoja ei saa varustaa kuljettamaan matkatavaroita katolla. 7. 2 Matkustajien käyttöön tarkoitettu alue 7. 2. 1 Matkustajien käytössä oleva molempien kerrosten pinta-ala (Soa toinen kerros ja S0b ensimmäinen kerros) lasketaan vähentämällä kummankin kerroksen kokonaispinta- alasta: 7. 2. 1. 2 7. 2. 1. 3 ovilla olevien askelmien ala ja kerrostenvälisen portaikon jokaisen askelman ala ja jokaisen korkeintaan 30 cm syvän askelman ala sekä oven toimiessaan pyyhkäisemä ala; jokaisen sellaisen kohdan ala, jossa pystysuoraa vapaata tilaa on korkeintaan 135 cm liitteessä I olevan 7. 7. 8. 6. 2 kohdan mukaisia rakenteellisia esteitä); ja lattiasta mitattuna (ottamatta huomioon 7. 2. 2 Seisovien matkustajien käytössä oleva pinta-ala S \ lasketaan vähentämällä Sob:sta: 7. 2. 2. 3 7. 2. 2. 5 kaikkien niiden kohtien ala, joissa korkeus lattiasta on korkeintaan 180 cm (kädensijoja ei oteta huomioon tässä yhteydessä); Jokaisen istuimen eteen ulottuva 30 cm:n tila, lukuun ottamatta sivuttain suunnatun pyöräkotelon yläpuolella sijaitsevan istuimen edessä olevaa tilaa, jonka pituus voidaan vähentää 22,5 cm:iin. 7. 3 Matkustajien lukumäärä 7. 3. 1 Ajoneuvon kummassakin kerroksessa on oltava liitteessä I olevan 7. 7. 8 kohdan vaatimusten mukainen määrä istumapaikkoja (Aa, Ab). Jos ajoneuvo on luokkaa I tai II, lukujen Aa ja Ab on vastattava vähintään kyseisen matkustajille ja mahdolliselle henkilökunnalle varatun kerroksen lattian neliömetrien lukua (Soa, S0b) pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun. 7. 4 Vakaustestit 7. 4. 1 Ajoneuvon vakauden on oltava sellainen, että jos ajoneuvon alustaa kallistettaisiin molemmille sivuille vuorotellen 28 asteen kulmaan vaakatasosta, ajoneuvo ei kaadu. 150 7. 4. 2 Tässä testissä ajoneuvon on oltava kuormaamaton kuten liitteessä I olevassa 7. 1. 3 kohdassa määrätään, minkä lisäksi Q:ta vastaavat kuormitukset, kuten liitteessä I olevassa 7. 3. 2 kohdassa määrätään, on asetettava jokaiselle toisen kerroksen matkustajan istuimelle. Jos ajoneuvo on tarkoitettu käytettäväksi niin, että siellä on henkilökunnan jäsen, joka ei istu, asetetaan henkilökunnan jäsentä vastaava 75 kg:n massan painopiste toisen kerroksen käytävälle 875 mm:n korkeudelle. Matkatavaratiloissa ei saa olla yhtään matkatavaroita. 7. 4. 5 Vaihtoehtoisesti laskentamenetelmää voidaan käyttää osoittamaan, että ajoneuvo ei kaadu 7. 4. 1 ja 7. 4. 2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa. Kyseisissä laskelmissa on otettava huomioon seuraavat parametrit: 7. 4. 5. 1 massat ja mitat; 7. 4. 5. 2 painopisteen korkeus; 7. 4. 5. 3 jousivakiot; 7. 4. 5. 4 renkaiden pysty- ja vaakakertoimet; 7. 4. 5. 5 ilmajousien ilmanpaineen hallintalaitteen ominaisuudet; 7. 4. 5. 6 hetkellisen pyörimisnavan sijainti; 7. 4. 5. 7 korin vääntöjäykkyys. Laskentamenetelmä kuvataan liitteen I lisäyksessä 1. 7. 5. 5 Palosammuttimet ja ensiapuvälineet 7. 5. 5. 1 Kaksikerroksisiin ajoneuvoihin on sijoitettava vähintään kaksi tai useampia sammuttimia, joista yksi on lähellä kuljettajan istuinta ja yksi toisessa kerroksessa. Luokan A ja B ajoneuvojen molemmat kerrokset on varustettava vähintään yhdellä sammuttimella, jonka vähimmäistestitulokset ovat 8A 34B CEN:n standardeista EN3 osa 1 ja jonka kapasiteetti on vähintään 2 kg. Luokkien I, II ja III ajoneuvojen ensimmäinen kerros on varustettava vähintään yhdellä sammuttimella, jonka vähimmäistestitulokset ovat 21A 113B CEN:n standardeista EN3 osa 1 ja jonka kapasiteetti on vähintään 6 kg, ja toinen kerros vähintään yhdellä sammuttimella, jonka vähimmäistestitulokset ovat 8A 34B CEN:n standardeista EN3 osa 1 ja jonka kapasiteetti on vähintään 2 kg. Sammutinten sammutteet eivät saa sisältää halogenoituja hiilivetyjä. 151 7. 6 Uloskäynnit 7. 6. 1 Uloskäyntien lukumäärä 7. 6. 1. 1. a Poiketen siitä, mitä 7. 6. 1. 1 kohdassa määrätään, jäsenvaltioissa voidaan sallia seuraavien määräysten mukaisten uusien ajoneuvojen myynti tai käyttöönotto: Jokaisessa kaksikerroksisessa luokan I ajoneuvossa on oltava kaksi ovea, yksi käyttöovi ja yksi hätäovi vastakkaisella puolella. Tarvittavien ovien vähimmäismäärä on seuraava: Matkustajien lukumäärä Ovien lukumäärä __ 46-70 71 -100 101 -140 >140 Luokka I _ 3 4 5 6 7. 6. 1. 4 Varauloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että uloskäyntien kokonaismäärä on seuraava, ja jokaisen erillisen kerroksen ja jokaisen erillisen osaston uloskäyntien määrä päätetään erikseen. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien lukumäärää. Kattoluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi: Jokaisessa osastossa tai kerroksessa kuljetettavien matkustajien ja miehistön lukumäärä osastoa kohden Varauloskäyntien pienin mahdollinen kokonaismäärä _ 9-16 17-30 31-45 46-60 61-75 76-90 91-110 111-130 >130 _ 3 4 5 6 7 8 9 10 11 152 7. 6. l Aa Poiketen siitä, mitä 7. 6. 1. 4 kohdassa määrätään, jäsenvaltioissa voidaan sallia seuraavien määräysten mukaisten uusien ajoneuvojen myynti tai käyttöönotto: Kaksikerroksisten luokan I ajoneuvojen uloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että uloskäyntien kokonaismäärä on seuraava: Matkustajien lukumäärä Pienin mahdollinen kokonaismäärä __ 17-30 31-45 46-60 61-75 76-90 91-110 111-130 >130 _ 4 5 6 7 8 9 10 11 Kattoluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi uloskäynniksi. 7. 6. 1. 11 Hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi luokkien II ja III ajoneuvojen toisen kerroksen katolle on asennettava kattoluukkuja. Niitä voidaan asentaa myös luokan I ajoneuvoihin. Tällaisissa tapauksissa kattoluukkujen vähimmäis määrän on oltava: Toisen kerroksen matkustajien kokonaismäärä (Aa) Kattoluukkujen lukumäärä enintään 50 enemmän kuin 50 1 2 7. 6. 1. 12 7. 6. 1. 13 7. 6. 1. 14 Jokaista kerrosten välistä portaikkoa pidetään uloskäyntinä kerroksesta. toisesta Kaikkien ensimmäisen kerroksen matkustajien on päästävä ulos ajoneuvosta hätätilanteessa ilman, että heidän on noustava toiseen kerrokseen. Toisen kerroksen käytävän on oltava yhteydessä yhteen tai useampaan kerrosten väliseen portaikkoon, joka johtaa käyttöoven sisäänkäynnille tai ensimmäisen kerroksen käytävälle 3 metrin päähän käyttöovesta. (a) Luokkien I ja II ajoneuvot on varustettava kahdella kerrostenvälisellä tai vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos toisessa kerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 50 matkustajaa; 153 (b) Luokan III ajoneuvot on varustettava kahdella kerrostenvälisellä tai vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos toisessa kerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 30 matkustajaa; 7. 6. 2 Uloskäyntien sijoittaminen 7. 6. 2. 2 7. 6. 2. 3 7. 6. 2. 4 7. 6. 2. 8 7. 6. 2. 8. 1 7. 6. 2. 8. 2 Kaksi ovista on erotettava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 25 prosenttia ajoneuvon kokonaispituudesta tai 40 prosenttia ensimmäisen kerroksen matkustajaosaston kokonaispituudesta; jos ovet ovat ajoneuvon eri puolilla,säännöstä ei sovelleta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven välillä. Molempien kerrosten uloskäynnit sijoitetaan niin, että niiden lukumäärä ajoneuvon kummallakin sivulla on suurin piirtein sama. Vähintään yksi toisen kerroksen varauloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takapäätyyn. istuimelle ja kuljettajan Jos kuljettajan istuimen vieressä oleville matkustajien tai henkilökuntaan kuuluvien istuimille varattu tila ei ole yhteydessä päämatkustajaosastoon sopivan käytävän välityksellä: matkustajille varatussa pääosastossa on oltava uloskäynnit, jotka täyttävät lukumäärää koskevat 7. 6. 1 kohdan ja sijoittamista koskevat 7. 6. 2 kohdan vaatimukset; kuljettajan ovi on hyväksyttävä kuljettajan istuimen viereisillä istuimilla olevien hätäoveksi, jos esimerkiksi kuljettajan istuin, ohjauspyörä, moottorikotelo, vaihdetanko ja käsijarruvipu eivät muodosta liian suurta estettä. Matkustajille varatun käyttöoven on oltava kuljettajan istuimen vastakkaisella puolella ajoneuvoa ja se on hyväksyttävä kuljettajan hätäoveksi. 7. 6. 4 Kaikkia käyttöovia koskevat tekniset määräykset 7. 6. 4. 6 Jos suora näkyvyys ei riitä, on asennettava optisia tai muita laitteita, jotta istuimeltaan matkustajan muun kuin kuljettaja pystyy havaitsemaan automaattisesti toimivan käyttöoven välittömässä läheisyydessä ajoneuvon ulkopuolella. Luokan I ajoneuvojen osalta tätä vaatimusta sovelletaan myös kaikkien käyttöovien sisäpuolelle ja kerrosten välisen portaikon välittömään läheisyyteen toisessa kerroksessa. 154 7. 6. 7 Hätäovia koskevat tekniset määräykset 7. 6. 7. 3 7. 6. 7. 6 Ensimmäisen kerroksen hätäovien ulkopuolella olevien kädensijojen on oltava korkeintaan 180 cm:n korkeudella maasta ajoneuvon ollessa kuormaamattomana tasaisella pinnalla. Jos kuljettajan käyttöovelle ei pääse suoraan, erityisesti jos on tarpeen puristautua ohjauspyörän istuimen väliin päästäkseen käyttöovelle, kyseistä käyttöovea ei voida pitää hätäovena lukuun ottamatta 7. 6. 2. 8 kohdassa kuvattua tapausta. ja kuljettajan 7. 7. 5 Käytävät (katso liite VIII, kuva 1) 7. 7. 5. 1 Ajoneuvon käytävien on oltava siten rakennetut, että niillä voidaan kuljettaa vapaasti sellaisista kahdesta sama-akselisesta sylinteristä koostuvaa mittausvälinettä, joiden väliin on asetettu käänteisesti katkaistu kartio; mittausvälineen mitat ovat seuraavat (cm:ä): Toinen/Ensimmäinen kerros: Alemman sylinterin halkaisija Alemman sylinterin korkeus Ylemmän sylinterin halkaisija Ylemmän sylinterin korkeus Luokka I Luokka II Luokka III 2. krs l. krs 2. krs l. krs 2. krs l. krs 45 90 55 50 45 102 55 50 35 90 55 50 35 102 55 50 30 90 45 50 30 102 45 50 Kokonaiskorkeus 168 180 168 180 168 180 Mittausväline voi joutua kosketukseen mahdollisten tukilenkkien kanssa ja siirtää niitä. Sylinterin yläosan leveys voi olla pienempi, jos sitä on viistottu enintään 30 astetta vaakatasoon nähden (kuva 1 ). 7. 7. 5. 3 Nivelletyissä lähi- tai kaukoliikenteen linja-autoissa 7. 7. 5. 1 kohdassa määritettyä mittausvälinettä on voitava kuljettaa esteettä molemmissa kerroksissa nivelosan läpi, jonka läpi matkustajat voivat kulkea. Mikään osa kyseisen osan pehmeästä eristeestä ei saa työntyä käytävälle. 7. 7. 7 Askelmat 7. 7. 7. 1 Enintään 85 cm ensimmäisen kerroksen hätäoven luona ja enintään 150 cm toisen kerroksen hätäoven luona. 155 7. 7. 8. 6 Istumapaikan yläpuolella oleva vapaa tila 7. 7. 8. 6. 1 Jokaisen istuinpaikan yläpuolella on oltava vapaa tila, jonka korkeus on vähintään 90 cm mitattuna kuormittamattoman istuinosan korkeimmalta kohdalta. Tämä vapaa tila saa ulottua koko istuinalueen ja siihen liitetyn jalkatilan yli pystysuoraan. Toisessa kerroksessa tämä vapaa tila voidaan vähentää 85 cm:iin. 7. 7. 12 Kerrostenvälinen portaikko (katso liite III, kuva 1) 7. 7. 12. 1 Kerrostenvälisen portaikon on oltava niin rakennettu, että se sallii liitteen III kuvassa 1 määritetyn yksipuolista ovea varten tehdyn mittakappaleen vapaan kulun. Levyä on liikutettava ensimmäisen kerroksen käytävältä alkaen ylös viimeiselle askelmalle portaikkoa käyttävän henkilön liikkeen todennäköiseen suuntaan. 7. 7. 12. 2 Kerrostenvälisten portaikkojen on oltava niin rakennetut, että kun ajoneuvo jarruttaa voimakkaasti liikkuessaan eteenpäin, matkustajalla ei ole vaaraa kaatua alas. Tätä vaatimusta pidetään täytettynä, jos noudatetaan vähintään yhtä seuraavista edellytyksistä: 7. 7. 12. 2. 1 mikään osa portaikkoa ei laskeudu eteenpäin; 7. 7. 12. 2. 2 portaikko on varustettu turvalaitteella tai vastaavalla laitteella; 7. 7. 12. 2. 3 portaikon yläpäässä on automaattinen laite, joka estää portaikon käytön ajoneuvon ollessa liikkeessä; tämän laitteen on oltava helppokäyttöinen hätätilanteessa. 7. 7. 12. 3 Käyttämällä 7. 7. 5. 1 kohdassa kuvattua sylinteriä on varmistettava, että käytäviltä pääsee portaikkoon (toinen kerros ja ensimmäinen kerros) riittävän helposti. 7. 11 Tukikaiteet ja kädensijat 7. 11. 5 Kerrostenvälisten portaikkojen tukikaiteet ja kädensijat 7. 11. 5. 1 7. 11. 5. 2 Kaikkien kerrostenvälisten portaikkojen molemmat puolet on varustettava sopivilla tukikaiteilla tai kädensijoilla. Ne on sijoitettava 80 - 110 cm jokaisen askelman reunan yläpuolelle. Tukikaiteita ja/tai kädensijoja on oltava niin, että henkilö, joka seisoo toisessa tai ensimmäisessä kerroksessa kerrostenvälisen portaikon vieressä tai läheisillä askelmilla, voi tarttua niihin. Tarttumakohtien on sijaittava pystysuoraan 80 - 110 cm ensimmäisen kerroksen tai jokaisen askelman pinnan yläpuolella ja vaakatasossa: 156 7. 11. 5. 2. 1 ensimmäisessä kerroksessa seisovan henkilön kannalta sopivassa kohdassa korkeintaan 40 cm ensimmäisen askelman ulkoreunalta sisäänpäin, ja 7. 11. 5. 2. 2 tiettyyn askelmaan nähden sopivassa kohdassa ei ulospäin kyseisen askelman reunalta ja korkeintaan 60 cm sisäänpäin samalta reunalta. 7. 14 Askelsyvennysten ja alttiina olevien istuimien suojaaminen 7. 14. 2 Kaksikerroksisen ajoneuvon kerrostenvälisen portaikon syvennys on suojattava toisessa kerroksessa umpinaisella turvalaitteella, jonka vähimmäiskorkeus on 80 cm lattiasta mitattuna. Turvalaitteen alareuna saa olla korkeintaan 10 cm lattiasta. 7. 14. 3 Toisen kerroksen etummaisilla istuimilla olevien matkustajien edessä oleva tuulilasi on varustettava pehmustetulla turvalaitteella. Tämän suojan yläreunan on sijaittava vaakasuoraan 80 - 90 cm matkustajan jalkojen alla olevan lattian yläpuolella. 7. 14. 3 Jokaisen askelman etureunan on oltava suljettu. 157 LIITE vni Kumi. Käytävät (katso liitteessä VIII oleva 7. 7. 5 kohta) LU • r to Xx. f B (cm) C (cm) D(cm) Luokka 1 Luokka II Luokka III 55 55 45 50 50 50 45 35 30 (22 sivuttain liikkuvien istuinten ollessa kyseessä) * Suluissa olevat mitat koskevat ainoastaan toista kerrosta. E (cm)* 180(168) 180(168) 180(168) F (cm)* 102(90) 102(90) 102(90) 158 LIITE IX SÄHKÖJOHDINTESTI 1. Esriââîe. : Tässä testissä altistetaan tulelle eriteltyjä ajoneuvoon asennettujen sähköjohtimien testikappaleita niiden tulenkestävyyden arvioimiseksi. 2. Testauslaitteisto Testauslaitteisto koostuu seuraavista: 2. 1 Testaustila Testaustila koostuu metallisuojasta, jossa on kolme sivua: -1200 ± 25 mm korkea - 300 ± 25 mm leveä - 450 ± 25 mm syvä. Etusivu on avoin, kansi ja pohja ovat suljettuja. Pohjan ei tarvitse olla metallia. 2. 2 Lämmönlähde Lämmönlähde on kaasupoltin (bunsenlamppu), jonka sisämitat ovat 9 , 5 - 10 mm. Se on niin asennettu, että ulomman liekin pituus on noin 125 mm ja sisimmän liekin pituus noin 40 mm. Polttimen toimintaa testataan seuraavasti: Polttimen pohjan ollessa vaakatasossa paljas, läpimitaltaan 0,71 ± 0,025 mm ja noin 100 mm pituinen kuparijohto viedään vaakatasossa liekkiin 50 mm polttimen yläreunan yläpuolelle niin, että johdon vapaa pää sijaitsee polttimen kauimmaisimman pystyreunan yläpuolella (katso kuva 1). Johdon sulamiseen tarvittavan aika ei saa ylittää 6 sekuntia eikä se saa alittaa 4 sekuntia. 3. Testikappaieet: Testikappale muodostuu 600 ± 25 mm pitkästä johtimenpalasta. 4. Testausmenetelmä: Testikappaletta pidetään pystysuorana ja pannaan keskelle testaustilaa niin, että sen alempana oleva pää on noin 50 mm tilan pohjasta. Testissä polttimen pohja muodostaa 45 asteen kulman testikappaleen keskikohdan kanssa. Polttimen ja testikappaleen välisen etäisyyden on oltava sellainen, että sisäinen liekki juuri on koskettaa keskiviivaa näytteen Liekkiä (katso kuva 2). 159 käytettävä noin 100 mm testikappaleen alempana olevan pään yläpuolella yhtäjaksoinen aika T (sekuntia), joka saadaan kaavasta: T = 60 + M/25 jossa M on johtimen testikappaleen paino grammoina 600 mm:n pituutta kohden. Tulokset: Havaitut ilmiöt kirjataan testausselosteeseen, erityisesti: - palamisen kesto, - hiiltyneen osan pituus. Luokitus: Saatuihin tuloksiin perustuen aineisto luokitellaan seuraavasti: Luokka 1: Palaminen lakkaa itsestään. Testikappaleen yläosa on koskematon. Luokka 2: Palaminen lakkaa itsestään. Testikappaleen yläosa on hiiltynyt tai muuten vahingoittunut. Luokka 3: Palaminen ei lakkaa itsestään. Vaatimukset: Ainoastaan luokan 1 johtimet sallitaan. Kuva 1 liekki paljas kuparilanka liekin sydän kuparilangan kiinteä pää W LIITE IX Kuva 2 liekin sydän : W UHRX ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ JA ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ HYVÄKSYTYLLÄ KORILLA VARUSTETUN AJONEUVON TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 1. ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 1. 1 Jotta ajoneuvon kori voitaisiin tyyppihyväksyä tämän direktiivin mukaisesti, valmistajan on osoitettava hyväksyntä viranomaiselle, että seuraavat vaatimukset täyttyvät: 1. 1. 1 Liite I, 6, 7. 2, 7. 3. 1, 7. 3. 2 (ensimmäinen epäyhtälö), 7. 5. 3 (korin sähköjohtojen osalta), 7. 5. 4 (jos koriin on asennettu akut), 7. 5. 5, 7. 5. 6, 7. 6 - 7. 8 (lukuun ottamatta jäljempänä 2. 1. 1 kohdassa tarkoitettuja kohtia), 7. 11 - 7. 12 (lukuun ottamatta 7. 12. 11 kohtaa) ja 7. 13 - 7. 18 kohta. 1. 1. 2 Liitteet II-III. 1. 1. 3 Liite IV (soveltuvin osin) 1. 1. 4 Liite V (soveltuvin osin) 1. 1. 5 Liite VI (soveltuvin osin) 1. 1. 6 Liite VII (soveltuvin osin), lukuun ottamatta 3. 2 kohtaa ja korkeutta maanpinnasta koskevaa vaatimusta 1. 1. 7 Liite VIII (soveltuvin osin), lukuun ottamatta 7. 4, 7. 6. 7. 3 ja 7. 7. 7. 1 kohtaa 1. 1. 8 Liite IX (koriin asennettujen sähköjohtojen osalta) 1. 2 Hyväksyntä voidaan myöntää valmistuvaa ajoneuvoa koskevin edellytyksin (kuten sopivan alustan ominaisuudet, käyttöä ja asennusta koskevat rajoitukset. ), jotka on merkittävä hyväksyntätodistukseen. 1. 3 2. 2. 1 Kaikki tällaiset edellytykset on ilmoitettava sopivalla tavalla ajoneuvon korin ostajalle tai ajoneuvon seuraavan vaiheen valmistajalle. ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ HYVÄKSYTYLLÄ KORILLA VARUSTETUN AJONEUVON TYYPPIHYVÄKSYNTÄ Jotta erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustettu ajoneuvo voidaan tyyppihyväksyä, valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että seuraavat vaatimukset täyttyvät, ja kaikki aiemmat hyväksynnät keskeneräisenä ajoneuvona on otettava huomioon: 162 2. 1. 1 Liite 1,6, 7. 1, 7. 2, 7. 3. 2,7. 3. 3, 7. 3. 4, 7. 4, 7. 5. 1, 7. 5. 2, 7. 5. 3 (alustan ja korirakenteen sähköjohtojen osalta), 7. 5. 4 (jos niitä ei ole jo hyväksytty), 7. 5. 6, 7. 6. 1, 7. 6. 4 (7. 6. 4. 6 kohta ja 7. 6. 4. 8 kohta vauhtilukituslaitteen osalta, jos sellainen on asennettu), 7. 6. 5 (7. 6. 5. 2, 7. 6. 5. 8 ja 7. 6. 5. 9 kohta vauhtilukituslaitteen osalta, jos sellainen on asennettu), 7. 6. 6, 7. 6. 7, 7. 6. 11, 7. 7. 1, 7. 7. 6, 7. 7. 7 (ensimmäisen askelman korkeuden maanpinnasta osalta), 7. 9,7. 10,7. 11. 3, 7. 12. 8, 7. 12. 9,7. 12. 11, 7. 12. 12 ja 7. 13 kohta. takana sijaitsevien käyttöovien osalta Liite I, lisäys 1, soveltuvin osin. 2. 1. 2 Liitteet II-III. 2. 1. 3 Liite VII (soveltuvin osin) 2. 1. 4 Liite VIII (soveltuvin osin), lukuun ottamatta 7. 4, 7. 6. 7. 3 (korkeuden maanpinnasta osalta) ja 7. 7. 7. 1 (ensimmäisen askelman korkeuden maanpinnasta osalta) kohtaa. 2. 1. 5 Liite IX (alustan ja korirakenteen sähköjohtoja koskevien määräysten osalta). 2. 1. 6 Edellä 1. 2 kohdan mukaisesti määrätyt edellytykset. 163 SELVITYS VAIKUTUKSISTA Ehdotus parlamentin ja neuvoston direktiiviksi matkustajien kuljetuksessa käytettävistä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittävistä ajoneuvoista - asiakirja IH/4076/90 - versio 7. 1. Ottaen huomioon toissijaisuusperiaatteen miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet? Tämä direktiivi on yksi kehysdirektiivin 70/156/ETY erityisdirektiiveistä ja viimeinen lainsäädännön osa, jota tarvitaan linja-autojen EY-tyyppihyväksynnän saamiseksi ja täten näiden ajoneuvojen sisämarkkinoille pääsemiseksi. Neuvoston direktiivissä 92/53/ETY (liite IV, I osa, 52 kohta) suunnitellaan direktiivin antamista linja-autoja koskevista erityismääräyksistä. 2. Ketä ehdotus koskee? Ehdotus koskee kaikkia pieniä, keskisuuria ja suuria linja-autojen valmistajia myönteisellä tavalla, koska heitä sitovat koko unionin kattava yksi ainoa säännöstö ja tyyppihyväksyntä - nykyisen jäsenvaltiokohtaisen järjestelmän sijasta. Tämän tulisi alentaa tyyppihyväksyntäkustannuksia huomattavasti näiden ajoneuvojen lyhyiden matkojen osalta liikennöintikustannuksia. Täten myös kuluttajat hyötyvät ehdotuksesta. näin ollen myös sekä pitkien että ja Teollisuus suosii yleisesti ottaen yhden ainoan EY-tyyppihyväksynnän antamista lukien. Teollisuuden kaikentyyppisille näkökulmasta hallinnolliset ja taloudelliset taakat vähenevät merkittävästi, koska samaa menettelyä ei tarvitse toistaa jokaisessa eri jäsenvaltiossa, jotta ajoneuvo voidaan hyväksyä liikenteeseen. linja-autot mukaan ajoneuvoille, Vaikka alustojen valmistajia ei ole kovinkaan paljon, korin valmistajat - joista puolet on pieniä ja keskisuuria yrityksiä - ovat sijoittautuneet hajalleen kaikkialle unionin jäsenmaihin. 3. Mitä yrityksen on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Ei erityisiä muutoksia, olettaen, että turvallisuusstandardeihin perustuva direktiivi yhdenmukaistaa valmistajien jo soveltamat kansalliset säännöt. Lisäksi jos oletetaan, että yksi EY-tyyppihyväksyntä riittää ajoneuvon liikenteeseen hyväksymiseksi kaikissa viidessätoista jäsenvaltiossa, yritysten tarvitsee maksaa viisitoista kertaa teknisille huoltoyksiköille (mikä on yli tuhat ecua tyyppihyväksyntää kohden huomattava summa), puhumattakaan tähän liittyvistä kustannuksista, kuten hukkaanheitetystä johtoportaan ajasta, mittavien rekisterien valmistelusta, insinöörien matkoista kuhunkin maahan, jne. suorittaville kansallisille vähemmän testit 164 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on? Edellä 3 kohdassa esitetyistä syistä ehdotuksella ei todennäköisesti tule olemaan kielteisiä taloudellisia vaikutuksia lukuun ottamatta aikataulujen mukaan kulkevia kaupunkiliikenteen linja-autoja, joiden osalta kustannusten ennakoidaan kasvavan kymmenellä prosentilla, mikä aiheutuu palvelujen saatavuuden takaamisesta vähän liikkuville matkustajille. Kilpailu kuitenkin kasvaa linja-autojen valmistajien markkinoilla, koska EY-tyyppihyväksynnän saaminen avaa automaattisesti kaikkien jäsenvaltioiden markkinat. Tämäntyyppisiä ajoneuvoja koskevan avoimen kilpailun odotetaan ajan mittaan synnyttävän rakennemuutoksia teollisuudessa, jonka on myös mukauduttava nopeasti ja tehokkaasti tekniseen edistykseen. Yritysten on lisättävä myös tuottavuuttaan, millä taas odotetaan olevan työllistäviä vaikutuksia. Toisaalta teollisuuden olisi tultava kansainvälisesti entistä kilpailukykyisemmäksi kolmansien maiden markkinoilla. 5. Sisältääkö ehdotus toimenpiteitä pienten ja keskisuurten yritysten erityistilanteen huomioon ottamiseksi? Autojen alustojen valmistajat ovat yksinomaan suuria yrityksiä, mutta korien valmistajien, joista lähes puolet ovat keskisuuria yrityksiä, tarpeet on otettu huomioon (eli mahdollisuus saada korirakenteen tyyppihyväksyntä erillisenä (pk-yritykset) teknisenä yksikkönä). Pienten yhteenliittymien asiantuntijoiden kutsuttiinkin kuulemistilaisuuksiin, joita on pidetty viimeisen kolmen vuoden aikana tätä direktiiviä luonnosteltaessa, ja asiantuntijoiden neuvot ovat osoittautuneet erittäin hyödyllisiksi komissiolle. ja keskisuurten yritysten edustajat kaikkiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa rakennettujen linja-autojen erityissarjaa, jotka tunnetaan midi- tai minibusseina ja jotka ovat usein pk-yritysten valmistamia, koskevassa erityistapauksessa on esitetty poikkeusta, jotta pk-yritykset voivat jatkaa tuotantoaan pitkään. Myös muut maat voivat halutessaan rekisteröidä näitä ajoneuvoja. Komission sisämarkkinoiden osaa. tarkoituksena ei todellakaan ole vahingoittaa mitään yhteisön 6. Kuuleminen Kaikki asianosaiset organisaatiot olivat edustettuina neuvoa-antavan moottori ajoneuvojen laadittaessa, kokouksissa. jota komissio kuuli tätä direktiiviä työryhmän, Yleensä kaikki kuullut organisaatiot hyväksyivät ehdotuksen. Yhdistyneen kuningaskunnan valmistajien ja toimijoiden erityistapauksessa esiintyi erilaisia näkemyksiä. Ehdotukseen sisällytetyn poikkeuksen myötä Yhdistynyt kuningas kunta voi jatkaa sen olemassa olevien ajoneuvokokoonpanojen käyttöä. 165 7. Matkailun erityisluonne Direktiivissä on otettu huomioon kaikki viime vuosina tapahtuneet onnettomuudet, joissa on ollut linja-autoja osallisina. Toimenpiteistä mainittakoon käyttöön otettu vakaustesti yksi- ja kaksikerroksisille ajoneuvoille ja sellaisen yksikerroksisten linja-autojen korirakenteen lujuustesti, joka sallii matkustajille lisätilaa linja-auton suistuessa katolleen. Linja-autoista on tullut hyvin tärkeä matkailun väline, joten direktiivissä on säädetty korkeimmasta mahdollisesta turvallisuustasosta lähiliikenteessä ja kansainvälisessä liikenteessä. Direktiivissä suunnitellut toimet parantavat sekä passiivista että turvallisuutta onnettomuuden sattuessa ja vähentävät näin ollen aktiivista merkittävästi ihmisten loukkaantumisia. 166 ISSN 1024-4492 KOM(97) 276 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 10 08 Luettelonumero : CB-CO-97-322-FI-C ISBN 92-78-21800-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 16>