title: PREGUNTA ESCRITA n. 2040/97 del David BOWE a la Comisión. Encendedores de bolsillo

text: 10. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 45/147 Resulta que algunos a·mbitos generan un mayor nu·mero de proyectos que otros, lo que tiene como consecuencia una superacio·n o sobredotaciones segu·n los temas. ¿Puede aprobar la Comisio·n Europea una modificacio·n del programa realizando transferencias de cre·ditos de un a·mbito a otro en funcio·n de las necesidades actualmente conocidas? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (4 de julio de 1997) Las normas de intervencio·n en el contexto de los Fondos estructurales contemplan la posibilidad de modificar estas intervenciones, a condicio·n de que las modificaciones este·n debidamente justificadas y sean aceptadas previamente por el comite· de seguimiento correspondiente. En su reunio·n celebrada el 2 de junio de 1997, el comite· de seguimiento del programa INTERREG II-Rin Superior Centro Sur decidio· presentar a la Comisio·n una propuesta de modificacio·n que contempla la transferencia de fondos comunitarios entre a·mbitos de accio·n. La Comisio·n se encuentra examinando actualmente esta propuesta y, en su momento, tomara· una decisio·n al respecto. (98/C 45/191) PREGUNTA ESCRITA E-2040/97 de David Bowe (PSE) a la Comisio·n (13 de junio de 1997) Asunto: Encendedores de bolsillo ¿Tiene pensado la Comisio·n elaborar legislacio·n destinada a mejorar los niveles de seguridad de los mecheros que se venden en la Unio·n Europea con arreglo a las medidas establecidas en otros pa(cid:14)·ses como los EE. UU. ? En caso negativo, ¿por que· no? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (16 de julio de 1997) Se ha llamado la atencio·n de la Comisio·n sobre el problema de los incidentes y accidentes relacionados con encendedores. Esta· claro que el nivel de seguridad que proporciona la normativa existente no es suficiente. Por ello, la Comisio·n ha empezado a trabajar en una propuesta de mandato para el Comite· Europeo de Normalizacio·n (CEN), a fin de que mejore los requisitos de seguridad de las normativas pertinentes. Es muy probable que, con arreglo a la Directiva 83/189/CEE (1), por la que se establece un procedimiento de informacio·n en materia de las normas y reglamentaciones te·cnicas, el Comite· someta la propuesta de mandato a la aprobacio·n de los Estados miembros en la primera reunio·n que tenga lugar este an(cid:152)o despue·s del verano. Si los Estados miembros y CEN aprueban el mandato, podra·n iniciarse los trabajos para la elaboracio·n de una normativa por la que se incrementen los requisitos de seguridad. Los Estados miembros aplicara·n esta normativa a trave·s de la Directiva 92/59/CEE (2), relativa a los requisitos generales de seguridad de los productos. Esta solucio·n permitira· incrementar el nivel de seguridad sin que sea necesario elaborar nueva legislacio·n comunitaria. (1) DO L 109 de 26. 4. 1983. (2) DO L 228 de 11. 8. 1992. (98/C 45/192) PREGUNTA ESCRITA E-2041/97 de Bill Miller (PSE) a la Comisio·n (13 de junio de 1997) Asunto: Organizaciones bene·ficas ¿Piensa la Comisio·n establecer una legislacio·n en la UE relativa a los criterios que deben cumplir las organizaciones bene·ficas?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2029/97 dell'on. Graham MATHER alla Commissione. Regimi pensionistici transfrontalieri

eurovoc_concepts:
administrative formalities
administrative procedure
competence of the Member States
data transmission
exchange of information
frontier worker
social security
survivor's benefit
technical barrier
telematics

formats: html pdf print

text: C 45/144 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 10. 2. 98 Sono state prese misure riguardanti le importazioni, in esenzione doganale, di riso originario dei paesi e territori d(cid:146)oltremare. A questo scopo, la clausola di salvaguardia fissata in gennaio per quattro mesi e‘ stata confermata fino al 30 settembre 1997. Di recente tale misura e‘ stata prorogata dal Consiglio fino al 30 novembre 1997 mantenendo un quantitativo da importare di 69 610 t in equivalente riso semigreggio. Di conseguenza, tali misure hanno avuto come effetto un aumento della domanda di riso comunitario e quindi una diminuzione delle vendite all(cid:146)intervento in Spagna, in cui, al 30 maggio 1997, i quantitativi all(cid:146)intervento raggiungevano circa 40 000 t, la maggior parte delle quali costituita da riso Indica. (98/C 45/186) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2027/97 di Edouard des Places (I-EDN) alla Commissione (5 giugno 1997) Oggetto: Siccita‘ e premio per la produzione erbacea Nelle zone di allevamento intensivo della Francia molti allevatori hanno sottoscritto contratti quinquennali che terminano quest(cid:146)anno nell(cid:146)ambito della misura agro-ambientale di «premio per la produzione erbacea». Nell(cid:146)ambito di tali contratti e‘ vietato ridurre le superfici destinate alla produzione erbacea. Sarebbe possibile autorizzare eccezionalmente nel 1997 gli allevatori vittime della siccita‘ a ritirare talune superfici dal loro contratto onde impiantarvi colture foraggere per l(cid:146)alimentazione del loro bestiame? Beninteso, le superfici ritirate non usufruirebbero dei premi delle cosiddette misure agro-ambientali 1997. Risposta data dal sig. Fischler a nome della Commissione (4 luglio 1997) Al suo articolo 4, paragrafo 1, il regolamento (CEE) n. 2078/92, relativo a metodi di produzione agricola compatibili con le esigenze della protezione dell(cid:146)ambiente e con la cura dello spazio naturale, (1) precisa che gli agricoltori che sottoscrivono contratti agro-ambientali si impegnano per la durata minima di cinque anni. Il relativo regolamento di applicazione (CE) n. 746/96 (2) prevede all(cid:146)articolo 12 l(cid:146)esistenza di casi di forza maggiore: peraltro, la constatazione e la valutazione degli specifici casi di forza maggiore spettano agli Stati membri. I casi di forza maggiore riconosciuti dagli Stati membri debbono essere comunicati alla Commissione. Nel caso della Francia, le situazioni di siccita‘ menzionate non sono state incluse nella comunicazione alla Commissione. Non si ravvisa pertanto la possibilita‘ di dispensare tutti gli agricoltori di una regione dall(cid:146)obbligo di adempiere ai loro impegni durante il periodo regolamentare di cinque anni per il solo motivo di tale fenomeno meteorologico e senza un esame concreto delle circostanze specifiche a ciascun beneficiario. Va notato che l(cid:146)esigenza di un impegno agro-ambientale della durata di almeno cinque anno e‘ una condizione essenziale di tale regime, alla quale sarebbe possibile derogare solo a titolo eccezionale e in casi debitamente giustificati. (1) GU L 215 del 30. 7. 1992. (2) GU L 102 del 25. 4. 1996. (98/C 45/187) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2029/97 di Graham Mather (PPE) alla Commissione (13 giugno 1997) Oggetto: Regimi pensionistici transfrontalieri Di recente l(cid:146)interrogante, su richiesta di un suo elettore, ha esaminato un caso relativo ad una pensione transfrontaliera. Il problema al riguardo era essenzialmente che l(cid:146)autorita‘ belga competente aveva interrotto il


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2044/97 dos Deputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS , María SORNOSA MARTÍNEZ à Comissão. Construção de uma unidade de tratamento e transformação de resíduos tóxicos em Barakaldo (Biscaia- Espanha)

eurovoc_concepts:
EU financing
Spain
application of EU law
dangerous substance
environmental impact
environmental protection
impact study
public health
toxic substance
waste management

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2031/97 de los diputados Jesús CABEZÓN ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA a la Comisión. Libre circulaciónde mercancías en la Unión Europea

eurovoc_concepts:
France
agricultural product
commercial vehicle
farmer
free movement of goods
infringement procedure (EU)
public safety
single market
violence

text: C 60/82 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 2. 98 Los 158. 505 ecus restantes fueron gastados por las Representaciones de la Comisio·n en los Estados miembros en informacio·n espec(cid:14)·fica para la mujer, de la siguiente manera: Be·lgica Dinamarca Alemania Espan(cid:152)a Francia Irlanda Austria Portugal Cantidad 25. 700 28. 282 36. 864 7. 500 1. 950 22. 545 17. 300 18. 364 % del gasto espec(cid:14)·fico de las representaciones 16,21 17,84 23,25 4,73 1,23 14,22 10,91 11,58 (98/C 60/118) PREGUNTA ESCRITA E-2031/97 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) y Juan Colino Salamanca (PSE) a la Comisio·n Asunto: Libre circulacio·nde mercanc(cid:14)·as en la Unio·n Europea (13 de junio de 1997) Durante el mes de mayo de 1997 se han producido en Francia numerosos ataques a camiones no franceses que transportaban frutas y hortalizas. Esos ataques se han llevado a cabo en instalaciones y mercados. Los hechos se han desarrollado ante la pasividad manifiesta de las fuerzas de orden pu·blico francesas. Tampoco las autoridades francesas han dado muestras serias de querer evitar esos ataques. ¿Co·mo ha reaccionado la Comisio·n ante esta evidente y reiterada coaccio·n a la libre circulacio·n de personas y mercanc(cid:14)·as? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (1 de julio de 1997) Se ruega a Sus Sen(cid:152)or(cid:14)·as se refieran a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta escrita P-1992/97 del Sr. Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (1). (1) DO C 45 de 10. 2. 1998, p. 137. (98/C 60/119) PREGUNTA ESCRITA E-2033/97 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisio·n (13 de junio de 1997) Asunto: Plan de reestructuracio·n para Alitalia Desde hace aproximadamente un an(cid:152)o, la Comisio·n esta· examinando, segu·n el procedimiento previsto en los art(cid:14)·culos 92 y 93 del Tratado de Roma, el plan de reestructuracio·n de la compan(cid:152)(cid:14)·a ae·rea italiana Alitalia, que consiste sustancialmente en una transferencia de capital que se estima en ma·s de 3. 100 billones, de los cuales 1. 500 deber(cid:14)·an proceder del IRI, holding pu·blico que posee el 90 % de las cuotas del capital social de Alitalia


title: Ψήφισμα σχετικά με την εντολή της Ομάδας Συμβούλων για τη Δεοντολογία της Βιοτεχνολογίας στην Ευρωπαϊκή Επιτροπή

eurovoc_concepts:
European Commission
biotechnology
consultancy
ethics
power of attorney


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2214/97 van Karla PEIJS aan de Commissie. Implementatie richtlijn 83/189/EEG door de Nederlandse regering

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: 10. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 45/159 (98/C 45/208) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2210/97 van Lyndon Harrison (PSE) aan de Commissie (30 juni 1997) Betreft: Rechten van de mens in Kroatie¤ Is de Commissie op de hoogte van rapporten van (cid:132)Women(cid:146)s Aid for Peace(cid:148) (een humanitaire organisatie die met alle etnische groeperingen in het voormalige Joegoslavie¤ samenwerkt) dat aan Kroaten die terugkeren naar de regio Lika, opzettelijk hun rechten ontzegd worden? Is de Commissie er met name van op de hoogte dat degenen die terugkeren, de toegang tot hun vroegere huizen en hun werk ontzegd wordt? Is de Commissie er verder van op de hoogte dat de Kroatische politie weinig ijver aan de dag legt om degenen die misdrijven plegen tegen de Servie¤rs, te vervolgen? Welke maatregelen neemt de Commissie om de schendingen van de rechten van de mens in Kroatie¤ te controleren? Wat zijn de resultaten van deze controles en in hoeverre oefent de Commissie druk uit op de Kroatische autoriteiten om deze misstanden uit te roeien? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (14 juli 1997) Het is de Commissie bekend dat naar Kroatie¤ terugkerende Servie¤rs vaak blootstaan aan pesterijen, dat de situatie in Kroatie¤ voor hen vaak uiterst onveilig is en dat zij vaak niet kunnen terugkeren naar hun vroegere woningen. Er zijn procedures opgezet voor de terugkeer uit andere delen van Kroatie¤ naar hun plaats van herkomst van uit Kroatie¤ afkomstige Servische ontheemden, maar de uitvoering daarvan laat in veel gevallen te wensen over. Vaak wordt deze terugkeer door de Kroatische autoriteiten doelbewust bemoeilijkt. De Commissie beschikt niet over de middelen om op schendingen van de mensenrechten in Kroatie¤ systematisch toezicht te houden. De door het Voorzitterschap geleide waarnemersmissie van de Gemeenschap, de Organisatie voor Veiligheid en Samenwerking in Europa (OVSE) en de speciale VN-rapporteurs voor de mensenrechten observeren de situatie. Zij rapporteren regelmatig over hun bevindingen inzake de naleving van de mensenrechten en de rechten van minderheden in het land, en deze rapporten worden ook aan de Commissie ter beschikking gesteld. De Gemeenschap in het algemeen en de Commissie in het bijzonder oefenen voortdurend druk uit op de Kroatische autoriteiten om de internationaal overeengekomen normen inzake mensenrechten en rechten van minderheden na te leven en aan hun internationale verplichtingen te voldoen. De naleving door Kroatie¤ van de mensenrechten en de rechten van minderheden, alsmede het scheppen door Kroatie¤ van ree¤le mogelijkheden voor de terugkeer van vluchtelingen naar hun plaats van herkomst, zijn in het kader van de regionale aanpak factoren van doorslaggevend belang voor de ontwikkeling van de betrekkingen tussen de Gemeenschap en Kroatie¤. (98/C 45/209) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2214/97 van Karla Peijs (PPE) aan de Commissie (13 juni 1997) Betreft: Implementatie richtlijn 83/189/EEG door de Nederlandse regering Is de Commissie op de hoogte van het omvangrijke pakket wetten en regels dat sinds 1983 (richtlijn 1. 83/189/EEG, gewijzigd in 1989) (1) door de Nederlandse regering niet is aangemeld bij de Europese Commissie in het kader van de interne markt? Is de Commissie op de hoogte van het feit dat de Nederlandse regering bekend gemaakt heeft dat het 2. probleem niet alleen in Nederland speelt maar in meerdere lidstaten van de EU? Zo ja, welke lidstaten? Wat is de omvang van de nalatigheid en welke schade is toegebracht aan de interne 3. markt door de nalatige lidstaten? Kan de Commissie aangeven op welke wijze zij de implementatie van de wetgeving van de Europese Unie 4. controleert in de lidstaten, wetgeving in het algemeen en de betreffende richtlijn in het bijzonder? Kan de Commissie aangeven wat de juridische consequenties zijn van de nalatigheid van de Nederlandse 5. regering?


title: WRITTEN QUESTION No. 2049/97 by Magda AELVOET to the Commission. Quality of Belgian development aid

eurovoc_concepts:
Belgium
EU aid
action programme
co-financing
development aid
fraud
third country
use of aid

text: 25. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 60/85 2. Directive 92/82/EEC on the approximation of the rates of excise duties on mineral oil requires that every two years, Council shall examine the rates of duty laid down in that Directive on the basis of a report from the Commission and, where appropriate, after consulting the Parliament, shall adopt the necessary measures. The first such report was submitted in September 1995 (1). This concluded that, before any legislative proposals were submitted, a wide ranging consultation should be carried out. 3. Further to this consultation process and in response to an invitation from the Council, the Commission has now submitted proposals for a global approach to the taxation of energy products (2). These proposals seek to improve the functioning of the internal market by the use of a phased increase in minimum duty rates on mineral oils designed to lead to greater approximation of national rates. It should, however, be noted that excise duty represents only part of the cost of the fuel and even if duty rates were totally harmonised there would still be substantial differences in the retail prices paid by consumers in different Member States due to differences in production, transport and marketing costs. (1) COM(95) 285. (2) OJ C 139, 6. 4. 1997. (98/C 60/122) WRITTEN QUESTION E-2046/97 by Jean-Yves Le Gallou (NI) to the Commission (13 June 1997) Subject: Community financial assistance for ECAS On 5 and 6 May 1997, ECAS (Euro Citizen Action Service) organized a seminar in Brussels on European citizenship. Did the Commission provide any financial assistance for the organization of this seminar, and if so, what amount was involved? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (8 September 1997) The Commission made a financial contribution of ECU 26 200 to the organisation of the Conference on EU Citizenship by the Euro Citizen Action Service (ECAS) on 5 and 6 May 1997. This Commission contribution covered 50% of the total cost of the seminar, which focused on the central role of the citizen, one of the Community’s information priorities. (98/C 60/123) WRITTEN QUESTION E-2049/97 by Magda Aelvoet (V) to the Commission (13 June 1997) Subject: Quality of Belgian development aid Is the Commission aware that a special committee has been set up by the Belgian parliament to look into the way development aid is spent by, or through the offices of, the development aid authority? If so, is it also aware that the supervisory body is currently looking into allegations of fraud involving development aid concerning 24 projects and programmes? These include: › Malawi Railways Ltd. : supply of five shunter engines with spare parts; › a desalination plant in Mindelo (Cape Verde);


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2042/97 del Bill MILLER a la Comisión. Organizaciones benéficas

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
fraud
voluntary organisation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2039/97 af Bernhard RAPKAY til Kommissionen. EU-midler til det østlige Ruhrområde (Dortmund, Hamm og Unna amtskommune)

eurovoc_concepts:
North Rhine-Westphalia
action programme
balance of payments assistance
fund (EU)
regional development


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2030/97 von Susan WADDINGTON an die Kommission. Task Force "Information" - für Frauen bestimmte Aktionen

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
action programme
public awareness campaign
woman


title: Komission kertomus - Yhteisen kalastuspolitiikan valvonta (1995)

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
exchange of information
fishing controls
fishing regulations
report

text: * Tir EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13 06. 1997 KOM(97) 226 lopull KOMISSION KERTOMUS Yhteisen kalastuspolitiikan valvonta 1995 SISÄLLYSLUETTELO I. JOHDANTO II. VALVONNAN VOIMAVARAT JA NIIDEN KÄYTTÖ 1. 2. 3. Valvonnan voimavarat Valvontatoiminta Arviointi 111 NYKYAIKAISET TEKNIIKAT 1. 2. Satelliittivalvonta Saalistietojen ilmoittaminen tietokoneen välityksellä IV. YHTEISÖN TALOUDELLINEN OSALLISTUMINEN V. PÄÄTELMÄT Liite 1 Jäsenvaltioiden kertomukset Liite II Taulukot -2 I. JOHDANTO Tämän kertomuksen laatiminen on muodollinen velvoite (neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 35 artikla) ja sen tarkoituksena on myös lisätä ensisijaisen tärkeää avoimuutta. Se on toinen laatuaan ja siinä käsitellään kalastuksen valvontaa vuonna 1995. Tämä kertomus täydentää yhteisen kalastuspolitiikan valvontaa koskevaa kertomusta (asiak. (96)100 lopullinen, 18. 3. 1996 -jäljempänä "ensimmäinen kertomus"), jossa ei ollut mukana vuonna 1995 Euroopan unioniin liittyneitä Suomea ja Ruotsia. Sen vuoksi tässä kertomuksessa on laaja-alaiset kertomukset näiden jäsenvaltioiden valvontajärjestelmästä ja komission niistä tekemä arviointi. Tämä kertomus on myös ensimmäisen kertomuksen päivitys ja yhteenveto. Vuonna 1995 neuvosto hyväksyi uuden viisivuotisen ohjelman yhteisön taloudellisesta osallistumisesta jäsenvaltioille yhteisen kalastuspolitiikan valvonnasta aiheutuneiden eräiden kulujen rahoitukseen. Valvontalaitteiston (tarkastusalusten, lentokaluston) rahoituksen lisäksi tämän ohjelman avulla rahoitetaan uutta tekniikkaa, jäsenvaltioiden yhteisiä tarkastuksia sekä tarkastajien koulutusta ja vaihtoa (luvut III ja IV). NAFO:n yhteydessä sekä kolmansien maiden vesillä tapahtuvaa kalastuksen valvontaa ei - kuten ei ensimmäisessäkään kertomuksessa ja samoista syistä - käsitellä tässä kertomuksessa. - 3 - II. VALVONNAN VOIMAVARAT JA NIIDEN KÄYTTÖ 1 VALVONNAN VOIMAVARAT tarpeet niiden rahoittaa näitä. Käytettävissä olevien voimavarojen Yhteenveto jäsenvaltioiden voimavaroista on yhteenveto Taulukossa 1. Näiden voimavarojen pitäisi riittää siihen, että viranomaiset pystyvät täyttämään kalastustoiminnan valvonnan ja seurannan toimivaltaan kuuluvilla maantieteellisillä alueilla. Useilla jäsenvaltioilla on erikoislaitteita valvontavelvoitteensa täyttämiseksi, vaikka yhteisöllä ei olekaan mahdollisuutta lisäksi valvontajärjestelmän organisointi (pyyntiponnistukset, saaliit, rakenteet, markkinat, tuonti) ja asianmukainen valvontasuunnitelma muodostavat tehokkaan kalastuksen valvontajärjestelmän perustan. Valvonnan, ja seurannan organisointi vaihtelee merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen. Useimmissa jäsenvaltioissa sellaiset ministeriöt, jotka ovat vastuussa myös muista tehtävistä kuin kalastuksesta, osallistuvat niin ikään kalastuksen valvontaan. Nämä voivat olla monenlaisia. Useiden viranomaisten, kuten pyyntialueiden valvonnan, rannikkovartioston, tullin ja eläinlääkintäviranomaisten, osallistuminen kalastuksen valvontaan voi johtaa turhaan työhön ja tehottomaan valvontatoimintaan. Komissio on sitä mieltä, eitä silloin kun kalastuksen valvontaan osallistuu monenlaisia organisaatioita, kalastuksen valvontaa on vaikea toteuttaa yhdenmukaisella tavalla. tarkastusten 2. VALVONTATOIMINTA Useimmat jäsenvaltiot ovat tehneet tilastoja toiminnastaan. Taulukossa 2 esitetään satamissa ja merellä tehtyjen tarkastusten lukumäärät suhteessa laivaston alusten kokonaismäärään. Tästä taulukosta käy myös ilmi, että jäsenvaltioiden tekemien tarkastusten määrien välillä on eroja. Yksi syy tähän on se, että kaikki eivät määrittele tarkastusta samalla tavoin. Tarkastus voi olla yksinkertainen aluksella käynti tai yksityiskohtainen tarkastus, jossa todetaan miten kaikkia kalastusalaa koskevia sääntöjä noudatetaan. Lukujen vertailuun tulee siis suhtautua varauksella. tärkeä kalastuksen valvonnan näkökohta on jäsenvaltioiden välinen yhteistvö. Erittäin Kalastajat, jotka pyytävät valtioiden rajat ylittäviä kantoja, toimivat monen jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisina, ja he saattavat purkaa saaliinsa eri jäsenvaltioihin sen mukaan, minkä järjestelmän heikkouksista he hyötyvät eniten. -4 - auttaa tarvittaessa yhteistyön Jäsenvaltiot ovat korostaneet keskinäisen yhteistyön ja koordinoinnin lisäämisen merkitystä. tästä on Komissio ajoverkkokalastuksen valvonta, jonka yhteydessä kuitenkin osoittautui, että yhteistyötä on lisättävä edelleen tällaisten toimien kustannusten vähentämiseksi. Tästä on tarkka selvitys keitomuksessa yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta ajoverkkojen osalta vuonna 1995 Koillis-Atlantilla ja Välimerellä (asiak. SEC(95) 2259 lopullinen 14. 12. 95). lisäämisessä. Hyvä esimerkki 3. ARVIOINTI Ensimmäisessä kertomuksessa komissio laati arvion yhteisen kalastuspolitiikan eri alojen valvonnasta. Lisäksi kertomuksessa yhteisön kalastus-ja vesiviljelyjärjestelmän soveltamisesta (asiak. KOM(96) 363 lopullinen, 22. 7. 1996) selvitetään yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavan valvontajärjestelmän täytäntöönpanon merkittävämpiä päätelmiä. Tässä vaiheessa on aiheellista ottaa esiin edellä mainituissa kertomuksissa kuvatut heikkoudet sekä uusien valvontasäädösten täytäntöönpanossa esiintyvät viiveet. toimittamien kertomusten Komissio on laatinut yhteenvedon jäsenvaltioiden ja omien havaintojensa perusteella. Komissio varmentaa jatkuvasti arvioitaan yhteisen kalastuspolitiikan valvonnasta omien tarkastajiensa välityksellä (Taulukko 3). Viime vuosina komission tarkastajat ovat hoitaneet heille epätyypillisiä tehtäviä kansainvälisillä vesillä (NAFO. toimintaa tonnikalakampanja), ja koska se estää heitä tarkastamasta valvontajärjestelmien jäsenvaltioissa, niihin osallistumisen laajuutta on harkittava uudestaan. Koska valvonta on ensisijaisesti jäsenvaltioiden velvollisuus, niiden tulisi kantaa täysi vastuu tästä tehtävästään erityisesti valvomalla aluksiaan ja tarvittaessa toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia kansainvälisillä vesillä. Nykyinen kalastuslaivaston ja saatavilla olevien meren elollisten luonnonvarojen välinen epätasapaino on suuri taakka kalastuksen valvonnasta vastuussa oleville viranomaisille. 'Liian moni alus kilpailee vähistä kalavaroista, mikä selvästi houkuttaa yksittäisiä kalastajia olemaan välittämättä kalavarojen hyödyntämistä rajoittavista säännöistä. Niin kauan kuin useimmat alukset ei piittaa säännöistä, mikään niistä ei hyödy siitä, vaan päinvastoin kalavarojen suojelun puutteesta on kaikille haittaa. 5 - III. Nykyaikainen tekniikka 1 SATELLIITTIVALVONTA Vuonna 1995 kaikki jäsenvaltiot toteuttivat satelliittivalvontaa koskevan pilottihankkeen, jossa oli mukana 350 alusta yhteisön eri puolilta. Pilottihankkeet rahoitettiin 10 miljoonalla eculla yhteisön talousarviosta. Niitä jatkettiin kuudella kuukaudella vuoden 1995 loppuun, jotta saatiin mukaan myös sellaiset jäsenvaltiot, jotka eivät päässeet mukaan suunniteltuna päivänä (1. 10. 1994). Komissio on hyväksynyt kertomuksen kalastusalusten perustamisesta (VMS) (asiak. KOM(96) 232 lopullinen 28. 5. 96). satelliittiseurantajärjestelmän 2. SAALISTIETOJEN ILMOITTAMINEN TIETOKONEEN VÄLITYKSELLÄ Asetuksessa 2847/93 ja erityisesti sen 15 ja 18 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle eräitä saalistietoja tietokoneen välityksellä vuodesta 1996 alkaen. on ehdottanut, Komissio kalastuksen jäsenvaltiot tiedonsiirtojärjestelmän (FIDES) avulla. FIDESin toteutettavuustutkimus tehtiin vuonna 1994. FIDES on kaikkien kalastustoimintaan liittyvien tietojen standardoitu tiedonsiirtojärjestelmä, jota käytetään erityisesti lainsäädännössä edellytettyjen tietojen siirtoon. toimittaisivat tiedot että Vuonna 1995 perustettiin FIDES-varmennusjärjestelmä saalistietojen ilmoittamista varten. Verkoston infrastruktuuri on asennettu useisiin jäsenvaltioihin. Varmentamishanketta on jatkettu vuoteen 1996 asti. Saaliiden ilmoittaminen komissiolle tietokoneen, avulla alkanee toimia varmennushankkeen jälkeen. - 6- IV. YHTEISÖN TALOUDELLINEN OSALLISTUMINEN Kalastuksen valvontaan arvioidaan käytettävän yhteisössä 300 miljoonaa ecua vuodessa. Noin kaksi kolmannesta menee toimintakuluihin ja yksi kolmannes investointeihin. Vuonna 1995 jäsenvaltiot saivat rahoitusta eräisiin valvonnasta aiheutuneisiin kustannuksiin. Tämä tukimuoto perustettiin yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteisön kalavarojen säilyttämis- ja hallintojärjestelmän noudattamisen varmistamiseksi hyväksymien kulujen rahoitukseen tehdyn neuvoston päätöksen 89/631 /ETY johdosta. Tukeen oikeuttavia kuluja vuonna 1995 oli 45 miljoonaa ecua, joista 2 miljoonaa ecua myönnettiin Suomelle ja Ruotsille. Rahoitusosuudeksi vahvistettiin 50 prosenttia. Vuoden 1995 rahoitukselliset ja talousarviota koskevat vaikutukset selvitetään kertomuksessa yhteisön osallistumisesta yhteisen kalastuspolitiikan noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden hyväksymien tiettyjen kulujen rahoitukseen (asiak. KOM(95) 243 lopullinen. 9. 6. 95). Tässä kertomuksessa käsitellään myös päätöksen 89/631/ETY soveltamista. Kyseisessä kertomuksen osassa annetaan tosiasiallinen kertomus ja yhteenveto. Jälkimmäisessä todetaan, että yhteisön taloudellinen osallistuminen on merkittävästi auttanut parantamaan laitteistoa, mutta ei ole riittävästi vaikuttanut sääntöjen noudattamatta jättämisten määrään. tuki perustuu yhteisön Tulevissa vuosittaisissa kertomuksissa yhteisen kalastupolitiikan valvonnasta käsitellään yksityiskohtaisemmin taloudellisia ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. Vuodesta 1996 lähtien yhteiseen taloudellinen kalastuspolitiikkaan sovellettavan valvontajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi hyväksymien tiettyjen kulujen rahoitukseen tehtyyn neuvoston päätökseen 95/527/EY, ja sitä laajennetaan kaikille uuden valvontajärjestelmän kattamille aloille. Päätöksen 95/527/EY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on ilmoitettava säännöllisesti valvontaohjelmiensa edistymisestä. Tämä tulee kuulumaan erityisenä osana niiden vuosittaiseen kertomukseen ja muodostaa siten myös osan komission kertomuksesta. osallistumisesta jäsenvaltioiden Kalastuksen valvonnasta aiheutuvissa menoissa olisi otettava huomioon myös petoksista johtuva hävikki. Varovainen arvio tällaisen hävikin määrästä on 10 prosenttia aluksesta purettujen saaliiden arvosta, mikä tekisi 7 000-8 000 miljoonaa ecua vuodessa. V. PÄÄTELMÄT Kaikilla vastuun kalastuspolitiikan menestyksekkään täytäntöönpanon ehdoton edellytys. tasoilla käyttöön otettava tehokas valvontajärjestelmä on yhteisen Yhteisen kalastuspolitiikan tehokas yhtenäinen valvontajärjestelmä varmistaa sen säädösten yhdenmukaisen ja tasavertaisen täytäntöönpanon. Kalastuskapasiteetin vähentäminen entisestään ja pyyntiponnistusten rajoitusten laajentaminen sekä uuden valvontatekniikan käyttöönotto varmistavat sen, että tarkastukset ovat niin taloudellisia kuin mahdollista. Tässä suhteessa komissio toteaa ensimmäisen kertomuksen päätelmien olevan edelleen päteviä. Jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä on kehitettävä seuraavilla aloilla: tarkastustoimien avoimuuden jäsenvaltioiden lainsäädännön tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen lisäämiseksi; läheisempi yhteistyö ja yhteisön kalastuksen valvonnan kehittämisen ymmärtäminen kaikissa jäsenvaltioissa; jossa ja rannikkojäsenvaltion, kalastustuotteet puretaan, kuljetetaan tai markkinoidaan, toiminnallisen yhteistyön vahvistaminen kalastukseen ja siihen liittyvän toiminnan tarkastusten ja valvonnan alalla; lippujäsenvaltion jäsenvaltion, tarvittaessa sen paremman valvontaviranomaisten, tieteellisten piirien ja kalatalousteollisuuden keskuudessa; yhteydenpidon ymmärryksen lisääminen jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden välisen yhdenmukaisuuden ja yhteistyön lisääminen valvonnan alan tutkimustulosten ja uuden tekniikan soveltamisessa. Tätä taustaa vasten komissio tulee antamaan ensisijaisen tukensa, myös taloudellisen, jäsenvaltioiden tekemille aloitteille yhteistyön parantamiseksi koskien Neuvoston asetuksen 95/527/EY mukaisia projekleja. Tämän lisäksi komissio tulee mahdollisimman pian tutkimaan mikäli nykyistä valvontajärjestelmää tulee vahvistaa ja mikäli tarkoituksenmukaista, tämä tulee ehdottamaan muukoksia. 8 - L I I TE I JÄSENVALTIOIDEN KERTOMUKSET Tässä liitteessä on jokaisen jäsenvaltion kalastustoiminnan valvontaa ja seurantaa koskeva kertomus sekä komission arvio Suomesta ja Ruotsista, jotka liittyivät Euroopan unioniin vuonna 1995. Tästä arvioinnista on ilmoitettu näille jäsenvaltioille, joiden huomautukset on otettu mukaan. Jäsenvaltioiden yhteenvedot perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin kertomuksiin. Nämä yhteenvedot täydentävät ensimmäisestä kertomusta. <3 BELGIA Tässä kertomuksessa käsitellään kansallisen valvontatoimen vuonna 1995 suorittaman valvontatoiminnan pääpiirteitä. Uusia hallinnollisia toimenpiteitä ei ole hyväksytty vuoden 1994 kertomuksen jälkeen; lainsäädännössä tai rangaistustoimenpiteissä ei siis ole muutoksia. A. ORGANISAATIO Ei muutoksia verrattuna vuoteen 1994. B. VOIMAVARAT -Henkilöstön määrä vähentynyt (yksi valvoja vähemmän) -Rannikkomiinanraivaajaa ei käytetty vuoden 1995 toisella vuosipuoliskolla -Lentokalustoa käytetty 40 tuntia vuodessa. C. TOIMINTA -Vuonna 1995 tarkastuksia yhteensä: 106 (1994: 208) -Tarkastuspaikat: - Zeebrugge: 45 - Oostende:42 - Nieuwpoort:12 - Muut paikat: 7 -Tarkastusten väheneminen vuonna 1995 johtuu pääasiassa kahdesta syystä: -Yksi valvoja erosi palveluksesta Voimavaroja siirrettiin satelliittivalvontaa koskevaan pilottihankkeeseen -Purettuja saaliita tarkastettu:kansallisten viranomaisten mukaan 20 prosenttia puretuista saaliista (30 prosenttia vuonna 1994) -Saalisilmoituksia tarkastettu: 75 prosenttia saalisilmoituksista (sama osuus kuin vuonna 1994). -Kalastuspäiväkirjoista palautettu:95 prosenttia -Toteutetut kansalliset toimenpiteet: -kielikampelakantojen pyyntirajoimsten soveltaminen: kiintiöstä varatm 34 prosenttia alle 300 hv:n aluksille punakampelan vähimmäiskoko nostettu 27 cm:iin (aluksesta puretun) turskan vähimmäiskoko nostettu 45 cm:iin marras-joulukuun ajaksi 12 kalalajin osalta pyynnin lopettaminen 20 kiintiöiden vaihtoa tarkastusten vähimmäissilmäkokoihin tulli- ja valmisteverohallinnon tarkastuslaitos tarkastaa kalojen kuljetuksen aikana kiinnitetty erityistä huomiota alamittaisiin kaloihin ja Tekninen valvonta - rakennepolitiikka - markkinat Vuoden 1995 kertomuksessa -on yksityiskohtainen selvitys tämäntyyppisistä tarkastuksista vastuullisista yksiköistä; siinä ei ole kuitenkaan mainintaa niiden tarkasta lukumäärästä, paikasta tai niiden tuloksista. Tarkastustoiminnan tulokset Merellä tarkistettujen alusten lukumäärä: 1995 87 1994 68 Kansallisuus: Belgia (54, Alankomaat: 19, Ranska: 12) Rikkomusten lukumäärä. 2 (kielletty pyydys/suljettu alue) Rikkomukset satamissa: 36 (34 kalastuspäiväkirjarikkomusta, 2 alamittaisia kaloja) Ilmavalvonnassa todetut rikkomukset: 3 ranskalaista alusta "M TANSKA A ORGANISAATIO Tammikuun 1. päivästä 1995 kalasmsosasto on virallisesti ollut maa- kalatalousministeriön osa. ja Kalastalousosaston vasmulla on valvoa, että kalastusteollisuus noudattaa yhteisön kalatalousalan lainsäädäntöä ja kansallista kalastuslainsäädäntöä, joita ovat laki suolaisen veden kalastuksesta, laki kalastuksen valvonnasta, laki makean veden kalastuksesta ja laki kalanjalostuksesta, johon sisältyvät tarkastusvelvollisuudet hoidetaan yhdessä eläinlääkintäosaston ja rakenneosaston lausuntojen perusteella. Kalatalousosasto hoitaa myös kaiken kalatalousalaa koskevan tietokonetyön, erityisesti kaikki alan tilastot. Kalatalousosasto käsittää seuraavat elimet: keskushallinto, joka jakaantuu kolmeen yksikköön (hallinnollinen yksikkö, kalatalousyksikkö ja tietokoneyksikkö), kuusi tarkasmslaitosta (Esbjerg, Nyk#bing Mors, Frederikshavn, Randers, Fredericia ja Roskilde) paikallisine ja viisi kalastuksenvalvonta-alusta (Vestkysten, Nordsoen, Nordjylland, Jens Vaever (31. päivään toukokuuta), Havornen (1. päivästä toukokuuta) ja Viben). tarkastusasemineen B VOIMAVARAT jakautuu kuuteen Kalatalousosaston hallintohenkilöstöä on lisätty. Tarkastajien määrä on edelleen 143. Tarkastustoimi pääalueeseen, joilla jokaisella on tarkastajien paikallistoimisto. Partioaluksia on edelleen 5. Lentokalustoa ei käytetä. Tietokonejärjestelmä. Kaikissa paikallistoimistoissa on tietokoneet, jotka ovat yhteydessä ministeriössä kalastuspäiväkirjoista, olevaan purkausilmoituksista, myynti-ilmoituksista, aluksiltajakalastuslisensseistä saadut yksityiskohtaiset tiedot. keskuspalvelimeen. Tietokannoissa on MJ TOIMINTA Taulukko 1. Tarkastustoiminta satamittain ja tarkastustyypeittäin Tarkastuspaikka Tarkastajien lkm Tarkastettujen alusten lkm Tarkastettujen ostajien lkm Esbjerg Fredericia Frederikshavn Nykobing Mors Randers Roskilde Yhteensä 21 19 29 25 18 31 143 2 01A 412 1 406 943 145 1 096 6 076 483 127 1 345 754 595 480 3 784 Taulukko 2. Tarkastuspäiviä merellä partioaluksittaiu ja ICES-alueittain Aluksen nimi IVA IV h 111 AN Havornen Jens Vœver Nordsoen Nordjylland Vestkysten Viben Yhteensä 1 1 8 166 9 2 43 108 110 5 1 10 2HH 156 III AS 2 1 27 44 24 98 III B mc 111 1) 15 1 2 59 77 i 4 1 59 71 72 40 12 21 145 te Taulukko 3. Meritarkastusten määrä ICES-alueittain ja partioaluksittain Aluksen nimi IVA IV b III AN III AS 111 B mc IIID Havornen Jens Vaever Nordsoen Nordjylland Vestkysten Viben Yhteensä 2 6 6 5 18 99 185 3 70 6 264 122 11 12 18 43 3 3 33 45 2 8 64 44 17 2 127 te\ SAKSA VOIMAVARAT: Sama määrä tarkastajia. Sama määrä tarkastusaluksia. Erilaisia mlli/poliisilaitoksen alaisuuteen kuuluvia rannikkopartioaluksia käytetään järjestelmällisemmin kalasmksen valvonnassa. Tämä on toistaiseksi koeluontoista, mutta käytännön uskotaan vakiinmvan tulevaisuudessa. Nykyiset avomeripartioalukset ovat vanhentuneita, eivätkä sovellu tehtäviinsä. B. TOIMINTA: SATAMATARKASTUKSIA VUONNA 1995 9 155 Osavaltio Niedersachsen Schleswig-Holstein (Itämeri) Pohjanmeri Mecklenburg-Vorpommern Satamatarkastuksia 537 1 818 4 101 2 699 Pakastetroolareista puretuista saaliista tarkastetaan 50 prosenttia. TARKASTUKSET MERELLÄ - 1995: Partiopäivien lkm alueittain Merellä tehtyjen tarkastusten lkm alueittain 3 473 1 406 ICES III ICES IV 1 240 ICES III 1 310 ICES IV 10 ICES V 20 ICES VI 2 ICES XII 26 ICES XIV Yhteensä 2 608 Yhteensä 4 879 U Satamissa ia huutokauppakeskuksissa tarkastettujen lastin purkausten määrä: - 30 prosenttia, joista suurin osa huutokauppakeskuksissa. Vertailemalla tarkastettujen tietojen määrä: 95 prosenttia - Kansallinen keskiarvo - Eniten Niedersachsenissa 100 prosenttia C. UUTTA TOIMINTAA Pyynnin valvonta Itämerellä Sen estämiseksi, ettei Itämeren turskaa yritetä ilmoittaa Pohjanmeren turskana. Saksan viranomaiset ovat tehneet sopimuksen Tanskan kanssa, jonka mukaan saksalaiset tarkastusalukset saavat käydä tarkastamassa Tanskan vesillä olevat saksalaiset alukset. Kampelakaloia pyytävien troolareiden moottoritehon tarkistukset Näitä on lisätty, ja Germanischer Lloyd valmistelee katsausta puomitroolareiden moottoritehoista. Toimintatapaan kuuluu myös markkina-alan valvontatoiminnan katsaus. Sen mukaan järjestelmä on hyvin valvottu, ja viitehintoja noudatetaan lähes aina. 16 KREIKKA A. ORGANISAATIO Kertomuksesta käy ilmi kalasmksen valvonnasta vastuussa olevat kansalliset viranomaiset. Uutena tekijänä on kauppaministeriö, joka vastaa sellaisten tuotteiden joiden ensimmäinen myyntipaikka on muu kuin purkauspaikka. valvonnasta, Maatalousministeriön kalasmsosasto johtaa edelleen valvontaa. B. VOIMAVARAT 1. Henkilöstö Kertomuksen mukaan henkilöstöä on seuraavasti: sääntöjen 150 kalastusviranomaista ja kaksi tietokoneoperaattoria valvoo yhteisen ovat kalastuspolitiikan maatalousministeriön palveluksessa; 4236 kauppalaivastoministeriön satamaviranomaista valvontaan purkauspaikkaan asti. 172 ja kalastustoiminnan (rannikkovaltio) osallistuu satamaviranomaista soveltamista nämä - satamahenkilöstöä (180) on 10 satamassa - he ovat vastuussa kalojen ensimmäisestä kaupallisten kaupanteosta satamien laitureilla. ominaisuuksien tarkastamisesta ja 2. Alukset/Lentokoneet/Kulkuneuvot 141 partio venettä 4 lentokonetta 289 partiokulkuneuvoa Tietokone varustus: ei muutoksia i^\ c. TOIMINTA Valvontakertoja/tarkasmksia tehtiin yhteensä 448. Tulokset olivat seuraavanlaiset: Kalasmspäiväkirja- tai purkausilmoitusrikkomuksia: Laittomia pyydyksiä: Laitonta kalastusta - kielletty alue - liian suuri vetoisuus/teho Laittomia saaliita - kohdennettu kalastus - sivusaalisrikkomus - alamittaisia kaloja Kalastaminen ilman lisenssiä Aluksen kansallisuus: - Kreikka - Italia - Honduras Räjähteiden käyttö: Muita rikkomuksia: 5 96 164 K) 10 5 16 87 2 1 1 10 nt ESPANJA Espanjan kertomuksessa vuodelta 1995 on tietoja valvontaosastoista, kirjamista rikkomuksista ja tehdyistä tarkasmksista. Lisäksi siinä käsitellään vuoden 1995 aikana hyväksyttyjä yhteisön kalastussäännöksiin liittyviä erityistoimenpiteitä. A. ORGANISAATIO Espanjassa kalastuksen valvonnasta ja toimivaltaan ei ole tehty muutoksia. tarkastuksista vastuussa olevien elimien B. VOIMAVARAT 1. Henkilöstö Madridissa sijaitsevassa valvontaryhmässä on saman verran henkilöstöä kuin vuonna 1994. tapahtunut Eräiden autonomisten hallintoalueiden henkilöstön määrässä on muutoksia: esimerkiksi Andalusiassa määrä on noussut 25:stä 40:een. mutta Kataloniassa määrä on vähentynyt 18:sta 10:een. 2. Alukset/lentokoneet Laivaston tarkastuksessa tai valvonnassa käyttämien alusten määrä on noussut 31 :stä 37:een. 3. Tietokonejärjestelmä Madridissa sijaitseva valvontaosasto ylläpitää tietokantaa (AD AB AS). Tietokannassa on tietoja tarkastuksista, rikkomuksista, havainnoista, pysätetyistä aluksista. Tietokantaan kirjataan myös laivaston valvontatoimet. A 13 C. TOIMINTA Tavallisesti tarkastus- ja valvontatoiminta keskittyy seuraaviin: Tarkasmkset merellä - alusten asiakirjojen, pyydysten, saaliiden, kalojen koon jne. tarkasmkset. Ilmavalvonta - suojelualueiden valvonta, tuki laivaston aluksille. Tarkastukset satamissa - alusten asiakirjojen ja aluksesta purettujen saaliiden tarkasmkset. 1. Tarkasmkset merellä: ALUE ALUKSEN KANSALLISUUS Espanja Yhdistynyt kuningas kunta Portugali Ranska Marokko - 13 1 - 1 15 - 1 2 - 1 4 - 1 2 - 3 6 VIII IX COPACE/ CECAF NAFO Välimeri Yhteensä 1 890 3 301 130 6 5 797 Il 124 - 9 - - - 9 l Ilmeisen rikkomuksen tehneiden alusten määrät aluksen kansallisuuden mukaan. ALUE ALUKSEN KANSALLISUUS Espanja Yhdistynyt kuningas kunta Portugali Ranska Marokko VIII, IX COPACE/ CECAF/NAFO Välimeri Yhteensä 2 921 1 885 4 806 12 1 13 1 - 1 1 2 3 - - Rikkomuksen tyyppi (yleisin): Atlantti: Välimeri: Kalasmspäiväkirja Kielletty pyydys Suljetulla alueella kalastaminen 1 038 Suljemlla alueella kalastaminen 98 Laittomat saaliit 203 Kalasmspäiväkirja 461 Kielletty pyydys Laittomat saaliit 154 105 695 15 d\ 2. Satamatarkasmsten mlokset - Atlantti Aluksen kansallisuus Espanja Yhdistynyt Portugali /talia Ranska Panama kuningas kunta Rikkomuksen tyyppi Kalastuspäivä kirja/purkaus- ilmoitukset Kielletty pyydys Kielletyillä alueilla kalastaminen Alamittaiset kalat Aluksella laittomia saaliita Yhteensä Välimeri 40 59 57 123 53 332 6 1 - - 7 5 - - - 5 Rikkomuksen tyyppi Aluksen kansallisuus Espanja Italia Kalastuspäiväkirja/ Puikausilmoitukset Kielletty pyydys Alamittaiset kalat Aluksella laittomia saaliita Yhteensä 19 26 49 27 121 <?<, 1 4 - - - I - - - 4 - - T - 2 1 I 3. Rakennetoimenpiteiden valvonta Vuoden 1995 aikana Espanjan viranomaiset seurasivat rakennetoimenpiteiden toteuttamista käyttäen vuoden 1994 kertomuksessa selostettuja voimavaroja. Tarkastusten ja valvonnan seurauksena asianosaiset kansalliset viranomaiset toteuttivat 160 rangaistustoimenpidettä, jotka liittyivät lähinnä alusten teknisiin ominaisuuksiin kuten vetoisuuteen, moottorin tehoon tai rekisterinumeroon. 4. Uusia toimenpiteitä Espanjan viranomaiset hyväksyivät 17 päivänä joulukuuta 1995 kuninkaallisen asetuksen N:o 1998/1995 kalastustuotteiden ensimmäisen myynnin valvomiseksi. Säädöksen täytäntöönpanon valvonta on alueellisten viranomaisten vastuulla. Säädöksessä tehdään tuoreen kalan myynti huutokaupoissa pakolliseksi. Jäädytettyä kalaa saa my\dä kalahuutokaupoissa tai muissa asianmukaisen luvan saaneissa laitoksissa. '•. 2 RANSKA Ranskan vuoden 1995 kertomuksessa on erityisesti yksityiskohtaisempaa tietoa henkilöstömääristä, tiedonkeruusta ja jalostukseen ja kauppaan liittyvän valvonnan laajuudesta. joitakin uusia tekijöitä ja Yleisesti ottaen Ranskassa käytetyissä menettelyissä tai menetelmissä ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia. Sakkojen määrässä ei ole tapahtunut muutoksia. Vuonna 1995 hyväksyttiin yksi uusi lainsäädännöllinen toimenpide (asetus 95-411, 19. 4. 95). A. ORGANISAATIO Ei uusia tekijöitä B. VOIMAVARAT 1. Henkilöstö Vuonna 1995 valvontatehtävissä oli pysyvästi tai määräaikaisesti 532 henkilöä. Tutkimuksessa ja valvonnassa vuoden 1995 lopussa oli 791 henkeä. Valvontatehtäviä järjestellään parhaillaan uudelleen 26 päivänä helmikuuta 1996 hyväksytyn kansallisen säädöksen seurauksena, jossa suunnitellaan kahden uuden valvontatoimen perustamista - 85 tarkastajaa (affaires maritimes) ja 275 valvojaa (affaires maritimes - entinen hallinnollinen haara). 2. Alukset ia lentokalusto (Service des affaires maritimes) Alukset 8 pikavenettä valvoo Ranskan yksinomaista talousaluetta. Nämä alukset ovat jopa 30-metrisiä, ja niissä on 9 hengen miehistö. Seitsemän pikaveneen asemapaikka on Atlantin satamissa ja yhden Marseilles' ssa. Z V\ 5 jopa 17-mctristä pikavenettä toimii 30 meripeninkulman sisällä rannikosta, ja niissä on 5 hengen miehistö. 21 pikavenettä valvoo rannikolla; ne ovat 8 — 12 metriä pitkiä ja niissä on 4 hengen miehistö. 46 zodiakkityyppistä kevytalusta Laivasto Laivasto täydentää Affaires Maritimen toimintaa. Brestissä on kaksi partiovenettä, Sterne ja Grèbe, jotka partioivat 200 meripeninkulman rajan sisäpuolella (74 prosenttia niiden ajasta käytetään tähän). Valvonnassa käytetään osa-aikaisesti viittä lentokonetta ja Gendarmerie maritimen seitsemää pikavenettä ja neljää partiovenettä. Vuonna 1995 tonnikalan pyyntiä valvottiin yhteensä 98 päivää. Gendarmerie Nationale Tällä toimella on 10 pikavenettä Englannin kanaalin satamissa ja 11 Atlantin satamissa. Tulli 12 pikavenettä Englannin kanaalin satamissa 12 pikavenettä Atlantin satamissa Tulli avustaa myös ilmavalvonnassa. 3. Tietotekniikka Alueellisissa tilastokeskuksissa (Boulogne, Saint-Malo, Lorient ja La Rochelle) on 4 kpl 386- ja 486-tyyppistä PC:tä. Niiden väliset yhteydet hoidetaan St-Malon kautta X25-prolokollalla. 2 £ C. TOIMINTA 1. Valvonta merellä "Valvontapäivien" lukumäärä Alueet Alusten käyttö Ilmavalvonta Havainnot (ilmasta) Havainnot (mereltä) VII VIII XII (Tonnikala) 380 päivää 1 906 päivää 98 päivää EEZ Guyana 250 päivää Yhteensä 2 634 päivää 67 39 1 4 111 2 297 956 2 297 956 Merellä tehtyjen tarkastusten lukumäärä aluksen kansallisuuden ja vyöhykkeittäin Alueet Kansallisuus FR ESPANJA BE UK VII VIII Alue Guyana 4 509 3 766 / / 980 / 13 61 / 5 10 / MUUT (Etelä- Amerikka) / / 39 - Ilmeisen rikkomuksen tehneiden alusten lukumäärä kansallisuuksittain Ranska Espanja Belgia UK Etelä- Amerikka 1 042 62 11 1 32 Ï <o Rannikkovalvontayksiköt ( Unités Littorales des affaires maritimes) tekivät yhteensä 376 tarkastusta, joista suurin osa tehtiin merellä (katso kertomuksen sivu 6) Kolmansien maiden aluksesta purkamisten määrä vuonna 1995 Satama: Boulogne-sur-Mer: 8 kertaa, yhteensä 4 733 tonnia Concarneau: 1 kerta, yhteensä 69 tonnia Teknisten toimenpiteiden valvonta Englannin kanaali ja Atlantti Kalojen koko Silmäkoko Tarkastusten määrä yhteensä Rikkomusten lukumäärä 3 320 108 275 72 Rakennetoimenpiteiden valvonta Laivaston nykyaikaistamisen ja rakenneuudistuksen yhteydessä valvontatoimia tulee hoitamaan ensisijaisesti Affaires Maritimes''n osastojen yksiköt. Tarkastusten lukumäärästä tai tiheydestä ei ole tietoja. Tulli tarkastaa alusten vetoisuudet. Markkinat Markkina-alan valvontaa toteutetaan kolmella tasolla: huutokauppakeskuksissa markkinoilta vetämisen jälkeen • jälkeenpäin Agence Centrale des Organismes^n toimittaman FI OM: in (Fonds d'Intervention et d'Organisation des Marchés) tarkastusten yhteydessä 2-f Tavallisesti FI OM, joka seuraa EMOTRin rahaston käyttöä, valvoo markkinoita. Tämä valvonta käsittää: - tuotteiden luokittelun - markkinoilta vetämishinnat - mahdollisten markkinoilta vedettyjen tuotteiden hävittämisen. Myynti-ilmoitusten tietojen vertai/u Huutokaupoista saadut myyntiä koskevat tiedot ilmoitetaan keskitetysti FIOM:iin. jossa alusten tunnistetiedot tarkastetaan ja niitä vertaillaan alusrekisteriin. Kalastuspäiväkirjat kerätään yksiköissä ja IFREMER:in henkilöstö varmentaa ne ensimmäisen kerran. Kalastuspäiväkirjojen jäljennökset toimitetaan CCAMdle ja CRTSdle. jossa tarkastetaan yksityiskohtaisemmin pyydetyt lajit, käytetyt pyydykset ja pyyntipaikka. CRTS vertailee purkausilmoitusten ja kaupantekoa koskevia tietoja pyynti- ilmoituksiin IFREMER:in henkilöstö valvoo niitä aluksia, joilla ei ole velvoitetta esittää kalastuspäiväkirjaa ja jotka eivät myy huutokauppakeskusten kautta, omistajan ja asiakkaiden antamien tietojen perusteella. Saint-Malossa kokeillaan näytteidenottoa. Huutokauppakeskuksissa myyvien alusten (joilla on kalastuspäiväkirja) tiedot tarkistetaan myynti-ilmoituksista. ^ Y IRLANTI Vuoden 1995 kertomus on pääpiirtein samanlainen kuin vuoden 1994 kertomus. A KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT Valvontaan käytettävissä olevat voimavarat ovat pysyneet samana, kun valvontatoiminta on kasvanut lievästi: taas Tarkastukset maalla: 1995 1994 10 900 10 500 Partiopäivät merellä: 1 284 1 258 Tarkastetut lastin purkaukset 40 % 35 % B TOTEUTETUT ERITYISTOIMENPITEET Kymmenen kalastusalueen hallinta tapahtuu yksittäisille aluksille määrättyjen kiintiöiden avulla. Sillin ja makrillin purkaustarkastukset nousevat 100 prosenttiin. Ennakkoilmoitus vaaditaan ennen purkausta: tämä on otettu huomioon valvontaohjelman suunnittelussa. Alle kymmenmetrisiä aluksia "tarkastetaan säännöllisesti". Kalastuspäiväkirjat'ja lastin purkausilmoitukset on palautettu melkein 100 prosenttisesti. Verkot mitataan maissa kahdesti vuodessa. Uusia teknisiä toimenpiteitä: Kahdelle kannalle eli hummerille ja torvisimpukalle on määrätty vähimmäispurkauskoot, ja ja mahdollisuutta määrätä vähimmäiskokorajat hämähäkkiravulle, Palaemonidae-suvun katkaravuille harkitaan. jokiravulle 2 ^ ITALIA Italian viranomaisten vuotta 1995 koskevassa kertomuksessa annetaan lisätietoja valvontatoimen koordinoimisen oikeusperustasta, tietoja ajoverkkoja koskevien sääntöjen täytäntöönpanosta sekä laaditaan yhteenveto tarkastustoiminnan tuloksista. Kertomuksessa ei anneta tietoja Välimerta koskevien teknisten toimenpiteiden soveltamisesta. A. ORGANISAATIO 1. Oikeusperusta - 14 päivänä heinäkuuta 1965 annetun lain N:o 963 20 ja 21 artikla - 25 päivänä helmikuuta 1995 tehty ministeriöpäätös 2. Tärkeimmät täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset - Corpo delle Capitanerie di Porto - Corpo della Guardia di Fianza - l'Arma dei Carbinieri - ainoastaan aluevedet - la Polizia di Stato - ainoastaan aluevedet 3. Suurimmat vaikeudet sääntöjen soveltamisessa - rannikkoviivan pituus (8 000 km) - alusten lukumäärä ( 16 000) - purkauspaikkojen lukumäärä (850) - kaupan pitämistä koskevien sääntöjen soveltaminen ei kuulu Direzione Générale della Pescan toimivaltaan - erilaisista valvontatoimenpiteistä saatujen tietojen koordinoimiseen tarvittava tietoliikennejärjestelmä ei ole vielä valmis. 3= B. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT Capitainerie di Porto: 7 000 henkilöä 47:ssä eri paikallistoimistoissa 3 300 maalla tapahtuvassa valvonnassa 1 970 merivalvonnassa 330 alusta valvontatarkoituksiin TOIMINTA 1995 Tarkastusmatkat/partiointi merellä Valvonta/tarkastukset merellä: Havaitut rikkomukset: 9 890 12 410 1 638 (joista 1 424 hallinnollisia rikkomuksia) Saaliiksi saadun kalan määrä (kilogrammoina) 18 652 Takavarikoitujen verkkojen ym. määrä Ilmavalvonta - lentotunnit - tarkastusmatkojen määrä 376 140 32 3. Tarkastusmatkat/partiointi maalla: - tarkastusmatkojen/partioinnin määrä: - valvonta ja tarkastukset (yhteensä): 7 725 10 719 - purkausta, jakelua ja myyntiä koskevat tarkastukset: - laitetarkastukset: - havaitut rikkomukset: 7 740 2 979 816 - saaliiksi saadun kalan määrä (kilogrammoina): 11 506 - takavarikoitujen verkkojen ym. määrä: 171 (joista 504 oli hallinnollisia rikkomuksia) 31 Ajoverkkokalastus Valvonta merellä: Satamavalvonta: Hallinnolliset rikkomukset: Hallinnolliset takavarikot: Kalastusta koskevien sääntöjen rikkominen: Kalatakavarikot: Takavarikoidut verkot (metrittäin) 450 497 27 24 6 2 60 508 ALANKOMAAT Kertomuksessa annetaan laajalti tietoja markkinoista, tietotekniikkarakenteesta. sakoista ja seuraamuksista. A. ORGANISAATIO Valvontatoimen organisaatiossa ei tapahtunut muutoksia Alankomaissa vuonna 1995. B. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 1. Henkilöstö Tarkastajakunta koostuu 56 tarkastajasta (58 vuonna 1994), joita avustavat vksitviset toimijat. Jälkimmäisten osuus vuonna 1995 oli 28 750 tuntia (37 500 vuonna 1994). 2. Alukset/lentokoneet Tullin ja laivaston aluksia käytetään valvontatehtäviin merellä. Narsinaisista lukumääristä ei ole annettu yksityiskohtia, mutta vuoden 1994 lukujen anellaan pitävän vielä paikkansa. Laivaston ilmailupoliisiosasto antaa ilmatukea. 3. Tietotekniikka Vuonna 1995 Covis ja C-Day -järjestelmät korvattiin VIR1S II -järjestelmällä (kalatalouden rekisteröinti- ja tietojärjestelmä). CORBA-järjestelmä (tarkastusten rekisteröinti/valvonta ja seuraamukset) on yhä käytössä. J-* C. TOIMINTA Alankomaiden viranomaiset ilmoittavat edelleen valvontatoiminnan valvontatunteina: Tarkastukset satamassa/maissa 1995: 28 750 tuntia (1994: 37 500) Tarkastukset merellä Alukset (lunnit) Lentokone (tunnit) :995: 1 846 398 Valvontaviranomaiset kohdistavat toimintansa erityisiin aloihin ja paikkoihin esim. puomitroolilaivastoon. pakastustrooleihin, punakampelan suoja-alueeseen. Yleinen tarkastustoiminta Tarkastuslunnil (Meri/satama/ilma): 73 937 Kaikki puretut saaliit Alankomaissa (1995) 32 508 tarkastettu Alankomaiden alukset: Vieraat alukset: Keskimääräinen tarkastusprosentti 27 027 5 481 10,8 % 10. 9 % 10,8 % Kalastusalan liitännäisyritysten tarkastaminen: 7 364 tarkastusta 513 rikkomusta ^ Taulukko: Yhteenveto toiminnasta (Meri + ilmatarkastukset/valvonta) Aluksen lippu Tarkastustyyppi Tulokset Fyysiset tarkastukset Silmämääräiset Selkeät tarkastukset rikkomukset 160 10 8 5 2 1 - Alankomaat 1 781 Ei käytettävissä Belgia Saksa Tanska Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Irlanti 46 7 5 2 1 0 Merellä havaitmjen rikkomusten pääluokat: Kielletyt välineet: Suljettu alue: Alamittaiset kalat: 50 39 51 79 18 124 10 87 1 i J Satamatarkastukset Havaitut rikkomukset Aluksen lippuvaltio Rikkomustyyppi Kalastuspäivä kirja Välineet Aluksen tunnistus Muu Alankomaat 135 4 11 35 Belgia Saksa Tanska Ranska Irlanti Yhdistynyt kuningaskunta 29 10 9 2 2 10 Määrätyt seuraamukset 1 Määrättyjen seuraamusten ankaruus riippuu a) rikkomuksen luonteesta ja b) siitä, onko kyseessä toinen vai kolmas rikkomus. Yleisesti ottaen saalis takavarikoidaan ja määrätään sakko. Kalastusalus voidaan takavarikoida, jos kyseessä on kolmas rikkomus. Markkinat/rakenteet Ei selkeitä muutoksia näiden alojen valvontaorganisaatiossa tai eri laitosten käyttämissä menetelmissä. Saalistietojen tarkastaminen tietoja vertailemalla Kalastuspäiväkirjojen, purkausilmoitusten ja myynti-ilmoitusten tiedot tarkastetaan 100- prosenttisesti tietokonejärjestelmistä. Epätäydelliset/epätarkat tiedot palautetaan ja korjatut tiedot syötetään uudelleen. ?t. PORTUGALI rajoittuu Kertomus päivittämiseen. Vuoden 1995 kertomus antaa täytäntöönpanovoimavaroista. joidenkin vuoden 1994 kertomuksessa esitettyjen näkökohtien ja kattavamman kuvan tarkemman A. ORGANISAATIO Kahdeksalla eri viranomaisella on kalasmstoimien valvontaan liittyvää toimivaltaa säilyttämistoimenpiteiden ja voimavarojen hallinnon osalta: - Kalastuksen pääosasto: tarkastusosasto (DSI) - Meriviranomainen (AMAR) - Ilmavoimat (FA) - Kansalliskaartin tarkastusprikaati (GNR/BF) - Taloudellisen toiminnan tarkastusosasto (IGAE) - Tullin pääosasto (DGA) - Satamien, laivaliikenteen ja merikuljetusten pääosasto (DGPNTM) - Kalastuksen pääosasto: markkinoita ja laatua valvova osasto (DSMQ). B. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 1. Maalla toimivien tarkastajien lukumäärä: 376 kalastustarkastajaa, Tarkastajat tulevat seuraavista laitoksista: joilla on toimivaltaa kalasmstoimien valvonnassa. - Kalastuksen pääosasto: tarkastusosasto - Kalastuksen pääosasto: markkinoita ja laama valvova osasto - Meriviranomainen - Ilmavoimat - Kansalliskaartin tarkastusprikaati - Taloudellisen toiminnan tarkastusosasto - Tullin pääosasto - Satamien, laivaliikenteen ja merikuljetusten pääosasto 12 22 85 8 107 87 39 16 t) 2. Tarkastusalusten lukumäärä: Puolusmsministeriön/Iaivaston merellä kalasmstarkasmksia lukumäärä on esitetty seuraavassa alustyypeittäin: tekevien alusten - "J. Coutinho" -korvettiluokka (FS) - "B. Andrade" -korvettiluokka (FS) - "Cacine" -partioveneluokka (PB) - "Albatroz" -pikaveneluokka (PBR) - "Dragäo" -pikaveneluokka - Muita tarkastusaluksia (LFR) 6 4 10 5 5 41 71 Yhteensä Kalastustarkasmstehtävien lisäksi näitä aluksia käytetään kuitenkin myös muihin tehtäviin, erityisesti laivasto- ja etsintä/pelastusoperaatioihin. 3. Tarkastuksissa käytettyjen lentokoneiden lukumäärä: Ilmavalvonnassa puolusmsministeriön/ilmavoimien lentokoneita: kalastustarkastustehtävissä ja käytetään seuraavia - Casa 100 AVIOCAR - Casa 300 AVIOCAR 3 2 Näitä lentokoneita käytetään kuitenkin myös muihin tehtäviin, jotka liittyvät erityisesti meren saastumiseen ja etsintä/pelastusoperaatioihin. irtf 4. Voimavarojen käyttö - Lissabonin tarkasmsvksikön tarkastaiat suorittavat tärkeimmät kalasmsta koskevien sääntöjen täytäntöönpanoon liittyvät tarkasmkset: 1995 Toiminta Alue Pohjoinen Keski Etelä Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä: 12 394 410 253 1 057 - Meriviranomaisen (AMAR) suorittamat tarkastukset: 1995 Toiminta Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä Pohjoinen Keski Etelä Azorit/Madeira 2 204 3 060 2 340 645 20 28 17 20 - Markkinat/laatuosaston (DSMQ) suorittamat tarkastukset: 1995 Toiminta Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä Pohjoinen Keski Etelä Azorit/Madeira 2 678 352 126 60 i3 3 3 3 i3 - Tarkastusprikaatin (GNR/BF) suorittamat tarkastukset: 1995 Toiminta Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä Pohjoinen Keski Etelä Azorit/Madeira 1 792 2 090 2 368 3 857 30 35 25 17 - Taloudellisen toiminnan tarkastusosaston (IGAE) suorittamat tarkastukset: 1995 Toiminta Alue Pohjoinen Keski Etelä Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä 3 636 4 416 2 483 21 45 21 - Tullin pääosaston (DGA) suorittamat tarkastukset: 1995 Toiminta Alue Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä Pohjoinen Keski Etelä Azorit/Madeira 326 43 60 8 24 9 2 4 - Satamien, suorittamat tarkastukset: laivaliikenteen ja merikuljetusten pääosaston (DGPNTM) 1995 Toiminta Alue Manner-Portugal Azorit/Madeira Tarkastusten lukumäärä Henkilöstön lukumäärä: 16 6 514 287 Tarkastuspäivät merellä: Alue Kaikki partioalukset 3 414 446 533 Manner-Portugal (ICES IX,a,b) Madeira (CECAF) Azorit (ICES X) Ilmavalvonta: ALUE LENTO TUNNIT TARKASTUS HAVAINNOT OLETETUT RIKKOMUSTEN MATKAT RIKKOMUKSET TAKIA Manner-Portugal (ICES IX,a. b) Madeira (CECAF) Azorit <KT:S X) 6l2h()0m 201 304h35iri 272h25m 62 55 736 238 97 203 20 6 YHTEENSÄ 1 I89h00m 31K 1. 071 • 229 ALOITETTU MENETTELY i 5: 13 5 170 M> - Purkäustarkastukset: Vuonna 1995 noin 80 prosenttia tuoreen/jäähdytetyn kalan purkauksista tarkastettiin fyysisesti huutokaupoissa, ia eri tarkastuslaitokset tarkastivat 30—35 prosenttia näistä purkauksista. NAFO-alueelta tulevien alusten purkaukset: 100-prosenttinen tarkastus Marokon vesillä toimivien alusten purkaukset: 25-30 -prosenttinen tarkastus. Kolmannen maan lipun allan purjehtivien alusten purkaukset: 100 -prosenttinen tarkastus -Purkausasiakirjojen ja myynti-ilmoitusten vertailu: tietoja tarkastetaan kaikki vertailemalla 60 -prosenttinen tarkastus tietoja vertailemalla aloitettu 1. Syvänmeren laivastojen purkaukset: 2. Äyriäisiä rannikolla pyytävä laivasto: 3. Manner-Portugalin vesillä toimiva laivasto: M<L SUOMI Kalastustoiminnan valvonta ia seuranta A. ORGANISAATIO Kansallisella tasolla kalastuksen valvonta kuuluu Helsingissä sijaitsevalle maa- ja metsätalousministeriön kala- ja riistaosastolle. Osastossa on elinkeinokalatalouden yksikkö, joka on vastuussa myös kalastuksen valvonnasta. Maakuntatasolla kalastuksen valvonta on kuuden alueellisen elinkeinokalatalouden yksikön vastuulla, joissa työskentelee viidestä kuuteen täysipäiväistä henkilöä. Kausittaisiin valvontatehtäviin palkataan lisähenkilöstöä. kalastuksenvalvonnan Varsinaisten ole kalastussatamissa tai muissa purkauspaikoissa. Valvontaviranomaisia tukee ja avustaa kala- ja riistaosaston lakiasiainosasto. viranomaisien toimipaikka ei Ahvenanmaan maakuntahallitukselle, jota merivartiosto avustaa. itsehallinnollisessa maakunnassa kalastuksenvalvonta kuuluu Alueellisissa kalastuksenvalvontayksiköissä on kala- ja riistaosaston puolesta autoja. pieniä rannikkoaluksia ja tietokonejärjestelmä. Toinen kalastuksen valvomiasta Suomessa vastuussa oleva elin on merivartiosto, joka on sisäasianministeriön alainen. Merivartiostolla on lukuisia turvallisuuteen liittyviä tehtäviä, mutta se hoitaa myös kalastuksen valvontaan liittyviä tehtäviä, joiden määrä ja vaihtelee maakunnittain. Tämän elimen ulkomaalaisten kalastusalusten merellä tehtävät tarkastukset. tehtävä on kansallisten tärkein Muita kalastustoiminnan seurannassa mukana olevia elimiä ovat: M i Suomen merenkulkuhallitus, joka on liikenneministeriön alainen ja joka käsittelee alusten ominaisuuksiin liittyviä valvontatehtäviä. Se tekee erityisesti tarkastuksia, alusten merikelpoisuuden määrittelyä, alusten mittausta, jotka koskevat moottoritehoa, alusten terveydelliset olosuhteet kuuluvat radioyhteyksiä. Alusten työministeriölle. turvallisuusvaatimuksia, miehistöjen koulutusta ja turvallisuus ja Hygieniavaatimusten metsätalousministeriön alaiselle eläinlääkintä- kunnalliset valvontaviranomaiset osallistuvat näihin tehtäviin. tarkastukset valvonta ja ja kuuluvat maa- ia elintarvikeosastolle. Myös Myös tullihallitus on osittain mukana valvonnassa: se vastaanottaa kolmansien maiden kalastusalusten saalis- ja purkausilmoitukset ja toimittaa nämä alueelliselle elinkeinokalatalouden yksikölle. Yleisesti ottaen tullihallitus on vastuussa siitä, että puretut saaliit ja kalastustuotteet ovat kansallisen lainsäädännön mukaisia. Sisäasianministeriön alainen poliisiosasto antaa virka-apua, kuten rannikkovesien partiointi. B. VOIMAVARAT 1. Henkilöstö: Kalastuksen valvonnassa on mukana suunnilleen 36 vakinaista virkamiestä ja 10—20 osavuotista henkilöä. Lisäksi määrittelemätön määrä edellä mainituissa elimissä työskenteleviä henkilöitä osallistuu jonkinlaiseen valvontatoimintaan. Merivartioston henkilöstö on noin 900, joka on jakautunut kolmeen yksikköön. MM 2. Alukset/lentokoneet Merivartiostolla on 12 partiovenettä, joista 5 soveltuu ympärivuotiseen valvontaan. Laivaston 27:llä pitkin rannikkoa olevalla vartioasemalla on 60 partiovenettä. Laivasto hoitaa ilmavalvonnan ja meriliikennettä seurataan ? helikopterilla ja 4 lentokoneella. Kalastuksen valvontaan käytetystä ajasta ei ole yksityiskohtaista tietoa partioiden tai lentotuntien osalta. 3. Tietotekniikka Kansalliset viranomaiset ovat saaneet päätökseen eräiden järjestelmien tietokoneistamisen. Näitä ovat alusrekisteri, saaliiden seuranta ja valvontarekislerit. Myös maakuntatasolla pidetään rekistereitä, joita hallinnoivat alueelliset elinkeinokalatalouden yksiköt. Alueellisilla yksiköillä ei ole pääsyä keskitetysti ylläpidettyihin rekistereihin, mutta kala- ja riistaosaston henkilökunnalla on pääsy alueellisiin rekistereihin. \i G TOIMINTA Valvontaviranomaisilla on laaja-alaiset valtuudet valvoa kansallisen ja yhteisön lainsäädännön suositusten noudattamista. Itämeren kansainvälisen kalastuskomission sekä Suomalaisten valvontaviranomaisten vastuulla on 29-32 kalastustoiminnan valvonta ja siihen kuuluu sellaisten kolmansien maiden (erityisesti Itämeren valtioiden) vesillä kalastamaan oikeutettujen suomalaisalusten toiminnan seuranta, joihin kohdistuu erityissääntöjä kuten radioviestien lähettäminen ja saaliiden ilmoittaminen. ICES-alueiden Suuri osa voimavaroista käytetään saaliiden ja sekä yli että alle 10-metristen alusien saalistietojen valvontaan. Pohjanlahden pohjoisissa satamissa kalastuskauden katkaisee meren jäätyminen ja talvella kalastuslaivastot pyytävätkin mahdollisuuksien mukaan Ruotsin tai kolmansien maiden vesillä. Suomen viranomaisten toimittamissa valvontaa koskevissa tiedoissa ei eritellä satamissa ja merellä tehtyjä tarkastuksia. Saatavilla olevien tietojen perusteella alla olevassa taulukossa on esitetty kolmella rannikkoalueella tehdyt tarkastukset. TARKASTUKSEN TYYPPI 1 arkasluksel merellä Pyydysten koko Alusten tekniset ominaisuudet 1'ykes-verkkojen* sijainti (ansoja) Yhteensä Suomenlahti Pohjanlahti Saaristo Yhteensä SIJAINTI 1 - - J 4 23 60 60 30 41 - 49 61 <>>' 60 109 94 173 151 328 * Lohen kalastuksessa käytetty pyydystyyppi. M<> Rikkomusten määrästä ei ole toimitettu tarkkoja tietoja. Markkinoita, rakenteita, myynti-ilmoituksia ja kalan kuljetusta koskevat tarkastukset Saaliit puretaan useisiin purkauspaikkoihin ja kalastussatamiin (+/- 400). Suurin osa saaliista menee suoraan tukkukauppaan tai myydään satamassa kuluttajille. Suomessa ei ole huutokauppakeskuksia tai tuottajajärjestöjä. Kalanostajista on rekisteri, ja ensimmäinen ostaja hoitaa kalan kuljetuksen. Rakennepoliittisia toimia (laivaston mukauttaminen, alusten nykyaikaistaminen jue. i valvotaan hankkeiden alussa, puolivälissä ja lopussa. Alusten tarkastukset otetaan kuvanauhurille, jos alus aiotaan poistaa laivastosta. Markkinoita tai kuljetuksia koskevista tarkastuksista ei ole yksityiskohtaisia tietoja. Ensimmäinen ostaja toimittaa myynti-ilmoituksen 48 tunnin kuluessa aluksesta purkamisesta. Kolmansien maiden alukset (toiminta Suomen vesillä): Vuonna 1995 kolmansien maiden aluksilla ei käytännöllisesti katsoen ollut lainkaan toimintaa Suomen vesillä eivätkä ne purkaneet saaliita Suomeen. Yhteistyö muiden valtioiden kanssa: Suomen viranomaiset kertoivat yhteistyön sujuneen hyvin Ruotsin ja Tanskan kanssa suomalaisten alusten kalastaessa Ruotsin vesillä tai purkaessa saaliita Ruotsin satamiin tai Ruotsin alusten kalastaessa Suomen vesillä tai purkaessa saaliita Suomeen. Purkausilmoitukscl kuitenkin tulivat myöhässä. V \ \ Kiintiöiden hallinto: Vuonna 1995 kiintiöiden hallinto oli menestyksekästä turska- ja eräitä lohikiintiöitä lukuun ottamatta, joita kalastettiin liikaa. Yksi Suomen viranomaisten kohtaama ongelma on sellaisten kokonaispituudeltaan alle 10-metristen lohta kalastavien alusten suuri määrä, joiden on täytettävä erityiskalastuspäiväkirja. Nämä tiedot kerätään vain kuukausittain. Lisäksi muihin jäsenvaltioihin purettujen turska- ja lohisaaliiden yksityiskohtaiset tiedot tulivat myöhässä. Näitä ongelmia selvitellään kuitenkin parhaillaan. KANTA Turska* Kiintiön käyttöaste Turska Suomi 142 524 113. 3 % 1 600 Kiintiön käyttöaste 101,9% KALASTUSPAIKKA Viro 2 401 120. 1 % 56 112 % Latvia 6 896 172. 4 % - * (kansainvälinen Itämeren kalastuskomission osa-aluetta 32 lukuun ottamatta, kalojen määränä ilmaistuna) H* //. Arviointi A. YLEISTÄ Suomen kalastustoiminta rajoittuu Itämerelle ja tapahtuu sen yksinomaisella talousalueella, naapurijäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden vesillä. Suomelle on yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa myönnetty merkittäviä kiintiöitä - silakka (+/- 126 000 tonnia), lohi (+/- 210 000 tonnia), kilohaili (+/- 23 000 tonnia). B. VAHVA T JA HEIKOT PUOLET Voimavarat Kahdella kansallisella viranomaisella on päävastuu kalastuksen voimavarojen valvonnasta ja hallinnosta: kala- ja riistaosastolla ja merivartiostolla. Molemmissa on kalastuksen valvontaan erikoistuneet yksiköi samoin kuin muilla ministeriöillä. Rannikkoalueilla työskentelevien tarkastajien lukumäärä vaikuttaa vaatimattomalta tarkastettavien ja valvottavien sääntöjen ja toimenpiteiden suuri määrä huomioon ottaen. Eri osastojen välinen koordinointi ei tunnu aiheuttavan ongelmia tai tehottomuutta. Merivartiostolla tuntuu olevan asianmukaiset voimavarat valvontavelvoitteiden tehokkaaseen hoitoon. Komissio ei osaa ottaa kantaa siihen, miten näitä voimavaroja käytetään. Valvontatoimi on luonut alusten toimintaa, saalistietoja sekä merellä-ja salamissa tapahluvaa valvontaa koskevat tietokannat. M^ Valvontatoiminta Suomen viranomaiset eivät komissiolle antamassaan kertomuksessa ilmaisseet selvästi valvontatoiminnan todellista määrää ja/tai sitä, keskittyykö se kansallisen vai tiedon perusteella täytäntöönpanoon. Saatavilla olevan EU:n valvonnan panos (kokonaisuudessaan) mntuu olevan suhteellisen vähäinen (+/- 200 vuosittaista tarkastusta). lainsäädännön Kiintiöiden hallinto Kiintiöiden tehokasta hallintoa haittaa muualle kuin Suomeen purettujen saaliiden määrien tiedon viivästynyt toimittaminen. Tarkistus saaliiden kirjaamisosaston kanssa. Kokonaisarvio Suomen on nykyaikaistettava ja laajennettava valvontatointaan liittymisen johdosta. Joillakin (tietojen on vertailu/varmentaminen). valvonnan luotava toimia aloilla uusia sen Vuonna 1995 on valvontarakenne, mutta paljon on vielä tehtävää toiminnallisella puolella. tapahtunut merkittävää kehitystä, on luotu yhtenäinen So. RUOTSI I. Kalastustoiminnan tarkastukset ia valvonta A. ORGANISAATIO Göteborgissa toimiva Fiskeriverket (Ruotsin kalastusvirasto) huolehtii kalastuspolitiikan yleisestä täytäntöönpanosta Ruotsissa. Sen henkilöstö (250 virkailijaa, joista 70 päätoimipaikassa) vastaa kalavarojen sääntelystä, hallinnosta ja säilyttämisestä. Fiskeriverket luonnostelee kansallisia sääntöjä, valvoo kansallisten kiintiöiden hallintoa, ylläpitää kalastusalusrekisterejä, ja sillä on yksinomainen vastuu Ruotsin satamissa tehtävien purkausten laadunvalvonnasta. Kustbevakningen (Ruotsin rannikkovartiosto) vastaa kaikista tarkastuksista merellä ja valvonnasta kansallisilla vesillä. Laitos suorittaa myös tarkastuksia satamissa satunnaiselta pohjalta (tälle laitokselle annettiin yksinomainen vastuu satamavalvonnasta vuonna 1996). Kalastuksenvalvonta on vain yksi rannikkovartioston tehtävistä, muita tehtäviä ovat muun muassa puolustus, ympäristö sekä tullin ja poliisin avustaminen (katso liitteet 1 ja 2). Seuraavilla julkisilla laitoksilla on rajoittuneesti valvontatehtäviä: - Tulli vastaa tuodun kalan kuljetustarkastuksista. - Maatalousministeriön eläinlääkintäosasto tarkastaa alusten hygieniatason. - Liikenneministeriöön kuuluva. Sjöfartsverket (merenkulkulaitos) vastaa yli 12- metristen alusten ominaisuuksien tarkastamisesta (kantavuus, alusten vetoisuus, moottorin teho). - Statistiska Centralbvrän (tilastokeskus) kerää kalastusviraston pyynnöstä myynti- ilmoituksia koskevat tiedot. £/ B. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT 1. Henkilöstö Kalastusvirasto ja muut valtion virastot. Kalastusviraston palveluksessa on tai sen alaisuuteen kuuluu virkailijoita, jotka tarkastavat pyyntitietoja, vertailevat purkaustietoja sekä valvovat kalastuspolitiikan laatu/markkinointi/rakennenäkökohtia. Tarkka lukumäärä ei ole selvillä, mutta virkailijoita arvellaan olevan +/-30. Tämän lisäksi tilastokeskuksessa on töissä neljä ja kuljetuksesta henkilöä, jotka käsittelevät myyntitietoja. Kalan huolehtivalla tullilla on tehtäviään varten 20 virkailijaa. tuonnista Rannikkovartiosto Rannikkovartioston palveluksessa on yhteensä 530 henkilöä, jotka huolehtivat valvonnasta. Alueellisia toimipisteitä on neljä: Härnösand. Tukholma, Karlskrona ja Göteborg. Karlskronassa oleva päätoimipaikka vastaa yleishallinnosta, toimintasuunnitelmasta, suunnittelusta, talousarviosta ja koulutuksesta. i 2. Alukset/lentokoneet: Velvollisuuksiensa rannikkovartioston täyttämiseksi valvontakonetta, suunnilleen sata alusta ja kolme talousvyöhykkeellä on käytettävissä neljä avomerialusta valvontatehtäviin. kolme ilmatyynyalusta. Ruotsin käytössä on • * " <? 3. Tietotekniikka Kalastusvirasto ylläpitää rekistereitä aluksista, lisensseistä, lisenssinhaltioista ja tietokantoja saalismääristä. Tilastokeskuksella on erityinen tietokanta Ruotsin vesillä toimivista kalastusaluksista. Tämä tietokanta on rannikkovartioston käytössä vuorokauden ympäri. C TOIMINTA Tarkastukset merellä: Vuoden 1995 osalta Ruotsin viranomaiset ilmoittivat rannikkovartioston, joka tarkastaa Ruotsin aluksia ja vieraita aluksia Ruotsin talousvyöhykkeellä, tehneen seuraavat tarkastukset: - Ruotsin alukset: 235 - Vieraat alukset: 151 Vieraat alukset oli rekisteröity Tanskassa, Saksassa. Suomessa. Puolassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Norjassa. Näiden tarkastusten perusteella 12 vierasta alusta ilmoitettiin syytetoimia varten. Suoritettuihin tarkastuksiin sisältyivät seuraavat seikat: - aluksella olevan saaliin vertailu kalastuspäiväkirjassa ilmoitettuun saaliiseen - kalojen vähimmäiskokoa koskevien vaatimusten noudattaminen - sivusaalisrajoitukset - kalastusvälineet ja -luvat. f :s Tarkastettujen1 ruotsalaisten alusten osalta ilmoitettiin yhteensä 275 rikkomusta. Esimerkkeinä voidaan mainita: - laittomat kalastusmenetelmät - merkitsemättömät välineet - kalastaminen muulloin kuin kalastuskautena - laittomien verkkojen käyttäminen - saaliit, joissa on alamittaisia kaloja ja simpukoita. Partioalusten suorittamien tarkastusten kokonaismääräksi arvioidaan 30 000 tuntia. Satamatarkastukset Vuonna 1995 suoritetuista satamatarkastuksista ei ole tarkkoja lukuja. Ilmavalvonta Rannikkovartioston alaisuudessa tapahtuneen lentovalvonnan määrä oli yhteensä 500 tuntia. Rikkomuksia ja tarkastuksia koskeviin tietoihin sisältyy sisävesillä (järvet, joet jne. ) suoritettu valvonta. II. Arviointi A. YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA Ruotsilla on pitkä, noin 7 624 kilometrin mittainen rannikkoviiva. Maassa on noin 100 000 järveä, joiden kokonaispinta-ala on noin 38 000 km2 eli hieman yli yhdeksän prosenttia maan pinta-alasta. Länsirannikkoa rajaavat Kattegat ja Skagerrak, kun taas etelä- ja itärannikkoa rajaa Itämeri. Länsirannikon vesissä on suuri määrä eri lajeja, joita periaatteessa esiintyy yleisesti Atlantissa. Itämerellä lajien määrä on rajoittuneempi alhaisen suolapitoisuuden vuoksi. Siellä tärkeimmät lajit ovat turska, lohi ja silakka. K. HEIKOT JA VAHVAT PUOLET Käytettävissä olevat voimavarat Ruotsissa on kaksi julkista päävirastoa. joilla on laaja vastuu kalastuksen hallinnosta valvonta mukaan lukien: Fiskeriverket (Ruotsin kalastusvirasto) ja rannikkovartiosto. Molemmat laitokset ovat riittävän hyvin varustautuneet, ja niillä on tarpeelliset voimavarat selviytyäkseen tehtävistään. Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin Ruotsin viranomaiset ovat edistyneet hyvin sopeuttaessaan valvontalaitostaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 tärkeimpiin vaatimuksiin. Saaliin rekisteröintijärjestelmän kehittämistä on valmisteltu yleisellä tasolla. Suurimmat vaikeudet näyttävän löytyvän satamavalvonnasta, sillä tätä valvontaa ei ole perinteisesti harjoitettu riittävässä määrin viime vuosien aikana. Tämän vuoksi tähän valvontalohkoon on kiinnitettävä enemmän voimavaroja. S f Organisaatio Kuten edellä on todettu, kaksi tärkeintä julkista virastoa huolehtii pääosin kalastuksen valvonnasta ja hallinnosta Ruotsissa. Jotkut erikoistuneemmat laitokset huolehtivat rajoittuneemmasta valvonnasta, mutta kaikkien näiden laitosten välinen koordinointi ei vaikuta aiheuttavan ongelmia. Tarkastustoiminta Rannikkovartiosto huolehtii tarkastuksista merellä. Näitä tarkastuksia suoritettaan muun muassa sen varmistamiseksi, että tekniset toimenpiteet, lisenssit ja saaliit ovat sääntöjen mukaiset. Vaikka rannikkovartiosto on hyvin varusteltu alusten suhteen, sen laaja muut alat (ympäristö, turvallisuus jne. ) kattava toimeksianto merkitsee käytännössä sitä. että kalastuksen valvonnasta on tingittävä muiden merellä tapahtuvien tehtävien suorittamiseksi. Ilmavalvontaa suoritetaan, mutta ei ole selvää missä määrin tämä kohdistuu tai keskittyy kalastuksen valvontaan. Satamatarkastukset vaikuttavat olevan tarkastusten heikoin kohta. Kun otetaan huomioon purkaussatamien suuri määrä, laivaston koko ja tarve tarkastaa suuri määrä kiintiöiden alaisten lajien purkauksia, tarkastusten vuotuinen määrä ei vaikuta riittävältä ja tarkastuksia on lisättävä. Satamatarkastusten tärkeyttä korostaa se. että satamatarkastukset ovat paras tarkastaa sillin/silakan kalastukseen sovellettavien sääntöjen noudattaminen. tilaisuus Kiintiöiden hallinto Ruotsilla on paljon suuria kiintiöitä (silli/silakka, kilohaili, lohi ja erityisesti turska), jotka vaativat noudattamisen tarkkaa valvontaa kansallisten kiintiöiden varmistamiseksi. Siitä huolimatta, että Ruotsi on luonut hallinnollisen pohjan saalistietojen ja voimavarojen tehokkaalle hallinnolle, se ei ole aina onnistunut varmistamaan, että kansalliset kalastajat noudattavat kansallisia kiintiöitä. ie Osa ongelmista, joita on kohdattu pyrittäessä saavuttamaan tehokas pyyntimäärien päivittäinen hallinto, johtuu siitä, että Ruotsin kalastusalukset purkavat saaliitaan Ruotsin ulkopuolella. Tämä johtaa väistämättä viivästyksiin saalistietojen välittämisessä. Komissio on tietoinen siitä, että Ruotsilla on hyvät yhteistyösuhteet naapurijäsenvaltioidensa kanssa, ja olettaa, että tältä pohjalta voidaan tehdä aloitteita saalistietojen välittämisen nopeuttamiseksi. Yleinen arvio Ruotsi on edistynyt hyvin yhteisöön liittymisen takia tarvittavan uuden valvontajärjestelmän organisoinnissa. Tämä pätee erityisesti saaliiden rekisteröintiin ja saalistietojen varmentamisjärjestelmän luomiseen. Satamatarkastusten tehokkuus aiheuttaa ongelmia, sillä valvonnan vaatimaton taso ei riitä takaamaan saalistietojen luotettavuutta. Myöskään kiintiöiden hallinto ei ole ollut kovinkaan tyydyttävää vuonna 1995. Komissio on tietoinen, että kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteitä kehittääkseen kiintiöiden valvontaa, ja olettaa, että lähitulevaisuus tuo^ mukanaan parannuksia. Ruotsin viranomaiset toteavat: Merellä tehdyt tarkastukset ilmavalvonta mukaan lukien ovat perinteisesti olleet kaikkein tärkein osa Ruotsin kalastuksenvalvonlajärjestelmää. Ruotsin mielestä tämä valvontastrategia on toiminut menestyksellisesti, ja Ruotsi aikoo säilyttää tämän järjestelmän pääkohdat myös tulevaisuudessa. Ruotsin rannikkovartiosto käyttää 23 prosenttia talousarviovaroistaan kalastuksen valvontaan, joka on Ruotsin merivalvonnan suurin yksittäinen tehtävä. Kuten kertomuksessa todetaan. Ruotsi on yhteisöön liittymisen jälkeen keskittänyt ponnistelunsa Ruotsin aikaisemman saalistietojärjeslelmän muuttamiseen yhteisössä käytetyn järjestelmän kaltaiseksi. Huomattavia ponnisteluja on myös tehty kiintiöiden hallinnon parantamiseksi. Toimenpiteitä on toteutettu satamavalvonnan tehostamiseksi. n YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Vuoden 1995 kertomus sisältää joukon pieniä muutoksia vuoden 1994 kertomukseen verrattuna. Tärkeimmät muutokset koskevat voimavaroja ja toimintaa. A. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VOIMAVARAT Tarkastajien lukumäärä 1995 1994 Skotlanti Englanti ia Wales 158 169 (-5) (-6) B. TOIMINTA 1995 1994 Tarkastettujen alusten kokonaismäärä Muiden tarkastusten kokonaismäärä 12 508 12 434 58 829 64 044 Tarkastuksia Skotlannissa on vähcnnettv Tarkastetut alukset 6 761 8 744 noin -2 000 Muut tarkastukset 46 283 52 782 noin - 6 500 Tarkastukset merellä: Parti ointipäivät Alukseen nousut 2 649 3 095 2 496 Tarkastetut vieraat alukset: Merellä Ilmavalvonta (lentotunnit) 1 915 2 014 4 414 • 4 710 rs Kertomus muistuttaa hyvin paljon vuoden 1995 kertomusta, joka käsittelee vuotta 1994. Tämän vuoksi siihen ei sisälly uusia tietoja tai havaintoja tarkastustoimintaa lukuun ottamatta. Suurin toimintaan liittyvä muutos on tarkastustoiminnan väheneminen Skotlannissa. S3 L I I TE II TAULUKOT to Taulukko 1 Jäsenvaltioiden kalastuksen valvontaan käytettävissä olevat varat Jäsenvaltio Tarkastajia Tarkastus- Lentokoneita Helikoptereita Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta aluksia 21 5 211 141 31 34 10 330 useita 71 60 100 20 6 143 30 172' 30' 532 18 4 56 12 890 500 158 1 4 2 16 5 5 i -> 1 Rakennukset kuuluvat laivastolle 1 Osa aluksista kuuluu ympäristöministeriölle 2 Satamissa (172) olevilla rannikkovartijoilia on tässä tärkeä osuus. Teoriassa yksi ihminen voisi toimittaa tarkastuksen. Tähän lukuun kuuluu vain kansallisesti Madridi. sta johdettavat tarkastukset. Lisäksi on olemassa IM. ' autonomisten alueiden eri viranomaisten palkkaamaa tarkastajaa. Teoriassa kalastuksen valvonnas. sa on mukana 1 200 henkeä. Todellinen luku on todennäköisesti paljon pienempi. Gl Taulukko 2 Jäsenvaltioiden vuosittain tekemät tarkastukset MAA TARKAS- TUKSLT MAISSA TARKAS TUKSET MtRLLLÄ LAIVASTON KOKO (noin) LAIVASTON KOKO (1000 (iT) LAIVASTON KOKO (1000 kW) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti l u in Alankomaat Portugali Suomi Ruotsi Ylulistunl kuningaskunta 106 ei tietoa 9155 448' ei tietoa ei tietoa 10900 10719 ei tietoa 40720 328' 386' 12503 (4 5882l>) 87 ei tietoa 4879 ei tietoa 9383 ei tietoa 12410 ei tietoa 4393 3337 I alulc lasein aitioiden kertomukset ja I urostal 124 154 429 2067 79 841 1119 559 248 2370 639 4<>() ">">() 22 62 68 528 8 128 187 55 43 179 176 97 36 61 89 189 1042 31 454 554 176 1 18 697 4S8 : is 120 I rittelemälön tarkastusten kokonaismäärä ^ YHTEENVETO JÄSENVALTIOIDEN TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN Vl'ONNA 1994 TOIMITTAMASTA KALASTUKSEN VALVONNASTA Taulukko 2 a Belgia Tanska Saksa Kreikka Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio 49 I 46 1 48 45 3 Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio ei tietoa ei tietoa ei tietoa ei tietoa - Alusten rekisteröintivaltio Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 432 226 206 2. 2 2 407 222 185 18 2 16 3 3 (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S). (R) Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio (T) 448 T = Yhteensä A = VIRAI LINTN KIRJALLINEN VAROITUS - S = HALLINNOLLINEN SELR A WÎIS - R - OIKEUTEEN VIETY RÏKKOMUS Espanja. Ranska Tiedot epätäydellisi ä Irlanti r Italia Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio ei tietoa ei tietoa ei tietoa ei tietoa Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 1148 II 62 1042 32 Alusten rekisteröintivaltio Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio ei tietoa ei tietoa ei tietoa ei tietoa (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio (T) 526 Yhteensä N --- VIK M I IM \ KIKIAI t IM N V A R O I! US S M MI I W OI I I MN SI -t'R A AMI'S \i " I ki I II ! N VILIN RIKKOMUS Alanko maat Itävalta Portugali Suomi (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio 357 127 2 230 10 2 8 347 125 2 222 Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio 2644 3 276 2365 65 * 2 63 2562 3 271 2288 Alusten rekisteröintivaltio 17 3 14 Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 7 6 1 7 6 1 T = Yhteensä A = VIRALLfNEN KIRJALLINEN VAROITUS S = HALLINNOLLINEN SI. URAAMUS - R = OIKEl TEEN VIETY RIKKOMUS Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio 140 3 137 17 17 4 1 101 2 99 18 18 Alusten rekisteröintivaltio Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut 1493 1363 130 Yhteensä BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Muut Alusten rekisteröintivaltio Ruotsi Yhdistynyt kuningas kunta EU (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) T = Yhteensä - A = VIRAI LINEN KIRJALLINEN VAROITUS - s- HALI INNOI. IINI N SI URAAMUS - R - OIKEUTEEN VIETY RIKKOMUS TABLE 3 Tarkastukset ia tavoitteet vuonna 1995 NAFO Tonni BEL DNK DEU ESP FRA GBR GRC IRL ITA NLD PRT SFL SWE I Y HT PÄIVIÄ 306 360 lAlue / Maa Päätavoitteet Yhteiset kansainväliset tarkastusvelvollisuudet Ajoverkkojen valvonta EU-Marokko -sopimus Välimeren tekniset toimenpiteet (EY N:o 1626/94) Kalastusalusrekisteri (EY N:o 109/94 ja 493/96) VALVONTA - Moottoriteho (EY N:o 2847/93 26 art. ) rr> VALVONTA - Kalastuskapasiteetti - Pyydykset (EY No 2847/93 25 art VALVONTA - Kuljetusasiakirjat (EY No 2847/93 13 art. ) VALVONTA - Tarkastukset ja seuranta (EY No 2847/93 2 art. ) 10 Kalastuspäiväkirja-asetus (EY N. o 2847/93) - Saalistilastot Kalastusteollisuus (ETY No 954/87 - Näytteet) Markkinointivaatimukset (EY No 103/76) TEKNISET TOIMENPITEET - Verkot ja välineet (EY N:o 3094/86) TEKNISET TOIMENPITEET - Alamittaiset kalat (EY N:o 3094/86) TEKNISET TOIMENPITEET - Kielletyt alueet (EY No 3094/86 9 art ) Itämeren turskan kalastus 10 5 15 10 7 2 1 1 11 7 9 4 6 5 3 4 PAIVIA YHTEENSÄ 306 360 15 31 48 41 33 14 36 10 58 29 10 TABLE 3 Tarkastukset ja tavoitteet vuonna 1995 TARKASTUKSET V. 1995 TAVOITTEET V. 1995 400 Päivät Päivät Sarja 1 rr CNJ Tarkastusalue j Sarja 1 400 350 300 250 200 150 too 50 0 a s <s v 3 >- •» ~ i 4i s * <ft — o> s? s Ä e SS 3 « z * J J LU r- •— UJ a w z z ^ u jo 3 2 z 2 • * 2 « 5 > $ Tavoitteet ISSN 1024-4492 KOM(97) 226 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 01 Luettelonumero : CB-CO-97-220-FI-C ISBN 92-78-19750-5 liuroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg (]


title: WRITTEN QUESTION No. 2043/97 by Bill MILLER to the Commission. Register of charities

eurovoc_concepts:
administrative formalities
data recording
exchange of information
international organisation
legal status
voluntary organisation

text: C 45/148 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 (98/C 45/193) WRITTEN QUESTION E-2043/97 by Bill Miller (PSE) to the Commission (13 June 1997) Subject: Register of charities Has the Commission any plans to introduce an EU-wide register for charitable organizations? Joint answer to Written Questions E-2041/97 and E-2043/97 given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (15 July 1997) The Commission does not intend to promote Community legislation concerning specifically the creation of a Europe wide register of charitable organisations or the establishment of common criteria for the registration of these organisations in the Member States. Nevertheless, in order to help organisations to operate outside their own national borders, without making a distinction on whether they have a charitable or any other objective of general or special interest, the Commission has submitted to the Council a proposal for a regulation on the statute for a European non-profit volunteer association (1). This requires Member States to ensure first that a full legal capacity is granted to all European non-profit organisations incorporated pursuant to the regulation and second that a notice is published in the Official journal stating that a European association has been incorporated in a Member State and giving information on its identity. (1) Ammended proposal for a Council regulation (EEC) on the statute for a European association non-profit or voluntary organisation, OJ C 236, 31. 8. 1993 (98/C 45/194) WRITTEN QUESTION E-2045/97 by Philippe Monfils (ELDR) to the Commission (13 June 1997) Subject: Illegal trade in cultural artefacts For many years, one of the methods used to combat the illegal trade in cultural artefacts has been marking. Many reports have been drawn up and much work has already been done on this procedure. Does the Commission intend to carry out a study on this issue with the aim of reaching conclusions about the reliability of marking cultural artefacts? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (23 July 1997) The Commission would point out that this question is exactly the same as the Honourable Member(cid:146)s Written Question E-1631/97. The Commission would therefore refer the Honourable Member to the answer it has already given to that question (1). (1) See page 66


title: Risoluzione sul ruolo dell'Unione europea nel settore dello sport

eurovoc_concepts:
European television
action programme
professional sport
sport
sports body


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2033/97 del Roberta ANGELILLI a la Comisión. Plan de reestructuración para Alitalia

eurovoc_concepts:
Italy
air transport
airport
award of contract
capital transfer
competition
economic analysis
economic planning
invitation to tender


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2041/97 do Deputado Bill MILLER à Comissão. Estatuto de "associação de solidariedade social"

text: C 45/148 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 98 (98/C 45/193) PERGUNTA ESCRITA E-2043/97 apresentada por Bill Miller (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Junho de 1997) Objecto: Registo das organiza(cid:231)o(cid:152)es de solidariedade social Tenciona a Comissa(cid:152)o instituir a‘ escala da UE um registo das organiza(cid:231)o(cid:152)es de solidariedade social? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-2041/97 e E-2043/97 dada pelo Comissa·rio Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Julho de 1997) Na(cid:152)o e· inten(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o apoiar a elabora(cid:231)a(cid:152)o de legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria com o objectivo espec(cid:14)·fico de regular a cria(cid:231)a(cid:152)o de um registo europeu de associa(cid:231)o(cid:152)es de solidariedade social ou, ainda, de determinar crite·rios comuns para o registo deste tipo de organiza(cid:231)o(cid:152)es nos Estados-membros. No entanto, com o intuito de ajudar as associa(cid:231)o(cid:152)es a exercer a sua actividade para ale·m do territo·rio nacional sem, contudo, estabelecer distin(cid:231)o(cid:152)es entre as associa(cid:231)o(cid:152)es de solidariedade social e aquelas cujo objectivo e· de interesse geral ou espec(cid:14)·fico, a Comissa(cid:152)o apresentou ao Conselho uma proposta de regulamento sobre o estatuto da associa(cid:231)a(cid:152)o europeia. (1) Tal iniciativa requer, em primeiro lugar, que os Estados-membros garantam plena capacidade jur(cid:14)·dica a todas as organiza(cid:231)o(cid:152)es europeias sem fins lucrativos registadas no a(cid:136)mbito do regulamento e, em segundo lugar, que seja publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias uma men(cid:231)a(cid:152)o relativa a‘ inscri(cid:231)a(cid:152)o de uma associa(cid:231)a(cid:152)o europeia no registo de um Estado-membro, a qual incluira· informa(cid:231)o(cid:152)es sobre a sua identidade. (1) Proposta alterada de regulamento (CEE) do Conselho que institui o estatuto da associa(cid:231)a(cid:152)o europeia › JO C 236 de 31 de Agosto de 1993 (98/C 45/194) PERGUNTA ESCRITA E-2045/97 apresentada por Philippe Monfils (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Junho de 1997) Objecto: Tra·fico de bens culturais Desde ha· longos anos que um dos meios de combate ao tra·fico de bens culturais e· a sua marca(cid:231)a(cid:152)o. Ja· foram realizados numerosos trabalhos e relato·rios sobre este processo. Tenciona a Comissa(cid:152)o realizar um estudo sobre esta questa(cid:152)o a fim de se pronunciar sobre a fiabilidade do processo de marca(cid:231)a(cid:152)o dos bens culturais? Resposta dada pelo Sr. Oreja em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o constata que esta pergunta e· ide(cid:136)ntica a‘ pergunta escrita E-1631/97 formulada pelo Senhor Deputado. Consequentemente, remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para a resposta ja· dada (1) a essa pergunta. (1) Ver p. 66


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2039/97 van Bernhard RAPKAY aan de Commissie. Besteding van EU-middelen in het oostelijk deel van het Ruhrgebied (stad Dortmund, stad Hamm, district Unna)


title: Beslutning om forslag til Rådets afgørelse om en rammeprocedure for gennemførelsen af Lomé IV-konventionens artikel 366a (KOM(96)0069 C4-0045/97 96/0050(AVC))

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU Member State
European Community
consultation procedure
democracy
development aid
fourth Lomé Convention
human rights
rule of law


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2039/97 dell'on. Bernhard RAPKAY alla Commissione. Finanziamenti comunitari alla parte orientale del territorio della Ruhr (Dortmund, Hamm, Unna)


title: Resolución sobre la propuesta de decisión del Consejo relativa a un procedimiento marco de aplicación del artículo 366 bis del IV Convenio de Lomé (COM(96)0069 C4- 0045/97 96/0050(AVC))


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1082/97 of 13 June 1997 fixing the maximum buying-in price and the quantities of beef to be bought in under the 183rd partial invitation to tender as a general intervention measure pursuant to Regulation (EEC) No 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
carcase
intervention buying
maximum price


title: Resolutie over het voorstel voor een besluit van de Raad betreffende de procedure voor de tenuitvoerlegging van artikel 366 bis van de vierde Overeenkomst van Lomé (COM(96) 0069 C4-0045/97 96/0050(AVC))


title: Ψήφισμα επί της πρότασης απόφασης του Συμβουλίου σχετικά με τη θέσπιση διαδικασίας πλαισίου για την εφαρμογή του άρθρου 366α της Τέταρτης Σύμβασης της Λομέ (CΟΜ(96)0069 C4-0045/97 96/0050(AVC))


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2206/97 del Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ a la Comisión. Fondos de la UE para las centrales nucleares de Rovno y Khmelnitzky, en Ucrania

eurovoc_concepts:
EBRD
EU financing
EU programme
Euratom loan
Ukraine
electrical energy
nuclear power station
supply

text: 22. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 21/141 ¿Puede decir si dichos contratantes han percibido oportunamente sus correspondientes retribuciones? ¿Puede comentar asimismo si los resultados de las investigaciones encargadas por el CCR han recibido el debido trato de discrecio·n y no se han publicado inoportunamente? Respuesta del Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (29 de julio de 1997) La Comisio·n esta· realizando un minucioso examen del problema al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, y le informara· de su resultado lo ma·s ra·pidamente posible. (98/C 21/263) PREGUNTA ESCRITA E-2086/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (19 de junio de 1997) Asunto: Ayudas comunitarias a la investigacio·n para realizar experimentos de clonacio·n El 22 de mayo de 1997, la Sra. Cresson contesto· a la pregunta escrita E-1021/97 (1), olvidando, lamentablemente, responder a la segunda parte (2. b) de la pregunta. ¿A cua·nto ascendieron las ayudas destinadas indirectamente por la UE a la realizacio·n de experimentos de clonacio·n con ce·lulas de ovino? (1) DO C 373 de 9. 12. 1997. Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (22 de julio de 1997) En relacio·n con la respuesta de la Comisio·n a la pregunta escrita E-1021/97 de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, el proyecto a que hace referencia el punto 2a, destinado a adquirir conocimientos sobre la totipotencia de las ce·lulas, ha recibido una ayuda comunitaria de 1,3 millones de ecus en tres an(cid:152)os (351. 000 ecus para el Instituto Roslin). (98/C 21/264) PREGUNTA ESCRITA P-2206/97 de Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) a la Comisio·n (13 de junio de 1997) Asunto: Fondos de la UE para las centrales nucleares de Rovno y Khmelnitzky, en Ucrania Segu·n un estudio elaborado por el BERD, la construccio·n de las centrales nucleares de Rovno 4 y Khmelnitzky 2 no constituye la alternativa ma·s econo·mica para abastecer a Ucrania de energ(cid:14)·a. Por este motivo, el BERD, de conformidad con sus estatutos, no puede participar en la financiacio·n. Por su parte, la UE ya ha destinado a estos proyectos 30 millones de ecus. 1. ¿Se preve· destinar ma·s fondos de la UE para la construccio·n de ambos reactores nucleares en Ucrania? En caso afirmativo, ¿en que· cuant(cid:14)·a y durante cua·nto tiempo? 2. ¿Se ha previsto conceder empre·stitos de Euratom para la construccio·n de las centrales nucleares? En caso afirmativo, ¿en que· cuant(cid:14)·a y durante cua·nto tiempo? ¿Se ha previsto destinar fondos procedentes de los programas PHARE/TACIS de la UE con vistas a la 3. construccio·n de las centrales nucleares? En caso afirmativo, ¿en que· cuant(cid:14)·a y durante cua·nto tiempo?


title: VERORDENING (EG) Nr. 1084/97 VAN DE COMMISSIE van 13 juni 1997 tot schorsing van het preferentiële douanerecht en tot wederinvoering van het recht van het gemeenschappelijk douanetarief bij invoer van eenbloemige anjers (standaard) van oorsprong uit Israël

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
restoration of customs duties