title: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Maailman radiohallintojen konferenssista 1997 (WRC-97)

eurovoc_concepts:
International Telecommunication Union
international conference
new technology
telecommunications
waveband

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 06. 1997 KOM(97) 304 lopull. KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE MAAILMAN RADIOHALLINTOJEN KONFERENSSISTA 1997 (WRC-97) SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ 1. JOHDANTO 2. TAAJUUKSIEN HALLINNAN JA MAAILMAN RADIOHALLINTOJEN KONFERENSSIEN TAUSTAA 2. 1 2. 2 2. 3 Miksi taajuuksien hallinta on tärkeää Radiotaajuuksien kansainvälinen sääntely Eurooppalainen näkemys WRC-konferensseista 3. WRC-KONFERENSSIEN PÄÄTÖKSET JA YHTEISÖN POLITIIKKA 3. 1 3. 2 Radiotaajuudet ja yhteisön radioviestintäpolitiikka Taajuudet suhteessa yhteisön muuhun politiikkaan 4. YHTEISEN TOIMINTAMALLIN TARVE TÄMÄNVUOTISTA WRC-KONFERENSSIA VARTEN 4. 1 4. 2 4. 3 Nykyisen toimintamallin arviointi ja parannusehdotuksia Vuoden 1997 WRC-konferenssin esityslista Tulevissa WRC-konferensseissa käsiteltäviä kysymyksiä 5. PÄÄTELMÄT L I I TE I: VUODEN 1997 W R C - K O N F E R E N S S IN ESITYSLISTAN KESKEISET KYSYMYKSET L I I TE H: SANASTO 3 6 8 8 9 11 12 12 13 17 17 21 22 24 26 27 TIIVISTELMÄ Radiotaajuudet ovat niukka, mutta radioviestintäpalvelujen tarjonnan kannalta keskeinen voimavara. Taajuuksien käyttöön perustuvat tekniikat vaikuttavat merkittävästi taloudelliseen kasvuun sekä suoraan että välillisesti poistamalla kaupan esteitä monilla muilla talouden aloilla. 1 Taajuuksien kysyntä on lisääntynyt taloudellisen kasvun, televiestinnän vapauttamisen ja radioviestinnän teknisten innovaatioiden myötä, ja yhdenmukaistettujen radiotaajuuksien radioviestintäalan rajat ylittävää kehitysasteeseen eri maissa. 2 saatavuutta koskevat päätökset ovat sidoksissa Yhteisön taajuusalueiden suunnittelu riippuu tulevaisuudessa suurelta osin päätöksistä, jotka tehdään kansainvälisen teleliiton (ITU) alaisuudessa järjestetyissä maailman radiohallintojen konferensseissa (WRC). WRC-konferensseissa maat päättävät taajuuksien varaamisesta ja yhteiskäyttöjärjestelyistä. Seuraava WRC-konferenssi (WRC-97) järjestetään Genevessä 27. lokakuuta - 21. marraskuuta 1997. päätökset merkitsevät muutakin WRC-konferenssien vaatimuksia radiotaajuuksien maailmanlaajuiselle koordinoinnille. Päätökset radiotaajuuksista liittyvät itse asiassa myös poliittisiin kysymyksiin niukan taloudellisen voimavaran saatavuudesta ja tehokkaasta käytöstä. Niinpä onkin tärkeää nähdä WRC-konferensseissa tehdyt tekniset päätökset laajemmassa poliittisessa yhteydessä esimerkiksi televiestintälainsäädännön, kilpailupolitiikan ja kaupan näkökulmasta. teknisiä kuin televiestintäpolitiikkaan Yhteisön liittyen on annettu neuvoston direktiivit GSM:stä (Euroopassa kehitetty laajalti levinnyt digitaalinen matkaviestinstandardi), DECTistä (ETSIn digitaalisen langattoman viestinnän tietoliikennestandardi) ja ERMESistä (eurooppalainen henkilöhakujärjestelmä) sekä tehty neuvoston päätös satelliittivälitteisestä henkilöviestinnästä (S-PCS). Nämä säädökset sisältävät tärkeitä sitovia säännöksiä näiden merkittävien toisen sukupolven matkaviestintätekniikoiden hyödyntämien taajuuksien käytöstä ja saatavuudesta. Äskettäin komissio antoi tiedonannon matka-ja langattoman viestinnän kehityksestä (UMTS: yleismaailmallinen matkaviestintäjärjestelmä), langattoman tietoyhteiskunnan" yhteydessä käsitellään myös taajuuksia koskevia keskeisiä kysymyksiä sen varmistamiseksi, että radioviestintään taloudelliset edut turvataan siirryttäessä ensi vuosisadalle. WRC-konferenssien päätösten olisi tämän vuoksi oltava yhteisön säännöstön mukaisia edellä mainituilla politiikan aloilla. liittyvät yhteisön huomattavat jossa kehittymässä olevan Äskettäin tehdyssä maailman kauppajärjestön WTO:n televiestinnän peruspalveluja koskevassa sopimuksessa sovittiin, että kaikki sellaiset kansalliset taajuuksienhallinnan toimenpiteet, joiden tarkoituksena tai seurauksena on muista WTO:n jäsenmaista tulevien operaattoreiden markkinoille pääsyn estäminen tai kohtuuton rajoittaminen syrjivällä tavalla ovat GATS- sopimuksen (palvelujen kauppaa koskeva yleissopimus) vastaisia, koska GATSissa kielletään 1 Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ala muodostaa 1,5 prosenttia bruttokansantuotteesta ja 1 prosenttia työpaikoista. 2 Esimerkiksi solukkopohjaisen matkaviestinnän yleisyysaste on yhteisössä keskimäärin 14 prosenttia ja joissakin maissa jopa 30 prosenttia ja sen odotetaan kohoavan 40-50 prosenttiin väestöstä vuoteen 2005 mennessä. kilpailua rajoittavat tai mielivaltaiset päätökset taajuuksien hallinnassa. WRC-konferenssien päätöksillä saattaa olla johdannaisvaikutuksia GATSissa tehtyihin markkinoille pääsyyn liittyviin sitoumuksiin. Tämän vuoksi on tärkeää valvoa, että jotkut maat eivät käytä ITUa tai WRC-konferensseja markkinoille sitoumustensa uudelleenmuotoiluun tai -tulkintaan. koskevien pääsyä Euroopan unionin (EU) jäsenvaltiot laativat Euroopan laajuista radiotaajuusyhteistyötä koskevien neuvoston näkemysten mukaisesti WRC-konferensseja varten yhteiseurooppalaisia ehdotuksia CEPTissä (Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssissa), joka on 43 Euroopan maan hallitusten välinen televiestinnän sääntelyä käsittelevä yhteistyöelin. CEPTissä tapahtuva koordinointi osoittautui suhteellisen tehokkaaksi vuoden 1995 konferenssissa, joka hyväksyi lähes kaikki 86 yhteiseurooppalaista ehdotusta. On kuitenkin huomattava, että koordinointi CEPTissä keskittyy konferenssien esityslistalla oleviin kysymyksiin, eikä se tarjoa mekanismia käsitellä kysymyksiä, jotka tuodaan esille vasta konferenssissa ja joista ei vielä ole muodostettu yhteistä näkemystä. Tämä kävi ilmi, kun vuoden 1995 konferenssissa tehtiin ehdotus taajuuksien varaamisesta satelliittivälitteisille laajakaistapalveluille (ns. Teledesic-ehdotus). Vuoden 1997 konferenssissa käsitellään lukuisia yksityiskohtaisia teknisiä kysymyksiä, joihin liittyen CEPTissä on hyväksytty lähes 160 yhteiseurooppalaista ehdotusta. Suurimmalta osin esityslistan kohdat liittyvät vuoden 1995 konferenssissa auki jääneisiin tärkeisiin kysymyksiin, joita ovat mm. kiinteä ja siirtyvä satelliittiliikenne ja joiden odotetaan jälleen kerran herättävän kiivasta keskustelua teknisistä ja poliittisista näkökohdista. Lisäksi on muotoiltu ehdotukset esityslistoiksi vuosien 1999 ja 2001 WRC-konferensseja varten. Tähän liittyen ja langattoman viestinnän tulevaisuutta koskevan yhteisön politiikan mukaisesti CEPT ehdottaa vuoden 1999 WRC-konferenssissa käsiteltäväksi kolmannen sukupolven matkaviestintekniikoiden (eli UMTS:n) taajuusvaatimuksia. Asian jääminen pois esityslistalta haittaisi huomattavasti Euroopan matkaviestinalaa. Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat ja se, että radiotaajuuksien saatavuus on yhteisön radioviestintäalan kehityksen ehdoton edellytys, tämän tiedonannon tarkoituksena on tiedottaa neuvostolle ja parlamentille WRC-konferensseissa käsiteltävistä asioista, selventää konferenssien päätösten yhteyksiä yhteisön radioviestintäpolitiikkaan ja ehdottaa seuraavia parannuksia: • yhteisön olisi tiiviimmin osallistuttava WRC-prosessiin erityisesti tukemalla CEPTissä tehtävää työtä, toimimalla yhdessä teollisuuden kanssa, lisäämällä poliittista tietoisuutta ja auttamalla luomaan ja ylläpitämään yhteyksiä kolmansiin maihin, jotta voidaan varmistaa, sekä ovat että WRC-konferenssien televiestintäpolitiikan ja muun politiikan tavoitteiden mukaisia, säännöstön yhteisön tulokset täysin • komissior tai jäsenvaltioiden olisi vaadittava yhteisön yhteisen näkemyksen muodostamista silloin, kun a) jäsenvaltiot ovat keskenään eri mieltä koko yhteisöön vaikuttavista konferenssille tehdyistä ehdotuksista, b) jäsenvaltiot ovat näistä ehdotuksista eri mieltä muiden CEPT-maiden kanssa, c) CEPTin ehdotukset eivät ole yhteisön etujen mukaisia, tai d) yhteisön yhteinen näkemys antaa CEPTin ehdotuksille painoarvoa neuvoteltaessa kolmansien maiden kanssa. • teollisuuden olisi yhteisön tasolla selkeämmin tuettava valmisteluryhmässä muodostettavia näkemyksiä ja osallistuttava WRC-konferensseihin silloin kun sen edustajia on kuultava paikan päällä, ja • teollisuuden ja poliittisten tahojen on asianmukaisesti sitouduttava konferensseissa ja niitä ennen muodostettuihin näkemyksiin. 1. JOHDANTO kansallisista, Radioviestinnän jatkokehitys yhteisössä riippuu paljolti radiotaajuuksien saatavuutta ja käyttöä koskevista päätöksistä. Esimerkiksi solukkopohjaisen matkaviestinnän yleisyysaste on jo joissakin maissa 30 prosenttia ja sen odotetaan kohoavan 40-50 prosenttiin väestöstä vuoteen 2005 mennessä. Tällaisten radioviestintäpalvelujen kysynnän tyydyttämiseksi on niiden käyttöön vapautettava taajuuksia. kansainvälisistä alueellisista ja radiohallintojen suunnittelu Euroopan unionissa riippuu maailman Taajuusalueiden konferensseissa (WRC3) tehdyistä päätöksistä. Konferensseja järjestetään joka toinen vuosi Yhdistyneiden kansakuntien televiestinnän erityiselimen, kansainvälisen teleliiton (ITU) alaisuudessa. WRC-konferensseissa päätetään pitäisikö nykyisten ja suunnitteilla olevien radioviestinnän järjestelmien taajuusvaatimukset täyttää, ja miten ja millä ehdoin ne olisi täytettävä. Seuraava WRC-konferenssi järjestetään Genevessä 27. lokakuuta - 21. marraskuuta 1997. päätökset merkitsevät muutakin WRC-konferenssien vaatimuksia radiotaajuuksien maailmanlaajuiselle koordinoinnille. Päätökset radiotaajuuksista liittyvät itse asiassa myös poliittisiin kysymyksiin niukan taloudellisen voimavaran saatavuudesta ja tehokkaasta käytöstä. Niinpä onkin tärkeää, että WRC-konferensseissa tehdyissä teknisissä päätöksissä otetaan huomioon poliittiset, ja kauppapolitiikkaan liittyvät tavoitteet. televiestinnän esimerkiksi sääntelyyn teknisiä kuin Kaikki Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota ovat ITUn täysjäseniä. Euroopan yhteisö on ITUssa mukana tarkkailijana, ja on siinä ominaisuudessa osallistunut WRC-konferensseihin viimeksi vuosina 1992 ja 1995. Neuvoston pyynnön mukaisesti4 jäsenvaltioiden olisi CEPTin5 (Euroopan posti- ja yhteisestä sovittava telehallintojen konferenssi) säätämien menettelyjen mukaisesti eurooppalaisesta taajuuksien yhdenmukaistamisen yhteydessä varsinkin ITUssa ja asiaa käsittelevissä WRC-konferensseissa. CEPTissä konferenssien valmisteluryhmä (CPG) koordinoi konferenssin valmistelua laatimalla ns. yhteiseurooppalaisia ehdotuksia (ECP) ja esittelee jäsenilleen muistioiden (ns. CEPT Briefs) kansainvälisen taajuuksien käyttöön kannasta 3 Kyseisistä konferensseista käytettiin ennen vuotta 1993 lyhennettä WARC (World Administrative Radio Conference). Tässä asiakirjassa kaikkiin konferensseihin viitataan kuitenkin lyhenteellä WRC, mikä ei muuta asiasisältöä. 4 Neuvoston päätöslauselma, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1990, Euroopan radiotaajuisia yhteistyön yleiseurooppalaiset palvelut, 90/C 166/02, EYVL N:o C 166,7. 7. 90, s. 4. vahvistamisesta koskevan ottaen erityisesti laajuisen huomioon 5 CEPTiin kuuluvat seuraavat 43 Euroopan valtiota (mukana kaikki 15 EU:n jäsenvaltiota): Alankomaat, Albania, Andorra, Belgia, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, entisen Jugoslavian Makedonian tasavalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liechtenstein, Liettua, Luxemburg, Malta, Moldova, Monaco, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, San Marino, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tsekki, Turkki, Ukraina, Unkari, Vatikaani, Venäjä, Viro, Yhdistynyt kuningaskunta. muodossa näkökohtia, joiden avulla voidaan laatia yhdenmukainen eurooppalainen kanta WRC-konferensseihin. Yhteisöä edustaa valmisteluryhmässä komissio, jolla on neuvonantajan asema. Komissio varmistaa, että vahvistetut yhteiseurooppalaiset ehdotukset ovat yhteisön säännöstön (acquis communautaire) ja erityisesti GSM:n, DECTin ja ERMESin taajuuksia koskevien direktiivien mukaisia6. On myös yhteisön televiestintälainsäädännön ja muun asian kannalta merkityksellisen politiikan, esimerkiksi yhteisön kansainvälisen kaupankäynnin velvoitteiden mukaisia. että WRC:n varmistettava, päätökset ovat WRC:n päätökset saattavat vaikuttaa yhteisön radioviestintäpolitiikkaan. Neuvosto esimerkiksi teki satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalvelujen (S-PCS) taajuuksien saatavuutta koskevien WRC:n päätösten johdosta 6. maaliskuuta 1997 päätöksen S-PCS:stä edistääkseen kyseisten palvelujen käyttöönottoa Euroopassa, kun taas kansainvälisesti ollaan laatimassa aiesopimusta Toisaalta GMPCS:stä eurooppalainen politiikka, joka koskee siirtymistä toisen sukupolven järjestelmistä (esim. GSM jä DCS-1800) kolmannen sukupolven järjestelmiin (esim. UMTS, yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä) on kehittymässä, ja siinä olisi WRC-konferensseissa ryhdyttävä päättäväisiin toimiin riittävien taajuuksien saatavuuden varmistamiseksi. Tässä suhteessa yhteisön politiikan olisi näyttävä WRC:n päätöksissä. satelliittivälitteiset matkaviestinpalvelut). (maailmanlaajuiset Vuonna 199,5 järjestettyä edellistä WRC-konferenssia varten 40 valmisteluryhmän 43:sta jäsenmaasta, mm. kaikki EU:n jäsenvaltiot, allekirjoitti 87 yhteiseurooppalaista ehdotusta, joista suurin osa hyväksyttiin konferenssissa ja jotka tukevat Euroopan radioviestintäalan kehitystä. Tämän vuoden WRC-konferenssiin valmisteluryhmän odotetaan tekevän yhteensä noin 160 yhteiseurooppalaista ehdotusta käytännöllisesti katsoen kaikista esityslistan kohdista. Jotta WRC:ssä voitaisiin varmistaa yhteisön ja laajemminkin Euroopan yhteiset näkemykset, joilla turvattaisiin kansainvälisesti yhteisön edut, tällä tiedonannolla pyritään ensinnäkin: • tiedottamaan neuvostolle ja parlamentille WRC:ssä käsiteltävistä asioista, • selvittämään, miten WRC:n päätökset liittyvät yhteisön radioviestintäpolitiikkaan, ja • kuvailemaan, miten Eurooppa valmistelee kantojaan, sekä toiseksi ehdottamaan lisätoimia, joilla pyritään: • tiedottamaan poliitikoille ja teollisuuden edustajille WRC:ssä käsiteltävistä asioista ja eduista ja saamaan neuvotelluille näkemyksille laajempi kannatus; ja varmistamaan, että WRC:n päätökset ovat yhteisön säännöstön ja asiaan liittyvän yhteisön politiikan, erityisesti televiestinnän sääntelyn ja kauppapolitiikan mukaisia. EU:n jäsenvaltioiden on yhteisön oikeuden mukaisesti varmistettava, että niiden tekemät kansainväliset sopimukset (esim. WRC:ssä) ovat yhteisön oikeuden mukaisia. 2. TAAJUUKSIEN HALLINNAN JA MAAILMAN RADIOHALLINTOJEN KONFERENSSIEN TAUSTAA 2. 1 Miksi taajuuksien hallinta on tärkeää Radiotaajuuksia7 on hallittava ja huolellisesti suunniteltava, jotta voidaan: • varmistaa radioviestintäpalvelujen toimivuus; • välttyä lähetyshäiriöiltä; • varmistaa ennakoitava ja vakaa taajuusjärjestelmä, joka mahdollistaa sijoitukset radioviestintälaitteistoihin; ja • saavuttaa mittakaavaetuja kansainvälisissä tai maailmanlaajuisissa verkoissa ja palveluissa sekä epävakailla alueilla tarjottavissa palveluissa käytettävien taajuuksien kansainvälisen koordinoinnin avulla. Taajuuksien hallinnassa on huolellisesti tasapainotettava toisiinsa nykyisten käyttäjien ja uusien ehdokkaiden edut (esim. toisaalta analogiset matkaviestin- ja yleislähetyspalvelut, toisaalta sekä digitaaliset palvelut käyttäjäryhmien keskinäiset edut (esim. toisaalta siviili-, toisaalta sotilaskäyttö tai toisaalta vakiintuneet, toisaalta uudet operaattorit). Tämä johtaa usein kompromissiratkaisuihin taloudellisten etujen, kansallisten turvallisuusnäkökohtien ja kansainvälisten velvoitteiden kesken. toisaalta maanpäällinen, satelliittiviestintä) toisaalta tai Radiotaajuuksien tekninen koordinointi oli suhteellisen helppoa niin kauan kun taajuuksia riitti kaikille hakijoille. Taloudellinen kasvu, televiestintäalalla ja yleislähetystoiminnassa lisääntynyt kilpailu sekä tekniset innovaatiot ovat lisänneet taajuuksien kysyntää. Kysyntä on erityisen vilkasta erillisradioverkkojen, matkaviestinjärjestelmien (eli GSM:n, DCS-1800:n, S-PCS:n), maanpäällisen kohdalla. Satelliittiviestinnässä varsinkin S-PCS:ään liittyvät järjestelmät näyttäisivät tarjoavan suuria mahdollisuuksia palvelukokonaisuuksien, tilaajamäärien ja maantieteellisen kattavuuden suhteen, ja äskettäin on tehty päätöksiä korkeampien taajuusalueiden eli 19/29 GHz:n käytöstä radioliikenteen laajakaistapalveluissa, jotka siirtävät ääntä, dataa ja kuvaa. yleislähetystoiminnan radioliikennelinkkien kiinteiden ja Radiotaajuuksien koordinoimiselle asetettujen teknisten vaatimusten hallintaan liittyy myös yhä enemmän sääntelyä ja kauppapolitiikkaa. lisäksi taajuuksien Maailman kauppajärjestön WTO. n GATS-sopimuksen8 osana tehdyssä televiestinnän peruspalveluja koskevassa sopimuksessa todettiin, että vaikka taajuuksien hallinta ei sinänsä 7 Radiotaajuuksilla tarkoitetaan yleensä sähkömagneettisten aaltojen taajuusaluetta 3 kHz - 3000 GHz. Eri taajuuksilla on erilaisia ominaisuuksia, joiden perusteella ne sopivat parhaiten tietyille sovelluksille. Radiotaajuuksien käyttöä rajoittavat etenemisominaisuudet ja muut tekniset tekijät. WTO:n GATS-sopimus televiestinnän peruspalveluista, tehty 15. helmikuuta 1997: 69 maailman kauppajärjestön (WTO) jäsentä, mm. Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot, sopivat vapauttavansa televiestinnän maailmanmarkkinat, joiden arvoksi arvioidaan tällä hetkellä yli 600 miljardia Yhdysvaltain dollaria. ole GATSin periaatteiden vastaista, WTO:n jäsenmaiden suorittamat radiotietä käyttävien järjestelmien taajuuksien jako- ja varaamistoimenpiteet ja tekniset koordinointimenettelyt saattavat toimia kaupan esteinä. jottei tarvitsisi taajuusaluetta taajuusalueisiin, Radioliikenteen operaattorit erityisesti satelliittiviestinnän alalla haluaisivat yksinoikeuden tiettyihin (kilpailevien) operaattoreiden kanssa. Tämä siksi, että taajuusalueen yhteiskäytön mahdollistavat tekniset ratkaisut tekevät palveluntarjonnasta huomattavasti kalliimpaa. Yksinoikeuksien myöntäminen kansallisesti ja kansainvälisesti yksittäiselle operaattorille on kuitenkin taloudellisista, poliittisista ja kulttuurisista syistä epätodennäköistä. Toisin sanoen radiotaajuuksien käytössä on itse asiassa kyse julkisesta suhtautumisesta rajallisen taloudellisen voimavaran tehokkaaseen hyödyntämiseen. On siis erittäin tärkeää, että radiotaajuuksia koskevissa teknisissä päätöksissä otetaan huomioon laajemmat poliittiset päämäärät. jakaa muiden 2. 2 Radiotaajuuksien kansainvälinen sääntely WRC-konferensseissa päätetään taajuuksien varaamisesta ja yhteiskäytöstä tulevaisuudessa, televiestinnän kehitysmahdollisuuksiin9. Niinpä kaikki konferensseihin mikä vaikuttaa osallistuvat maat esittävät usein keskenään ristiriitaisia vaatimuksia niukkojen radiotaajuuksien käytöstä ja satelliittien sijainnista. Konferenssien päätteeksi laaditaan päätösasiakirja, joka periaatteessa sitoo kaikkia ITUn jäseniä10. Jäsenmaat voivat kuitenkin tehdä varaumia tiettyihin päätösasiakirjan kohtiin, jotka ne jättävät toteuttamatta tai toteuttavat vain osittain. ITUn säännösten11 televiestintäjärjestelmän toimivuuden edellyttämä vähimmäismäärä sopimuksia ja edistää uusien tekniikoiden kehitystä luoda maailmanlaajuisen tarkoituksena on 9 DCS-1800 on hyvä esimerkki siitä, miten lopulta järjestelmät radiotaajuuksien tehtiin päätöksiä tulevat markkinoille ja kansallisten sopimusten kautta. Vuoden 1992 WRC- kansainvälisten, alueellisten tulevasta maailmanlaajuisesta käytöstä konferenssissa ja satelliittivälitteisissä viestintäjärjestelmissä. Näiden maanpäällisessä matkaviestinnässä seurauksena tehtiin Euroopan tason päätöksiä CEPTissä tiettyjen taajuusalueiden varaamisesta DCS-1800:lle. tietä henkilöviestintäpalvelujen tarjonnalle kehittymässä olevassa tietoyhteiskunnassa, ja jäsenvaltioita edellytetään direktiivissä 96/2/EY myöntämään toimilupia tällaisille järjestelmille. Kansallisella tasolla jotkin jäsenvaltiot ovat itse asiassa antaneet taajuuksia DCS-1800 -operaattoreille, kun taas toisissa jäsenvaltioissa nimetyt taajuusalueet on ensin vapautettava käyttöön, koska ne ovat vielä vakiintuneiden teleorganisaatioiden käytössä tai sotilaskäytössä. DCS-1800:n tasoittavan Euroopan katsotaan unionissa 10 11 ITUssa on tällä hetkellä 186 jäsentä, mukaan lukien kaikki CEPTin jäsenmaat. ITUn tärkein välinen on kansainvälinen televiestintää koskeva yleissopimus, jolla on ratifioituna kansainvälisen sopimuksen asema. Säännökset ja suunnitelmat taajuuksien varaamisesta ja käytöstä, ns. ITUn radio-ohjesäännöt, hyväksytään maailman radiohallintojen konferensseissa (WRC), radio-ohjesäännöissä toinen satelliittiviestintäpalveluille varatut taajuudet on jaoteltu teknisen siirtotavan (ei sääntelyllisen aseman) perusteella seuraaviin pääryhmiin: kiinteän yerkon viestintä, matkaviestintä, yleislähetystoiminta ja satelliittivälitteiset paikantamisjärjestelmät. järjestetään vuosi. ITUn joita joka ja soveltamista. Koska kansalliset rajat eivät pitele radioaaltoja, on tärkeää, että valtiot sopivat sekä maailmanlaajuisesti että alueellisesti kunkin radioliikennepalvelun käyttämistä taajuuksista sekä säännöistä ja menettelyistä, joilla vältytään haitallisilta häiriöiltä esimerkiksi maanpäällisten radiojärjestelmien ja maata kiertävien satelliittien välillä. ITUn radio-ohjesäännöt sisältävät nämä sopimukset. WRC-konferensseissa keskustellaan muun muassa seuraavista kysymyksistä: • Missä määrin on varattava (lisä-)taajuuksia uusille tai nykyisille radioliikennejärjestelmille, kuten matkaviestin- ja satelliittijärjestelmille ja yleislähetyspalveluille? • Miltä taajuusalueilta uusia varauksia voidaan tehdä? • Millaisia vaikutuksia taajuuksien varaamisella on nykyisiin tai suunnitteilla oleviin järjestelmiin häiriöiden ja yhteiskäyttömahdollisuuksien suhteen, ja minkä järjestelmien olisi oltava etusijalla taajuuksia käytettäessä? Yhteisöllä on ITUssa tarkkailijan asema, mutta sen osallistumisoikeus on rajoitettu WRC- konferensseihin ja ITUn tutkimusryhmien kokouksiin. Tarkkailija-asemansa perusteella yhteisö on viimeksi osallistunut vuosien 1992 ja 1995 WRC-konferensseihin. taajuusjakotaulukot12 perustuvat ITUn radio-ohjesääntöön, Kansalliset joskin vähäisiä kansallisia eroja saattaa joskus ilmetä. Yleensä kansallisissa taulukoissa lähinnä luetellaan käyttäjät, joille taajuudet on myönnetty. Euroopan unionin jäsenvaltioissa televiestinnän kansallisen sääntelyviranomaisen (NRA) radioliikenneosasto hallinnoi lähes koko siviilikäytössä olevaa taajuusaluetta ja on vastuussa sotilaskäyttöön ja muille julkisen hallinnon osastoille ja elimille varatuista taajuuksista. Nämä 'radioviranomaiset" valvovat laittomia lähettimiä ja varmistavat, että toimilupaehtoja noudatetaan sekä käsittelevät häiriöitä koskevat valitukset. Kyseiset viranomaiset valvovat yleensä myös kansallisia etuja CEPTin ja ITUn kaltaisissa kansainvälisissä elimissä. 2. 3 Eurooppalainen näkemys WRC-konferensseista Sen lisäksi että taajuusalueet jaetaan maailmanlaajuisesti, on yhtä tärkeää nimetä alueellisesti (Euroopassa CEPTissä) maailmanlaajuisesti sovittujen taajuusalueiden puitteissa täsmälliset 12 (allocation): taajuusalueen tietyn tietyin ehdoin yhdessä sisällyttäminen jakaminen (Taajuuskaistan) taajuusjakotaulukkoon osoittamaan sen käyttöä tai useammassa radioviestinnän maanpäällisessä tai satelliittiliikenteessä tai radioastronomisessa liikenteessä. (Radiotaajuinen taajuuskanavan tai radiotaajuuskanavan) varaaminen {allotment)): tietyn sisällyttäminen sovittuun, toimivaltaisen konferenssin hyväksymään suunnitelmaan käytettäväksi tietyin ehdoin yhden radioviestinnän maanpäällisessä tai satelliittiliikenteessä yhdessä tai useammassa maassa tai yhdellä tai useammalla maantieteellisellä alueella. radiotaajuuskanavan) anto (Assignment): viranomaisen radioasemaa varten myöntämä lupa käyttää radiotaajuutta tai radiotaajuuskanavaa tärkeää huomata, että nimenomaan kansalliset viranomaiset päättävät- ei ITU eivätkä WRC-konferenssit -, ketkä saavat käyttää tiettyjä radiotaajuuksia tai radiotaajuuskanavia. tai useamman viranomaiselimen alaisuudessa tietyin ehdoin. On (Radiotaajuuden tai 10 taajuudet, joita tietyt palvelut ja järjestelmät käyttävät. Näin varmistetaan, että ensinnäkin vältytään eri järjestelmien välisiltä häiriöiltä ja toiseksi, että Euroopan yhteisössä voidaan koko yhteisön alueella tarjota ja käyttää palveluita ja soveltaa niihin sijainnin seurantaa. Neuvoston päätöslauselmien 90/C 166/0213, 92/C 318/0114 ja neuvoston 7. joulukuuta 1993 tekemien päätelmien15 perusteella komission on perusteellisesti tarkasteltava CEPTin alaisen Euroopan radioviestintäkomitean (ERC) päätöksentekomenettelyjä siltä kannalta, että ne ovat ensisijainen tapa varmistaa tarpeelliset taajuudet Euroopan laajuisille radiopalveluille. Neuvoston päätöslauselmassa 90/C 166/02 pidetään taajuuksien kansainvälisen sääntelyn keskeisenä poliittisena muodostamista taajuuksien käytön kansainvälistä yhdenmukaistamista varten varsinkin ITUssa ja asiaa käsittelevissä WRC-konferensseissa CEPTin määrittelemiä menettelyjä noudattaen. tavoitteena yhteiseurooppalaisten näkemysten yhteisiä näkemyksiä muodostetaan Näitä konferenssien valmistelutyöryhmässä (CPG). Se koordinoi WRC-konferenssien valmistelua laatimalla ns. yhteiseurooppalaisia ehdotuksia (ECP), jotka yksittäiset valmisteluryhmän valtuuskunnat yhdessä allekirjoittavat, sekä muistion (CEPT Brief), jossa esitetään CEPTin kanta kuhunkin esityslistan kohtaan, annetaan taustatietoa ja kommentoidaan mahdollisia muiden maiden ehdotuksia, Tämän tarkoituksena on varmistaa, että Eurooppa puhuu yhdellä suulla neuvotellessaan radioviestinnästä WRC-konferensseissa. alaisessa CEPTin WRC-konferensseja järjestetään joka toinen vuosi, joten CEPT perusti konferenssien valmisteluryhmän vuonna 1994 työryhmäksi koordinoimaan konferenssien valmistelua. Yhteiseurooppalaisten ehdotusten valmistelu on luonteeltaan hyvin teknistä, ja siihen osallistuu useita satoja taajuusasiantuntijoita valmisteluryhmän jäsenmaista. Työ edellyttää perusteellista tietoa taajuuksien nykyisestä ja suunnitellusta käytöstä Euroopan lisäksi myös muualla maailmassa, jotta kolmansien maiden ehdotuksista voidaan muodostaa näkemyksiä. itsenäiseksi Komissio edustaa yhteisöä valmisteluryhmässä neuvonantajana, vaikka Euroopan unionin jäsenvaltiot osallistuvatkin omissa nimissään. Komissio varmistaa, että hyväksytyt yhteiset näkemykset ovat yhteisön säännöstön mukaisia ja noudattavat erityisesti yhteisön televiestintä- ja kauppapolitiikkaa. Komissio seuraa myös tiiviisti, että tasapaino säilytetään, kun yhteisön etuja valvotaan muodostettaessa näkemyksiä valmisteluryhmässä, jonka jäsenenä on 43 radioviestinnän kehityksessä hyvin eritasoista maata. 13 Neuvoston päätöslauselma, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1990, Euroopan radiotaajuuksia yhteistyön yleiseurooppalaiset palvelut, 90/C 166/02, EYVL N:o C 166, 7. 7. 90, s. 4. vahvistamisesta koskevan ottaen erityisesti laajuisen huomioon 14 Neuvoston päätöslauselma, 1992, Euroopan radioviestintäkomitean päätösten täytäntöönpanosta, 92/C 318/01, EYVL N:o C 318, 4. 12. 92, s. 1. päivänä marraskuuta annettu 19 15 Ks. neuvoston lehdistötiedote 10910/93 224-G. 11 3. WRC-KONFERENSSIEN PÄÄTÖKSET JA YHTEISÖN POLITIIKKA 3. 1 Radiotaajuudet ja yhteisön radioviestintäpolitiikka Radiotaajuuksiin liittyvät yhteisön politiikan tavoitteet16 ovat: • on varmistettava tarvittavat radioviestintätaajuudet yhteisön ja Euroopan laajuisten eurooppalaisten järjestelmien ja palvelujen käyttöönottamiseksi ja käytön mahdollistamiseksi siinä määrin kuin se kilpailutilanteessa on mahdollista, jotta voidaan edistää radioviestinnän laitteiden ja palveluiden sisämarkkinoiden syntyä. Neuvoston direktiivit GSMstä17, DECTistä18 ja ERMESistä19 annettiin tämän tavoitteen perusteella. • on luotava yhteisön laajuiset markkinat, jotta saavutetaan mittakaavaetuja otettaessa käyttöön varsinkin Euroopan standardointijärjestelmän mukaisesti laadittujen standardien mukaisia uusia laitteita. Tämä tavoite on monessa mielessä ensiarvoisen tärkeä, jos yhteisö haluaa saada täyden hyödyn Euroopan telealan standardointilaitoksen (ETSI) toiminnasta. • on varmistettava, että yhteisöllä ja laajemmin koko Euroopalla on yhteinen näkemys WRC- konferensseissa, jotta yhteisön edut voidaan kansainvälisesti turvata. Kuten edellä on todettu, nämä yhteiseurooppalaiset näkemykset muodostetaan neuvoston pyynnöstä valmisteluryhmässä eikä yhteisön tasolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että taajuuksien saatavuus on tärkeä edellytys Euroopan radioviestintäalan kehitykselle, yhteisön poliittista painoarvoa olisi hyödynnettävä täysimääräisesti, jotta asiaan liittyvät politiikan osa- alueet otetaan huomioon valmisteluryhmässä ja WRC-konferensseissa. Matkaviestinpalvelujen sekä langattomien ja satelliittipalvelujen kehitys yhteisössä olisi nähtävä osana laajempaa kokonaisuutta, ja niiden kehitys riippuu taajuuksien saatavuuden lisäksi muun muassa seuraavista seikoista: • televiestintämarkkinoiden vapauttaminen yhteisössä 1. tammikuuta 1998 mennessä lisää taajuuksien kysyntää (esim. matkaviestinverkkojen, kuten GSM:n ja DCS-1800:n, tilaajamäärien, verkon tarjoajien määrän ja kattavuuden huomattava kasvu); 16 Uusi lähestymistapa tiedonanto ehdotuksesta neuvoston päätökseksi radiotaajuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta jäsenvaltioissa, KOM(93) 382 lopullinen, 10. 9. 93. radiotaajuuksien koordinointiin yhteisössä, komission 17 18 19 Neuvoston direktiivi 87/372/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987, taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä (GSM), EYVL No L 196 17. 7. 1987, 85. solukkojärjestelmäisen Neuvoston direktiivi 91/287/ETY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1991, taajuusalueesta, joka on tarkoitettu digitaalisen eurooppalaisen langattoman televiestinnän (DECT) yhteen sovitettua käyttöönottoa varten yhteisösssä, EYVL N:o L 144, 8. 6. 1991, s. 45. Neuvoston direktiivi 90/544/ETY, annettu 9 päivänä lokakuuta 1990, taajuusalueista, jotka on tarkoitettu yleiseurooppalaisen maanpäällisen yleisen kaukohakujärjestelmän yhteen sovitettua käyttöönottoa varten yhteisössä (ERMES), EYVL N:o L 310, 9. 11. 1990, s. 28. 12 • valmistajien kehittämät uudet radioviestintäjärjestelmät, joilla pyritään vastaamaan sukupolven tietoyhteiskunnan viestintävaatimuksiin (esim. kolmannen kehittyvän - matkaviestinjärjestelmät UMTS ja S-PCS); • yhteisön suhtautuminen rajat ylittävään tele- ja radioviestintälaitteiden tarjontaan ja vastavuoroiseen tunnustamiseen (esim. standardointi ja CE-merkinnät); • yleislähetyspalveluihin ja tiedonlevitykseen liittyvä sosiaali- ja kulttuuripolitiikka (esim. tietosuoja ja rajat ylittävä televisiotoiminta); ja • yhteisön kauppasuhteet kolmansiin maihin markkinoille pääsyyn liittyvien sitoumusten ja kansainvälisen kaupan sopimusvelvoitteiden osalta (esim. WTO:n sopimus). Kun otetaan huomioon, että yhdenmukaistettujen taajuusalueiden saatavuus yhteisössä ja laajemminkin CEPT-maissa on ehdoton edellytys kiinteiden sekä matkaviestin- ja satelliittipalvelujen ja tarvittavien laitteiden tarjonnalle, on olennaisen tärkeää varmistaa, että WRC-konferensseissa tehdyt päätökset ovat Euroopan radioviestintäalan etujen mukaisia. 3. 2 Taajuudet suhteessa yhteisön muuhun politiikkaan WRC-konferenssien päätökset vaikuttavat yhteisön radioviestintäpolitiikkaan, mutta toisaalta yhteisön politiikan on pyrittävä saavuttamaan konferensseissa tuon politiikan tavoitteiden mukaisia tuloksia. Tämä merkitsee sitä, että taajuusasioita tarkasteltaessa yhteisön on nähtävä WRC-konferenssien liittyviä jäsenvaltioiden velvoitteita pidemmälle luodakseen yhteisölle selkeitä tavoitteita WRC- konferensseja varten. Nämä tavoitteet määritellään politiikan nykyisten painopistealueiden perusteella20. täytäntöönpanoon taajuuspäätösten oikea-aikaiseen Yhteisön näkemys S-PCS:stä suoritetun taajuuksien henkilöviestintäjärjestelmille 1992 WRC-konferenssissa jälkeen Vuoden satelliittivälitteisille toimilupia Yhdysvalloissa, ja aloitusohjelmia ollaan käynnistämässä. Nämä palvelut ovat pian kaupallisesti saatavilla, ja ne voivat tarjota käsipuhelinpalveluita maailmanlaajuisesti. S-PCS. ää koskevan tiedonannon21 perusteella neuvosto antoi joulukuussa 1993 päätöslauselman22, jossa painotetaan, miten tärkeää on muodostaa yhteisön kanta tähän asiaan, ja pyydettiin komissiota muun muassa tutkimaan satelliittivälitteisen henkilöviestinnän merkitystä unionin televiestintä-, avaruus-, kauppa-, teollisuus- ja aluekehityspolitiikan kannalta sekä tarvittaessa ehdottamaan on myönnetty varaamisen (S-PCS) 20 Muun muassa seuraaviin kysymyksiin liittyvät politiikan osa-alueet: toisen ja kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmät ja satelliittiviestintä (GSM, DECT, ERMES, DCS-1800, UMTS, sijainnin määrittely, maantutkimussovellukset. yleislähetystoiminta, radionavigointi S-PCS), ja 21 Komission tiedonanto satelliittivälitteisestä henkilöviestinnästä, KOM(93) 171 lopullinen, 27. 04. 93. 22 Neuvoston päätöslauselma, annettu 7 päivänä joulukuuta 1993 satelliittimatkaviestinpalvelujen käyttöönotosta yhteisössä, 93/C 339/01, EYVLN:o 339,16. 12. 93, s. 1. 13 tarpeellisia toimenpiteitä. Neuvosto teki 6. maaliskuuta 1997 komission ehdotuksesta^ päätöksen tarkoituksenaan määritellä heinäkuuhun 1997 mennessä tällaisia palveluja varten yhteinen satelliittijärjestelmävalikoima ja luoda yhdenmukaiset olosuhteet palveluille, laitteille, yhteenliittämiselle, numeroinnille ja tiettyjä taajuuksia käyttäville yhdyskäytäväpalveluille. 24 Koska S-PCS-palvelut ovat maailmanlaajuisia, ITUn World Policy Forum -kokouksessa vuonna 1996 päätettiin lisäksi laatia aiesopimus (ns. GMPCS-aiesopimus) kansainvälisestä sääntelystä, kuten tyyppihyväksynnästä ja merkinnöistä, päätelaitteiden hyväksymisestä, liikennöintitietojen saatavuudesta ja tulliasioista. S-PCS on esityslistalla taas tämän vuoden WRC-konferenssissa. On tärkeää varmistaa, että konferenssissa mahdollisesti tehtävät uudet S-PCS :ää koskevat päätökset ovat yhteisön tähänastisen politiikan mukaisia. Yhteisön näkemys UMTS:stä Komission vihreässä kirjassa matka- ja henkilöviestinnästä^ todettiin, että henkilökohtaiseen viestintään johtavalle kehitykselle edelleen annettu tuki ja UMTS:ään siirtymisen sujuvuuden varmistaminen ovat tärkeitä edellytyksiä, kun Euroopan televiestintäalalle luodaan pitkän aikavälin kehitysmahdollisuuksia. Nykyään ollaan laajasti yhtä mieltä UMTS:n tärkeästä merkityksestä luotaessa maailmanlaajuisen viestinnän perusrakenteita. On huomattava, että vuoden 1992 WRC-konferenssissa nimettiin taajuusalueita FPLMTS-järjestelmälle (Future Public Land Mobile Telecommunications Systems)26 jonka eurooppalainen versio UMTS on. Kuten 1980-luvulla GSM:ää käyttöön otettaessa, lähitulevaisuudessa on käsiteltävä tärkeitä ja UMTS:n taajuusalueiden varaamista) sijoituksia edistävien olosuhteiden luomiseksi ja ennakoitava toimintaympäristö yritysten yhteenliittymille, syntyy UMTS:ää kehittämään. toimilupia, numerointia liittyviä kysymyksiä (muun muassa todennäköisesti sääntelyyn joita Tämän päämäärän saavuttamiseksi perustettiin komission ehdotuksesta UMTS-yhteistyöelin, jonka tavoitteena on edesauttaa eurooppalaisten toimintatapojen määrittelemistä siirryttäessä kohti UMTS-ympäristöä. Yhteistyöelin antaa suosituksensa muun muassa UMTS:n taajuusvaatimuksista kesällä 1997. Samalla komissio on käynnistänyt poliittisen keskustelun UMTS. n sääntelyn mahdollisten lisätoimien tarpeellisuudesta asiaan liittyviä sääntelyllisiä ja 23 Ehdotus Euroopan parlamentin tasolla satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalvelujen alalla Euroopan unionissa, KOM(95) 529 lopullinen, EYVL N:o C 15, 20. 1. 1996, s. 6. ja neuvoston päätökseksi toiminnasta unionin 24 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY, tehty 24 päivänä maaliskuuta 1997, yhteensovi oista valtuutusmenettelystä satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäpalvelujen alalla yhteisössä, EYVL N:o L 105, 23. 4. 97, s. 4. 25 Kohti henkilöviestintää: vihreä kirja matka- ja henkilöviestintää koskevasta yhteisestä lähestysmistavasta Euroopan unionissa, KOM(94) 145 lopullinen, 27. 4. 94. 26 ITU korvasi äskettäin nimityksen FPLMTS nimityksellä IMT-2000 (International Mobile Telecommunications, kansainvälinen matkaviestintä, IMT:n todennäköiseen käyttöönottovuoteen). luku 2000 viittaa jossa 14 strategisia kysymyksiä käsittelevässä tiedonannossaan27. Vuoden 1992 WRC-konferenssissa UMTS:lle osoitetut taajuudet eivät todennäköisesti riitä vastaamaan Euroopan tarpeisiin pitkällä aikavälillä. Siksi onkin tärkeää varmistaa, että taajuusvaatimuksiin Euroopassa muodostetaan kiireellisesti lisätaajuuksien saamiseksi tulevissa WRC-konferensseissa. yhteinen kanta UMTS:n Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvä yhteisön politiikka - 2002)28 sisältää tutkimustoimintaa, joka Komission ehdotus yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenneksi puiteohjelmaksi (1998 liittyy geneeristen maantutkimuksen yleistekniikoiden kehittämiseen varsinkin ympäristönseurannan ja luonnonvarojen tutkimuksen satelliittitekniikoiden alalla sekä ekosysteemien hallinnassa. Tällainen tutkimustoiminta liittyy läheisesti muihin yhteisön politiikan ja ympäristöpolitiikkaan. Maantutkimukseen liittyvää t&k-toimintaa käsitellään myös laajemmassa yhteydessä tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unioni ja avaruus: sovellusten, markkinoiden ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen29. osa-alueisiin, kuten maatalous-, kalastus- Tässä kriittisessä tilanteessa, jossa avaruus- ja maantutkimuksen mahdollisuudet ovat avautumassa, on tärkeää, että WRC-neuvotteluissa seurataan tarkasti näiden aloitteiden mahdollista edistymistä eikä muodosteta estettä niiden menestyksekkäälle soveltamiselle eri tahoilla sekä ESAn ja EUMETSATin kaltaiset kansainväliset elimet). On erityisen tärkeää osoittaa tällaiselle yleishyödylliselle käytölle tarpeelliset taajuudet ja välttää rajoittamasta niiden optimaalista käyttöä. (teollisuus, käyttäjät, tutkimusyhteisöt, Yhteisön kilpailupolitiikka Matka- ja henkilökohtaisesta viestinnästä annetussa direktiivissä 96/2/EY30 asetetaan puitteet taajuuksien jakamiselle. Kyseisen direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on vuosittain julkaistava tai pyynnöstä esitettävä matka- taajuuksien jakosuunnitelma direktiivin liitteen mukaisesti. Lisäksi täydellisen kilpailun toteuttamisesta televiestintämarkkinoilla annetussa direktiivissä 96/19/EY31 asetetaan jäsenvaltioille velvoite, jonka mukaan ne eivät voi kieltäytyä myöntämästä toimilupia niin kauan kuin taajuuksia on saatavilla. Perustamissopimuksen kilpailusäännöksissä erotella ETSIn kaltaisissa eurooppalaisissa elimissä kehitettyihin standardeihin perustuvia matkaviestinjärjestelmiä ja muita ja henkilökohtaiselle viestinnälle varattujen ei 27 Tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan matkaviestinnän ja langattoman viestinnän kehityksestä ~ haasteita ja valintoja, KOM(97) 217 lopullinen, 29. 5. 1997. 28 KOM(97) 142,30. 4. 1997 29 KOM(96) 617, 4. 12. 1996 30 Komission direktiivi 96/2/EY, annettu 16 päivänä tammikuuta 1996, direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta matkaviestinnän ja henkilökohtaisen viestinnän osalta, EYVL N:o L 20, 26. 1. 1996, s. 59. 31 Komission direktiivi 96/19/EY, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1996, täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktivin 90/388/ETY muuttamisesta, EYVL N:oL74, 22. 3. 1996, s. 13. 15 järjestelmiä. Eurooppalaisille standardeille on annettava etusija ainoastaan silloin, kun yhteisön lainsäädännössä on niin säädetty. Kilpailusääntöjen tarkoitus taajuuksien jakamisessa on varmistaa, että tässä asiassa tehtävissä valinnoissa ei aseteta etusijalle tiettyjä tekniikoita sellaisten kilpailevien tekniikoiden kustannuksella, jotka paremmin vastaisivat käyttäjien tarpeita yhteisössä silloin kun tällainen taajuudenjako rajoittaisi tuotantoa, tuotosta tai teknistä kehitystä perustamissopimuksen 86 artiklan c kohdassa tarkoitetulla tavalla. Yhteisön kauppapolitiikka Maailman kauppajärjestön WTO:n televiestintäpalvelujen vapauttamista koskeva sopimus avaa kansalliset markkinat ulkomaiselle kilpailulle, mahdollistaa ulkomaalaisille osakkuuden kansallisissa teleyhtiöissä ja sisältää sääntelyn kansainväliset periaatteet. selkeästi sitoutuneet hallinnoimaan On huomattava, että tuon sopimuksen velvoitteet koskevat vain maiden sisäistä taajuuksien hallintaa ja toimilupamenettelyjä. Kuten sopimuksessa on määrätty32, WTO. n jokaisen taajuuksia olisi käytettävä riippumattomalla, avoimella, jäsenmaan oikeutta hallita syrjimättömällä ja hallinnollisesti mahdollisimman kevyellä tavalla33. Lisäksi useimmat maat ovat taajuuksia riippumattomasti, oikea-aikaisesti, avoimesti ja syrjimättömästi sekä asettamaan yleisesti saataville tähän mennessä tietyille palveluille osoitetut taajuudet34. Niinpä kaikki sellainen kansallinen taajuuksienhallinta, joka syrjivällä tavalla estää muiden WTO. n jäsenmaiden operaattoreiden markkinoillepääsyn tai kohtuuttomasti rajoittaa sitä, on sopimuksen vastaista, koska siinä kielletään syrjivät, kilpailua rajoittavat tai mielivaltaiset taajuuksien hallintaa koskevat päätökset. 35 Sopimuksessa kuitenkin todetaan, että taajuuksien hallintamenettelyt eivät sinänsä muodosta kaupan estettä, jos ne on toteutettu sopimuksen määräysten mukaisesti. Edellä esitetyn johdosta taajuuksien varaaminen radioviestintäpalveluille ITUssa ja WRC- konferensseissa olisi erotettava GATS-sopimuksen sisältämistä markkinoille pääsyä koskevista sitoumuksista. Sopimuksen velvoitteet koskevat kuitenkin alueellisia ja kansallisia taajuuksien hallintamenettelyjä - siis menettelyjä, joilla maat myöntävät toimilupia tai taajuuksia radioviestinnän operaattoreille tai sitä satelliittijärjestelmä koordinoidaan täydellisesti kansainvälisellä tasolla. WRC-konferenssien päätökset voivat vaikuttaa alemmalla tasolla sopimuksessa tehtyihin markkinoille pääsyä koskeviin sitoumuksiin. Tässä yhteydessä on tärkeää varmistaa, että jotkut maat eivät käytä ITUa tai WRC-konferensseja GATS-sopimuksen markkinoille pääsyä koskevien velvoitteiden uudelleenmuotoiluun tai -tulkintaan. Samalla WRC-päätöksissä olisi otettava huomioon vaikutukset, joita niillä mahdollisesti on televiestintäsopimuksen velvoitteisiin. teknistä vaihetta, satelliitti jossa sekä - 32 Ks. puheenjohtajan huomautus markkinoillepääsyn rajoituksista taajuuksien saatavuudessa. 33 Ks. GATS-sopimuksen VI artikla (kansallinen sääntely) 34 Ks. viiteasiakirja sääntelyn periaatteista, joka on liitteenä esimerkiksi yhteisön televiestinnän peruspalveluihin liittyvien sitoumusten aikataulussa. 35 Ks. viiteasiakirja sääntelyn periaatteista, joihin useimmat maat ovat sitoutuneet, sekä GATS- sopimuksen VI artikla (kansallinen sääntely). 16 4. YHTEISEN TOIMINTAMALLIN TARVE TÄMÄNVUOTISTA WRC-KONFERENSSIA VARTEN 4. 1 Nykyisen toimintamallin arviointi ja parannusehdotuksia Koordinointi konferenssien valmisteluryhmässä (CPG) Vuonna 1995 WRC- konferenssia pyydettiin viime hetkellä tehdyn, Teledesic-nimisen esityksen perusteella varaamaan taajuuksia NGSO FSS -järjestelmälle (muulla kuin geostationaarisella kiinteällä satelliitilla välitettävä palvelu eli periaatteessa satelliittivälitteinen laajakaistapalvelu). Tätä kysymystä ei ollut esityslistalla, eikä valmisteluryhmä ollut muodostanut siihen kantaansa. Valmisteluryhmä vaati lisäaikaa sen tutkimiseksi, millaisia vaikutuksia taajuuksien varaamisella NGSO FSS:lie olisi Euroopan nykyisille ja suunnitelluille verkoille, ja ehdotti siksi asian käsittelyn siirtämistä vuoden 1997 konferenssiin. Valmisteluryhmän jäsenmaat hävisivät kuitenkin äänestyksen, ja niiden oli oltava mukana edistämässä NGSO FSS. n käyttöönottoa. 36 On kuitenkin huomattava, että kansallisten näkemysten koordinointi osoittautui kohtuullisen tehokkaaksi vuoden 1995 konferenssissa: 40 valmisteluryhmän jäsenmaata37, muun muassa kaikki EU:n yksittäisestä yhteiseurooppalaisesta ehdotuksesta, jotka koskivat kaikkia esityslistan kohtia. Konferenssissa hyväksyttiin vahvistaa Euroopan ehdotuksista, mikä radioviestintäalan kehitystä. konferenssin jäsenvaltiot, neuvotteli useimmat edelleen aikana 87:stä näistä Euroopan yhteisölle koituu monia etuja näkemysten koordinoimisesta valmisteluryhmässä: • koska valmisteluryhmään kuuluu 43 Euroopan maata, taajuuksien käyttöä voidaan yhdenmukaistaa yhteisöä laajemminkin; • taajuuksien käyttöä Euroopassa koskeva asiantuntemus on pääasiassa kansallisilla viranomaisilla, jotka ovat kaikki edustettuina valmisteluryhmässä, ja joilla on jäsenvaltioiden poliittinen tuki; • parhaimmillaan 43: n Euroopan maan yhteinen näkemys WRC-konferensseissa antaa lisäarvoa pelkän yhteisön tai valmisteluryhmän yksittäisten jäsenmaiden näkemyksille (eli lisää määrällistä painoarvoa); • alan teollisuudella, joka yhä enemmän tähtää pikemminkin koko Euroopan kuin yhteisön on mahdollisuus osallistua yhteisten näkemysten muodostamiseen markkinoille, valmisteluryhmässä. Kokemusten perusteella näyttää kuitenkin siltä, että joitakin parannuksia olisi tehtävä, jotta Euroopan radioviestinnän etuja voidaan asianmukaisesti valvoa WRC-konferensseissa. 36 Yksityiskohtaiset neuvottelut varsinkin Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa johtivat lopulta siihen, että NGSO FSS:lle pyydettyjen taajuuksien määrää vähennettiin ja taajuuksien myöntäminen jäädytettiin taajuuksien yhteiskäyttöä koskevien tutkimusten ajaksi. Vuoden 1997 konferenssin on tarkoitus näiden tutkimusten perusteella päättää varsinaisesta taajuuksien varaamisesta. Tämän lisäksi useat valmisteluryhmän jäsenet tekivät tähän asiaan liittyen varaumia, jotka merkittiin konferenssin päätösasiakirjaan. 37 Vain Albania, Bosnia-Hertsegövina ja Venäjä jättivät yhteiseurooppalaiset ehdotukset allekirjoittamatta. 17 Poliittisen tietoisuuden lisääminen Se, että WRC-konferenssien esityslistat näyttävät käsittelevän pelkästään teknisiä kysymyksiä saattaa selittää CEPTin jäsenmaiden poliittisten tahojen melko vähäisen kiinnostuksen asiaan. kuin niin Poliittiset neuvotteluvaiheessakin yleensä taajuuksia käsitteleville asiantuntijoilleen. asioiden hoitamisen valmistelu- osoittavat näiden tahot Vuoden 1995 WRC-konferenssin yhteydessä annettiin NGSO FSS/Teledesic -asiassa poliittisella tasolla sellainen vaikutelma, että toisaalta valmisteluryhmän jäsenet yrittivät estää taajuuksien varaamisen uudelle radioviestintäjärjestelmälle ja toisaalta Euroopan etuja ei valvottu tarpeeksi. Kuten edellä on mainittu, valmisteluryhmällä ei ollut valmista näkemystä NGSO FSS - järjestelmästä, koska asiaa ei ollut esityslistalla. Tämän johdosta vaikuttaakin siltä, että NGSO FSS-taajuuksien vaikutuksista Euroopan teollisuuteen ei ollut keskusteltu televiestinnästä vastaavien ministeriöiden kanssa. Asia tuotiin poliittiseen tietoisuuteen vasta sen jälkeen, kun NGSO FSS -järjestelmän kannattajat ottivat yhteyttä televiestintäministeriöihin pyytääkseen Euroopan valtuuskunnilta myötämielisyyttä ehdotusta kohtaan. Tämä osoittaa, miten tärkeää on varmistaa, että taajuuspäätöksiä ei rajata vain tekniselle tasolle, vaan myös poliitikoille annetaan kaikki tiedot neuvoteltavista yhteiseurooppalaisista näkemyksistä ja konferenssien päätösten mahdollisista seurauksista televiestinnän sääntelyyn ja kauppapolitiikkaan. WRC-konferensseissa olisi omaksuttava yhtenäinen ja ennakoiva lähestymistapa, jossa ei ainoastaan tarpeellisella tavalla turvattaisi Euroopan omia etuja radioviestinnässä, vaan pystyttäisiin myös riittävän hyvin reagoimaan kysymyksiin, joita muut neuvotteluosapuolet pitävät tärkeinä. Tässä yhteydessä on strategisista syistä yhtä tärkeää varmistaa yhteisön yhteinen näkemys asioissa, jotka ovat yhteisölle vähemmän tärkeitä. Tämä on olennaista, jotta yhteisölle tärkeille kysymyksille saadaan tarvittava poliittinen tuki ja voidaan helpottaa kompromissiratkaisuja kolmansien maiden kanssa asioissa, jotka ovat yhteisölle vähemmän tärkeitä. Alan teollisuuden osallistuminen Konferenssien nykyistä valmistelua voitaisiin edelleen vahvistaa kannustamalla alan teollisuutta ilmaisemaan nykyiset ja suunnitellut painopistealueensa radioviestinnässä ja sen jälkeen osallistumaan tarvittavia taajuuksia koskevien yhteisten näkemysten muotoiluun. Tämän myötä saavutettaisiin muodostetuille yhteisille näkemyksille tuki niin WRC- konferensseissa kuin niiden jälkeenkin. teollisuuden Teollisuus ei voi toimia allekirjoittajana laadittavissa yhteiseurooppalaisissa ehdotuksissa, eikä sen edustus kansallisissa WRC-valtuuskunnissa takaa riittävää konsultointimahdollisuutta. Jotta teollisuutta voitaisiin kuulla vuoden 1997 WRC-konferenssin valmisteluvaiheessa, komission yksiköt ovat järjestäneet kaksi kokousta, joiden perusteella voidaan tehdä seuraavat johtopäätökset: • alan teollisuus pitää valmisteluryhmässä tehtävää työtä hyödyllisenä; • yksittäiset yritykset osallistuvat yhteiseurooppalaisten ehdotusten työstämiseen, mutta vain jos asialla on niille välitöntä merkitystä; 18 • teollisuuden mielestä valmisteluryhmän näkemyksille tarvitaan voimakkaampaa poliittista tukea; • teollisuus uskoo, että Yhdysvaltojen menestykseen WRC-konferensseissa on paljolti vaikuttanut sen kolmansiin maihin ennalta kohdistama vaikuttamistoiminta; Euroopan on tässä suhteessa tehostettava toimiaan; • teollisuus pitää konferensseihin osallistumista hyödyllisenä, mutta sillä ei ole tarvittavia voimavaroja; • ei ole olemassa teollisuuden yhteistyöelintä, joka voisi nopeasti arvioida valmisteluryhmien näkemyksiä tai konferenssien neuvottelujen edistymistä. Suhteet kolmansiin maihin Valmisteluryhmässä sovittiin, että vuoden 1997 WRC-konferenssissa Euroopan olisi toimittava pikemminkin aloitteentekijänä kuin jouduttava puolustuskannalla reagoimaan muiden maiden ehdotuksiin. Tämän vuoksi olisi kehitettävä aloitteita, joilla selvitetään niiden näkemyksiä esityslistan eri kohdista ja varmistetaan, että kaikki käsiteltävät asiat ovat tiedossa. Varsinkin tekniikoita, olisi pyritävä Euroopan radioviestintäteoUisuuden edistäessä varomaan, ettei konferenssien päätöksillä oteta käyttöön markkinoilla olevien tekniikoiden kanssa ristiriitaisia tekniikoita. Tietojen vaihtoa kehitysmaiden kanssa olisi harjoitettava nykyisen yleisen yhteistyön puitteissa. innovatiivisia Tätä varten neuvotteluosapuolien välille on perustettu joukko epävirallisia keskusteluryhmiä, jotta niiden välinen vuorovaikutus voidaan varmistaa tämän vuoden konferenssia valmisteltaessa. Osallistujat vaihtavat tietoja ehdotustensa kehityksestä, vaihtavat mielipiteitä ja ottavat nämä mielipiteet myös huomioon kehittäessään ehdotuksiaan. Tämän menettelyn avulla toivotaan saavutettavan tietynasteinen ehdotusten lähentymien jo ennen konferenssia, jolloin kiistanalaisten kysymysten määrä konferenssissa voidaan minimoida. On syytä mainita, että yhteydet kolmansiin maihin saattavat edellyttää sellaisia voimavaroja, jotka voivat koitua huomattavaksi taakaksi sekä viranomaisille että teollisuudelle. Yhteisön osallistuminen Vaikka WRC-konferenssit ovat merkityksellisiä yhteisön politiikalle, yhteisön osallistuminen valmisteluvaiheessa ja itse konferensseissa on ollut varsin vähäistä, koska oikeudelliset keinot ja poliittinen tuki ovat vähäisiä. Yhteisö kuitenkin voisi ja sen pitäisikin merkittävästi: • tukea valmisteluryhmää yhteisten näkemysten laatimisessa ja arvioida niitä yhteisön politiikan eri alojen yhteydessä; • edesauttaa teollisuuden osallistumista WRC-prosessiin; • lisätä poliittista tietoisuutta käsiteltävistä kysymyksistä ja asetetuista tavoitteista ja löytää tukea niille; 19 varmistaa ennen WRC-konferensseja ja niiden aikana laadittujen näkemysten koordinointi yhteisön tasolla; • osallistua yhteydenpitoon kolmansien maiden kanssa ja tukea sitä. Parannusehdotuksia Edellä esitettyä taustaa vasten voidaan antaa joukko suosituksia: • Olisi aiheellista lisätä poliittista tietoisuutta ja kerätä tarvittava tuki sovituista esityslistan kohdista muodostetuille näkemyksille. • Teollisuuden olisi voimakkaammin tuettava valmisteluryhmän näkemyksiä ja osallistuttava WRC-konferensseihin silloin kun teollisuuden mielipidettä tarvitaan paikan päällä. • Kolmansien maiden WRC-konferensseja koskevia valmistelutoimia olisi tiiviisti tarkkailtava, jotta esimerkiksi voidaan mahdollisimman hyvin välttyä yllätyksiltä itse konferensseissa (vrt. viime hetken ehdotukset ja esityslistan ulkopuolelta käsittelyyn otetut asiat). • Yhteisön olisi tiiviimmin osallistuttava WRC-prosessiin tukemalla valmisteluryhmän työtä, tehtävä yhteistyötä teollisuuden kanssa, lisätä poliittista tietoisuutta ja auttaa perustamaan ja ylläpitämään yhteyksiä kolmansiin maihin. Koordinointi yhteisön tasolla on myös joissa tärkeää muodostettaessa yhteisön näkemystä jäsenvaltioiden yksittäiset näkemykset voivat alunperin vaihdella (esim. kolmansien maiden tekemät viime hetken ehdotukset), ovat ristiriidassa muiden valmisteluryhmän maiden näkemysten kanssa tai silloin kun jäsenvaltiot eivät ole täysin tietoisia mahdollisista vaikutuksista yhteisön politiikkaan. tilanteissa, varsinkin 4. 2 Vuoden 1997 WRC-konferenssin esityslista Yleiskatsaus esityslistaan Neljä viikkoa kestävän konferenssin aikana neuvottelevien maiden on käsiteltävä suuri joukko yksityiskohtaisia teknisiä kysymyksiä, joita ovat esimerkiksi: • radio-ohjesääntöjen yksinkertaistaminen; • suurtaajuiset yleislähetyspalvelut; • meriradioliikenne ja merenkäynnin liikkuva satelliittiliikenne; • maailmanlaajuinen merenkäynnin hätä- ja turvallisuusliikennejärjestelmä; • siirtyvä ilmailuliikenne; • satelliittivälitteiset matkaviestin- ja kiinteän verkon palvelut; • satelliittivälitteinen maantutkimuspalvelu; • avaruustutkimuspalvelu; 20 • kiinteän verkon palvelu hyvin yleisille sovelluksille. Liitteessä I on lueteltu vuoden 1997 WRC-konferenssin esityslistan38 keskeiset aiheet. Suurimmalta osin konferenssissa ei käsitellä uusia televiestintäpalvelulta, vaan pikemminkin palveluita, joiden taajuusvaatimukset ovat aikojen kuluessa muuttuneet tai joiden kohdalla taajuuksien yhteiskäyttö muiden palvelujen kanssa on määriteltävä uudelleen. Valmisteluryhmä on laatinut 160 yhteiseurooppalaista ehdotusta käytännöllisesti katsoen kaikista konferenssin esityslistan kohdista, ja on odotettavissa, kuten vuonna 1995, että enemmistö valmisteluryhmän jäsenmaista allekirjoittaa nämä ehdotukset. Teollisuuden kuulemistilaisuuksissa teollisuuden edustajat osallistuivat joidenkin näkemysten muotoiluun. Siksi voidaankin olettaa, että nykyisin järjestelyin sekä valmisteluryhmän maat että teollisuus kannattavat yhteisiä näkemyksiä. Nämä yhteiset näkemykset on muodostettu yhteisesti sovitun esityslistan perusteella, eivätkä sisällä sellaisia asioita, joita muut neuvotteluosapuolet saattavat tuoda esiin itse konferenssissa. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole tiedossa, että keskeisiä asioita otettaisiin viime hetkellä käsittelyyn. Kolmansien maiden valmistelutyötä on kuitenkin edelleen jatkuvasti tarkkailtava. Esityslistalla uudelleen olevat asiat Konferenssissa käsitellään kahta asiaa, jotka ovat herättäneet huomattavaa keskustelua aikaisemmissa konferensseissa. on olemassa -järjestelmän tarjoamisesta suunnitelmia, esimerkiksi NGSO FSS yhdysvaltalaisella Teledesic-konsortiolla. Tällaiset verkot esitetään satelliittivälitteisenä vastineena valokuitukaapelille maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla, joilla ei ole mahdollisuutta käyttää maanpäällisiä laajakaistapalveluita. Euroopassa toimii kuitenkin useita tuhansia kiinteitä langattomia linkkejä NGSO FSS:lle määritellyillä taajuusalueilla (19/29 GHz). On epäselvää, voidaanko taajuuksien yhteiskäyttö toteuttaa. Lisäksi on epäselvää NGSO FSS:n suhde geostationaarisiin kiinteän liikenteen satelliitteihin (GSO FSS), joiden suhteen Euroopalla on huomattavia nykyisiä ja suunniteltujatavoitteita. Konferenssissa on nyt kansallisella tasolla ja ITUn työryhmissä yhteiskäytöstä tehtyjen tutkimusten perusteella päätettävä varsinaisista varattavista taajuuksista. tarjonta ns. Big LEO Yksi radioviestinnän teknisistä innovaatioista on myös maailmanlaajuisen matkaviestinnän käsipuhelinpalvelujen -järjestelmien kautta. Satelliittivälitteinen matkaviestintäjärjestelmä (josta ITUssa käytetään lyhennettä MSS) tunnetaan Euroopassa paremmin satelliittivälitteisenä henkilöviestintäjärjestelmänä (S-PCS). Jo vuoden 1992 WRC- konferenssissa vapautettiin MS S: He taajuuksia alueelta 1-3 GHz, mutta Euroopan ulkopuoliset todennäköisesti maantieteellisesti suuret maat pyytävät maailmanlaajuisia lisätaajuuksia. Kun otetaan huomioon, että tekeillä on parhaillaan useita maailmanlaajuisia ehdotuksia (puhumattakaan niistä lukuisista muista, joista on ainakin ilmoitettu ITUlle taajuuksien pyytämistä varten) ja tarkastellaan niiden eri S-PCS/MSS- operaattorien tarpeita, joilla on konkreettisia suunnitelmia tarjota palveluitaan Euroopassa, tämän vuoden konferenssissa 38 Konferenssin asioiden tärkeysjärjestystä ei voida päätellä esityslistan perusteella, koska siinä pelkästään luetellaan käsiteltävät yksityiskohtaiset tekniset kysymykset. 21 saattavat taajuudet käydä vähiin. MSS:n taajuusvaatimukset saattavat olla päällekkäisiä toisen (esim. DCS-1800, DECT) tai kolmannen sukupolven (esim. UMTS) matkaviestinpalvelujen kanssa, joiden odotetaan ja täydellisempää matkaviestinpalvelua kuin MSS-satelliittijärjestelmät todennäköisesti pystyvät tarjoamaan. Tästä syystä UMTS. n käyttöönotto saattaa hyvinkin palvella myös kolmansien maiden radioviestintätarpeita, niin kuin GSM:n kohdalla kävi, mikä taas antaa mahdollisuuden edelleen parantaa Euroopan asemia matkaviestintekniikan viennissä. tarjoavan suurimmassa osassa Eurooppaa kattavampaa Kummassakin tapauksessa kansainvälisen radioviestintäalan haasteena olisi turvata nykyiset ja suunnitellut etunsa esim. maanpäällisten kiinteiden linkkien, geostationaarisia satelliitteja hyödyntävien verkkojen ja UMTS:n suhteen ja samalla edistettävä S-PCS:n ja NGSO FSS. n käyttöönottoa ja käyttöä. 4. 3 Tulevissa WRC-konferensseissa käsiteltäviä kysymyksiä Kunkin WRC-konferenssin esityslistan pääpiirteistä olisi sovittava neljä vuotta ennen ja lopullisesta esityslistasta mieluiten kaksi vuotta ennen varsinaista konferenssia. Lopullinen esityslista laaditaan edellisen konferenssin päätöslauselman pohjalta, ja ITUn hallintoryhmän on hyväksyttävä se. Tulevien konferenssien esityslistoilla saattaa olla taajuusvaatimuksia järjestelmille, jotka eivät vielä ole toiminnassa tai lainkaan olemassa. Vuosien 1992 ja 1995 konferensseissa esimerkiksi varattiin (väliaikaisesti) taajuuksia S-PCS:lle ja NGSO FSS:lle, vaikka ne olivat vasta suunnitteilla. Koska radioviestintäjärjestelmät kuitenkin suunnitellaan toimimaan tietyillä taajuuksilla, taajuuksien saatavuus on varmistettava jo aikaisessa vaiheessa. Siksi onkin tärkeää, että konferensseissa tehdään taajuuksia koskevia päätöksiä, joiden perusteella teollisuus voi tehdä investointipäätöksiä uusien järjestelmien kehittämiseksi ja käyttämiseksi. Valmisteluryhmä ehdottaa tämän vuoden konferenssissa vuoden 1999 WRC-konferenssin esityslistalle seuraavia aiheita: • suurtaajuisille (HF) yleislähetyksille varattujen taajuuksien (n. 4 - 10 Mhz) riittävyyden selvittäminen; lisätaajuuksien varaaminen satelliittivälitteisille radionavigointijärjestelmille39; lisätaajuuksien varaaminen UMTS :lle; • • • HIPERLAN-verkot (langattomat lähiverkot, jotka tukevat kehittyneitä toiminteita, esim. matkaviestintää hyödyntäviä tietokone- ja multimediasovelluksia). Taajuuksien varmistaminen kehitteillä oleville järjestelmille 39 Uusia varauksia taajuusalueella 1-10 GHz tarvitaan tukemaan tulevaisuuden toisen sukupolven maailmanlaajuisia satelliittivälitteisiä navigointijärjestelmiä (GNSS). Parhaillaan kehitetään eurooppalaista satelliittivälitteistä navigointijärjestelmää (ENSS), jota tukevat monet elimet, mm. Euroopan avaruusviranomainen ESA, EUROCONTROL ja Euroopan komissio. 22 Vaikka Euroopassa on maanpäällisille radioviestintäverkoille ollutkin saatavilla tarpeeksi taajuuksia, WRC-konferensseissa tarvitaan ennakoivaa asennetta, jotta voidaan varmistaa, ettei UMTS:ään siirtyminen vaikeudu taajuuksien puutteen vuoksi. Olisi pyrittävä saamaan jotka lisätaajuuksia kilpailevat samoista taajuuksista. (maanpäälUselle) UMTS:lle samalla kun tuetaan S-PCS-verkkoja, Vaikka vuoden 1992 konferenssissa osoitettiinkin UMTS:lle taajuuksia, on todennäköistä, että syystä ne eivät pitkällä aikavälillä riitä täyttämään Euroopan vaatimuksia. Tästä valmisteluryhmä tekee tämän vuoden konferenssille ehdotuksen UMTS:n taajuusvaatimusten sisällyttämisestä vuoden 1999 WRC-konferenssin esityslistalle. Kun otetaan huomioon, että WRC-konferensseissa yleensä noudatetaan sovittua esityslistaa, on ensiarvoisen tärkeää, että valmisteluryhmän UMTS:ää koskeva ehdotus hyväksytään tämän vuoden konferenssissa, jotta alan teollisuus voi odottaa UMTS. lle olevan saatavilla taajuuksia keskipitkällä aikavälillä ja kehittää näiden näkymien perusteella sovelluksia ja laitteita. Epäonnistuminen tässä merkitsisi käytännössä sitä, että vuoden 1999 konferenssissa olisi tehtävä uudelleen ehdotus asian käsittelystä tämän viivyttäisi tietoyhteiskunnan kannalta strategisesti tärkeän elementin kehitystä. konferenssissa, mikä huomattavasti vuoden 2001 23 5. PÄÄTELMÄT Tavoitteet: Kun otetaan huomioon, että WRC-konferensseissa tehdyt päätökset edellyttävät muutakin kuin pelkkiä teknisiä pohdintoja ja niillä on itse asiassa suuri vaikutus yhteisön ja CEPT-maiden televiestinnän sääntely-ympäristöön ja radioviestintäalan kilpailutilanteeseen, yhtenäistä toimintaa tarvitaan sen varmistamiseksi, että: • WRC-konferensseissa hyväksytään yhteisön ja laajemminkin Euroopan yhteisiä näkemyksiä yhteisön etujen turvaamiseksi taajuuksien kansainvälisessä varaamisessa, • • • taajuuksien varaamista koskevia neuvotteluja WRC. ssa tarkastellaan suhteessa muihin televiestinnän sääntelyllisiin ja poliittisiin tavoitteisiin samalla, kun otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisen kaupan sitoumukset, vuoden 1997 WRC-konferenssin yhteisön etuihin vaikuttavat tulokset ovat täysin yhteisön säännöstön mukaisia, määriteltäessä yhteisölle erityisen tärkeitä kysymyksiä tämän vuoden konferenssissa voidaan neuvotteluihin tarvittaessa tuoda teknisiä, taloudellisia ja poliittisia näkökohtia. Edellytykset: Tavoitteiden saavuttamiseksi on seuraavien edellytysten täytyttävä: • nykyisten ja suunniteltujen radioviestintäjärjestelmien taajuusvaatimuksista on varhaisessa vaiheessa päästävä sopimukseen Euroopassa, jotta yhteiset näkemykset voidaan vastaavasti tuoda esiin WRC-konferensseissa; tämänvuotista ja tulevia WRC-konferensseja varten on kehitettävä yhtenäinen ja koordinoitu lähestymistapa, jossa hyödynnetään nykyisiä työtapoja eli valmisteluryhmän teknistä asiantuntemusta taajuusasioissa, tarvittavassa määrin teollisuuden näkemyksiä Euroopan radioviestintäalan eduista ja yhteisön näkemyksiä televiestinnän sääntelystä ja muista asiaanliittyvistä politiikan aloista; jäsenvaltioiden on annettava suurin mahdollinen poliittinen tukensa tällaiselle yhtenäiselle lähestymistavalle niin yhteiseurooppalaisia ehdotuksia laadittaessa kuin vuoden 1997 WRC- konferenssin neuvotteluissakin. Tarvittavat toimenpiteet: On toteutettava tarvittavat toimenpiteet yhteisön edunvalvonnan varmistamiseksi. Tämä merkitsee erityisesti, että: • komission tai jäsenvaltioiden olisi vaadittava yhteisön yhteisen näkemyksen muodostamista silloin, kun 24 a) jäsenvaltiot ovat keskenään eri mieltä koko yhteisöön vaikuttavista konferenssille tehdyistä ehdotuksista, b) jäsenvaltiot ovat näistä ehdotuksista eri mieltä muiden CEPT-maiden kanssa, c) CEPTin ehdotukset eivät ole yhteisön etujen mukaisia, tai d) yhteisön yhteinen näkemys antaa CEPTin ehdotuksille painoarvoa neuvoteltaessa kolmansien maiden kanssa Euroopan teollisuuden kanssa on kehitettävä sopiva mekanismi, jolla varmistetaan, että yhteiseurooppalaiset ehdotukset. kuvastavat Euroopan radioviestintäalan CEPTin teollisuuden etuja ja että tällaista mekanismia voidaan konferenssien aikana tarvittaessa nopeasti hyödyntää teollisuuden näkemysten kuulemiseksi. 25 VUODEN 1997 WRC-KONFERENSSIN ESITYSLISTAN KESKEISET KYSYMYKSET40 LIITE I Esitys- listan kohta Aihe Taustaa 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 1. 6 1. 6 1. 6 1. 6 1. 8 1. 9 1. 9 1. 9 1. 9 Maakohtaisten (osittainen) poistaminen Radio-ohjesääntöjen yksinkertaistaminen. huomautusten Eri maiden viranomaiset voivat liittää taajuuksien varauksiin maakohtaisia huomautuksia, joissa selvennetään kansallista tilannetta. Päämääränä on vähentää kansallisia eroavaisuuksia. Radio-ohjesäännöt ovat teknisesti hyvin monimutkaisia ja edellyttävät yksityiskohtaista koordinointia. Tarkoitus on yksinkertaistaa tätä käytäntöä. (FSS) maa- Kiinteän liikenteen (FS) ja kiinteän Teknisen ja kaupallisen kehityksen vuoksi pienten kiinteitä yhteyksiä ja satelliittiliikenteen taajuuksien käsipuhelinyhteyksiä koordinointia on parannettava. asemien taajuuksien koordinointi. ITUn radioviestintäosastolla kehitetyn joustavan ja yksinkertaistetun Suunnittelumenettelyt suurtaajuiselle yleislähetystoiminalle (HFBC). suunnittelumenettelyn tarkastelu. Maailmanlaajuinen merenkulun hätä- Annetaan ja (GMDSS). kansainvälisen tietyillä jälkeen. Päämääränä yleisen turvallisuusliikennejärjestelmä meripalvelun käytössä olevia asemia kuunteluvalmiudesta hallinnoille mahdollisuus välittävien maa-asemien vapauttaa taajuuksilla 1. helmikuuta 1999 meriturvallisuuden varmistaminen. siirtyvälle VHF-taajuusalueella otetaan käyttöön uusia (digitaalisia) tekniikoita Taajuuksia annetaan uusin taajuusvaatimuksin. meriradioliikenteelle: viranomaisille paremmat mahdollisuudet helpottaa nykyistä taajuuksien meriliikenteen ylikäyttöä. Siirtyvän meriradioliikenteen merenkulun satelliittiliikenteen (samoilla taajuusalueilla). Uuden digitaalitekniikan meriliikenteen radiopuhelinkanavilla. Taajuusalueen 136-137 MHz käyttö Varmistetaan, ettei (turvallisuuden ja lennonvalvontaan käytettävälle) mussa kuin liikenteessä. MSS alle 1 GHz:n alueella. käyttö Nykyiset analogiset tekniikat korvaavissa digitaalisissa järjestelmissä ilmailun radioliikenteelle aiheuteta haitallisia häiriöitä. ja Tärkeysjärjestys määriteltävä uudelleen, tarvittavien ominaisuuksien määrittely. siirtyvän tärkeysjärjestys siirtyvässä ilmailun dataliikennepalveluita) Koskee Little LEO -satelliittien taajuusvaatimuksia (jotka tarjoavat maailmanlaajuisia ja yhteiskäyttömahdollisuuksia muiden palvelujen kanssa. tarjoavat Tutkitaan MSS:n maailmanlaajuisia puhelinliikenteen palveluja) ja muun liikenteen taajuuksien yhteiskäyttömahdollisuuksia (esim. Met-Sat, kiinteä palvelu (FS), radioastronomia, maantutkimuksen satelliittipalvelut). (Big LEO taajuuksien -satelliitit, jotka MSS alueella 1-3 GHz. 20/30 GHz taajuusalueet - NGSO Radioviestinnän digitaalisten laajakaistapalvelujen taajuusvaatimukset FSS NGSO MSS syöttölinkit ja taajuuksien yhteiskäytön näkymät. MSS-järjestelmän muiden kuin geostationaaristen satelliittiverkkojen syöttölinkkien kiinteän taajuuksien varaaminen liikenteen satelliittipalvelujen esityslistan kohdat 2-8 ovat lähinnä hallinnollisia asioita käsitteleviä vakiokohtia 8. 2 WRC-2001:n I Päätetään tulevien jä kahden WRC-konferenssin alustavista I I WRC-99:n esityslistat esityslistoista. 40 Luettelo ei ole täydellinen. Täydellinen esityslista on asiakirjassa: Resolution GT PLEN-3: Agenda for the 1997 World Radiocommunication Conference. 26 LIITE n SANASTO CEPT Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssi CPG (CEPTin) konferenssien valmisteluryhmä DCS-1800 Digitaalinen, 1800 MHz:ssä toimiva matkaviestinjärjestelmä DECT Digitaalinen langaton televiestintäjärjestelmä ECP ERC (Valmisteluryhmän laatima) yhteiseurooppalainen ehdotus (CEPTin alainen) Euroopan radioviestintäkomitea ERMES Eurooppalainen henkilöhakujärjestelmä ETSI Euroopan telealan standardointilaitos EU Euroopan unioni FPLMTS Suunnitteilla oleva maailmanlaajuinen matkaviestinjärjestelmä GATS Palvelujen kauppaa koskeva yleissopimus GMPCS Maailmanlaajuiset henkilöviestinnän matkaviestinpalvelut GSM Yleiseurooppalainen digitaalinen matkaviestinstandardi GSO FSS Geostationaarinen kiinteä satelliittiliikenne ITU MSS Kansainvälinen teleliitto Siirtyvä satelliittiliikenne (mobile satellite service) NGSO FSS Muu kuin geostationaarinen kiinteä satelliittiliikenne NRA Kansallinen sääntelyviranomainen (National Regulatory Authority) S-PCS Satelliittivälitteiset henkilöviestintäpalvelut WRC Maailman radiohallintojen konferenssi WTO Maailman kauppajärjestö UMTS Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä (Universal Mobile Telecommunications System) 27 ISSN 1024-4492 KOM(97) 304 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 Luettelonumero : CB-CO-97-312-FI-C ISBN 92-78-21690-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 4


title: QUESTION ECRITE no 2007/97 de Leonie van BLADEL au Conseil. Situation en Éthiopie

eurovoc_concepts:
Ethiopia
development aid
ethnic group
human rights
political violence
public safety
the EU's international role
torture

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 102/9 Re·ponse comple·mentaire donne·e par M. Santer au nom de la Commission (22 octobre 1997) En raison de l(cid:146)ampleur de la re·ponse, la Commission la transmet directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. (98/C 102/11) QUESTION E· CRITE E-2007/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (18 juin 1997) Objet: Situation en E· thiopie Le Conseil peut-il expliquer l(cid:146)absence de mesures a‘ l(cid:146)encontre des autorite·s e·thiopiennes, e·tant donne· les graves atteintes aux droits de l(cid:146)homme dont est victime l(cid:146)ethnie des Oromos? Peut-il expliquer d(cid:146)autre part pourquoi, au cours des entretiens sur l(cid:146)aide au de·veloppement, les parties en pre·sence n(cid:146)ont pas e·te· invite·es instamment a‘ engager un dialogue pacifique et constructif avec le peuple oromo qui compte 25 millions d(cid:146)individus? Le Conseil a-t-il eu connaissance du fait que l(cid:146)aide au de·veloppement octroye·e par l(cid:146)Union europe·enne ne parvient pas toujours aux organisations compe·tentes et que l(cid:146)ethnie oromo est exclue d(cid:146)emble·e de cette aide? A-t-il souligne· a‘ l(cid:146)intention des autorite·s e·thiopiennes que des journalistes e·thiopiens, en particulier originaires de la province d(cid:146)Oromo ou d(cid:146)origine oromo sont brime·s dans l(cid:146)exercice de leur profession et que certains d(cid:146)entre eux sont de·tenus et torture·s sans qu(cid:146)il y ait eu le moindre chef d(cid:146)accusation ou proce‘s? Le Conseil est-il pre(cid:136)t a‘ reconside·rer ou suspendre son aide a‘ l(cid:146)E· thiopie aussi longtemps que le gouvernement e·thiopien ne mettra pas un terme a‘ ses exactions contre les Oromos? Re·ponse (10 novembre 1997) Le Conseil suit attentivement la situation en E· thiopie et il a connaissance des informations faisant e·tat d(cid:146)atteintes aux droits de l(cid:146)homme perpe·tre·es a‘ l(cid:146)encontre de groupes ethniques, notamment les Oromos. Il partage pleinement l(cid:146)inquie·tude qu(cid:146)inspire a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire cette situation. Toutefois, selon les informations disponibles, il n(cid:146)existe pas de lien manifeste entre l(cid:146)appartenance a‘ l(cid:146)ethnie oromo et les violations des droits de l(cid:146)homme commises par les autorite·s. Ne·anmoins, chaque fois qu(cid:146)il en a eu la possibilite·, le Conseil a souleve· la question de ne·cessite· d(cid:146)assurer le respect des droits de l(cid:146)homme aupre‘s des autorite·s e·thiopiennes. Il fera de me(cid:136)me chaque fois que l(cid:146)occasion s(cid:146)en pre·sentera a‘ l(cid:146)avenir. L(cid:146)Union a indique· qu(cid:146)elle e·tait dispose·e a‘ aider l(cid:146)E· thiopie a‘ ame·liorer le respect des droits de l(cid:146)homme. Le Conseil ne partage pas l(cid:146)avis de l(cid:146)Honorable Parlementaire selon lequel l(cid:146)ethnie oromo est exclue d(cid:146)emble·e de l(cid:146)aide au de·veloppement accorde·e par l(cid:146)Union europe·enne. (98/C 102/12) QUESTION E· CRITE E-2015/97 pose·e par Nana Mouskouri (PPE) a‘ la Commission (11 juin 1997) Objet: Ventes aux enche‘res te·le·vise·es Quelle re·action la diffusion, sur certaines cha(cid:14)(cid:136)nes de te·le·vision, grecques essentiellement, d(cid:146)e·missions au cours desquelles des ventes publiques sont effectue·es inspire-t-elle a‘ la Commission? N(cid:146)est-elle pas d(cid:146)avis que les e·missions de ce type sont de nature a‘ nuire aux droits et a‘ la protection des consommateurs?