title: Komission vuosikertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön luotonannosta ja varainhankinnasta vuonna 1996

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU statistics
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 19. 06. 1997 KOM(97) 312 lopull. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA VARAINHANKINNASTA VUONNA 1996 ja KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN UUDEN RAHOITUSVÄLINEEN KÄYTTÖASTEESTA (puolivuotiskausi 1. heinäkuuta - 31. joulukuuta 1996) SISÄLLYS JOHDANTO A. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA VARAINHANKINNASTA VUONNA 1996 1. Yhteisön varainhankinta 2. Yhteisöön suuntautuva rahoitus 3. Yhteisön ulkopuolelle suuntautuva rahoitus 4. Euroopan investointirahasto 5. Luotonannon talousarviovaikutukset Tilastoliite B. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN UUDEN RAHOITUSVÄLINEEN KÄYTTÖASTEESTA (puolivuotiskausi 1. heinäkuuta - 31. joulukuuta 1996) 1. Kokonaistilanne 31. joulukuuta 1996 2 Lainoj en j akauma maittain j a toimialoittain Tilastoliite JOHDANTO A. Vuosikertomus luotonannon ja varainhankinnan poliittisen seurannan Tämä kertomus laaditaan vuosittain yhteisön uudelle rahoitusvälineelle1 ja Euratomin tutkimukseen ja rahoitukseen2 tarkoitetuista lainanantojäij estelyistä tehtyjen neuvoston päätösten mukaisesti. Lisäksi Euroopan parlamentti edellytti yhteisön tehostamista koskevassa päätöslauselmassaan3 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan investointipankin toiminnan sisällyttämistä seurantaan. Tämä kertomus koskee vuotta 1996 ja on seitsemästoista kertomus, jonka komissio julkaisee täyttääkseen neuvoston ja Euroopan parlamentin sille asettaman velvollisuuden antaa mahdollisimman täydelliset tiedot yhteisön luotonannosta ja siihen liittyvästä varainhankinnasta. Vuonna 1996 rahoitustoiminta vilkastui merkittävästi, mikä johtui reaalikasvun lievästä elpymisestä (BKT:n 1,6 % kasvu) ja talouden perustekijöiden hyvin selvästä parantumisesta (hidas inflaatio, julkisen talouden tervehtyminen, korkojen lasku ja maailmankaupan kasvu). Taloudellisen loi suotuisat edellytykset sijoitustoiminnalle ja pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen liikkeeseen laskemiselle erityisesti vuoden jälkipuoliskolla. Sitä vastoin luotonanto väheni koko OECD:n alueella (katso taulukko 1). toimintaympäristön kohentuminen Myös yhteisön luotonanto kehittyi vastaavalla tavalla vuonna 1996. Euroopan investointipankin yhteisöön suuntautuva luotonanto sen sijaan kasvoi merkittävästi (+12,6%). Tämä kehitys ilmenee erityisesti tukialueille myönnetyssä tuessa, Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksessa ja uusille jäsenvaltioille osoitetussa tuessa. Vuoden 1995 poikkeuksellisen kasvun jälkeen yhteisön ulkopuolelle suuntautuva rahoitus sitä vastoin väheni, mikä johtui investointeja rajoittavasta poliittisesta ilmapiiristä eräissä maissa. Tämä johtui myös siitä, että yhteisön investointipankille antamat Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansia maita koskevat rahoitusvaltuutukset päättyivät ja niiden uudistamisen käsittely kesti arvioitua kauemmin. 1 2 3 Päätöksen 78/870/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 298, 25. 10. 1978. Päätöksen 81/19/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 37, 10. 2. 1981. Päätöksen 81/1013/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 367, 23. 12. 1981. Päätöksen 82/169/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 78, 24. 3. 1982. Päätöksen 83/200/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 112, 28. 4. 1983. Päätöksen 87/182/ETY 9 artikla, EYVL N:o L 71, 14. 3. 1987. Päätöksen 77/270/Euratom, 4 artikla, EYVL N:o L 88, 6. 4. 1977. PE/67134,5. 3. 1981, EYVL N:o C 287, 9. 11. 1981. 3 Koska Euroopan investointipankille annettu rahoitusvaltuutus päättyi tällä alueella muita maantieteellisiä alueita aikaisemmin, komissio teki tammikuussa 1996 neuvostolle jolle neuvosto myönsi 275 miljoonaa ecua joulukuussa 1996. ehdotuksen väliaikaisesta ohjelmasta, niitä varten varattuja Koska näitä rahoitusvaltuutuksia oli järkevää uudistaa yleisesti sovittamalla niiden voimassaoloaika varoja koskevien talousarvioon rahoitusnäkymien kattamalle ajanjaksolle, komissio ehdotti neuvostolle EDP:n rahoitusvaltuutuksen yleistä uudistamista kaikkien kolmansien maiden osalta kolmeksi vuodeksi vuosina 1997 - 2000. Tällä perusteella neuvosto päätti alkuvuonna 1997 myöntää yhteisön lainoille takauksen, jonka suuruus on 70 prosenttia niiden pääomasta ja koroista enintään 7 105 miljoonaan ecuun saakka. Lainojen jakauma on seuraava (katso liitteen taulukko 8): KIE-maat: Välimerenmaat: Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmannet maat: Etelä-Afrikan tasavalta: 3 520 miljoonaa ecua 2 310 900 375 talousarviosta allekirjoitetuille " " B. Puolivuotiskertomus Yhteisön alueella tehtävien investointien edistämiseksi toteutetun varainhankinnan jatkuvaa seurantaa varten ja yhteisön uudesta rahoitusvälineestä vuosina 1983 ja 1987 tehtyjen päätösten mukaan komission on ilmoitettava parlamentille ja neuvostolle kuuden kuukauden välein tämän avulla toteutetun varainhankinnan yhteenveto uuden käyttöasteesta. Tämän rahoitusvälineen ja 1. heinäkuuta avulla 31. joulukuuta 1996 välisenä aikana. asiakirjan B-osassa toteutetusta esitetään varainhankinnasta A. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA VARAINHANKINNASTA VUONNA 1996 1. YHTEISÖN VARAINHANKINTA 1. 1. Komissio on valtuutettu tavoitteen toteuttamaan varainhankintaa pääomamarkkinoilta perustamissopimuksen yhteisön aluetta koskevan toteuttamiseksi. Tämän varainhankinnan avulla on määrä rahoittaa ydinvoimaloiden rakentamista ja parantamista (Euratomin nykyinen enimmäismäärä 4 miljardia ecua), yhteisön uuden (nykyinen rahoitusvälineen enimmäismäärä teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti hiili- ja terästeollisuuden tuotantokapasiteetin lisäämistä tai tuotantosuunnan muuttamista tai tarvittaessa lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutaseeseen liittyviä vaikeuksia (enimmäismäärä: 14 miljardia ecua). Rahoitukseen vielä käytettävissä olevat varat on ilmoitettu kutakin välinettä käsittelevässä kappaleessa. investointeja ecua), Euroopan hiili- 6,8 miljardia toteutettuja yhteisössä avulla ja Kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten yhteydessä komissio on valtuutettu sopimaan lainoista, jotka on tarkoitettu Keski- ja Itä-Euroopan maiden (AKT-maiden) (KIE), Afrikan, Karibian rahoitustukiohjelmien hankkeiden rahoittamiseksi. Tyynenmeren maiden ja Välimeren toteutettavien alueella ja Sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan investointipankki (EIP) on ollut ja rahoittamisessa niin, että sen varainhankinta muodostaa painopistealueiden valtaosan yhteisön varainhankinnasta (katso taulukko 1). toteutettavan yhteisen politiikan tiiviisti mukana eri aloilla 1. 2. Yhteisön 1996 vuonna liikkeeseen toimielinten laskemien joukkovelkakirjalainojen kokonaismäärä oli 18,0 miljardia ecua, mikä on 36,4 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna (taulukko 1). Kasvu on lähellä OECD-maiden laskemien joukkovelkakirjalainojen kasvua, vaikka onkin sitä alhaisempi. Lisäys johtuu pääasiassa EIP:n toimivaltaansa kuuluvien toimien rahoittamiseksi toteuttamasta varainhankinnasta. Komission varainhankinta noudatti edelleen neuvoston määrittelemiä suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on vapauttaa komissio eräistä tehtävistä ja siirtää ne EIP:lle. kansainvälisillä markkinoilla liikkeeseen Kaiken kaikkiaan Euroopan yhteisön toimielinten joukkovelkakirjalainojen osuus kaikista OECD-maiden alueella liikkeeseen lasketuista joukkovelkakirjoista on laskettujen pysynyt melko joukkovelkakirjojen määrä on kasvanut huomattavasti eli yli 64 prosenttia vuodessa. Euromarkkinoilla liikkeeseen vakaana. 1. Yhteisö 1. 1 EHTY 1. 2 EY (a) 1. 3 Euratom 1. 4 EIP 2. OECD-maat (b) (jakauma välineittäin) 2. 1 Liikkeeseen lasketut joukkovelkakirjalainat 2. 2 Lainat 3. Yhteisön liikkeeseen- laskemat joukkovelkakirja lainat suhteessa OECD- maiden Jvk-markkinolhln (%) Rahoitusmarkkinoiden toiveikkaampi ilmapiiri, korkojen lasku ja taloudellisen eivät kannusta vaihtuvakorkoiseen toimeliaisuuden varainhankintaan, jonka suhteellinen osuus on jälleen vähentynyt. lievät elpymisnäkymät TAULUKKO 1 Ottolainaus kansainvälisillä markkinoilla (miljardia ecua) 1989 10,5 0,9 0,5 1990 12,5 1,1 0,4 1991 16,9 1,4 1,7 1992 15,7 1,5 1,2 1993 20,1 0,9 5,0 9,0 11,0 13,7 13,0 14,2 1994 15,2 0,6 0,3 0,1 14,2 1995 13,2 0,4 0,4 1996 18,0 0,3 0,1 12,4 17,6 joista euro-obligaatiot 193,2 141,4 200,5 232,2 180,5 240,2 117,5 103,3 99,9 257,1 212,7 96,0 410,8 360,3 337,0 309,7 123,7 202,7 357,3 283,9 285,9 559,6 465,9 274,0 3,9 6,1 5,7 5,1 3,5 3,9 3,5 3,2 (a) (b) Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) + maksutase Ecun vuotuiseen keskikurssiin perustuva laskelma Lähde: OECD ja ETY 2. LUOTONANTO YHTEISÖSSÄ 2. 1. Vuonna 1996 talouden perustekijät kohentuivat samaan aikaan, kun taloudellisen toimeliaisuuden kasvu hidastui useimmissa jäsenvaltioissa (reaalinen BKT: +1,6 prosenttia verrattuna +2,5 prosenttiin vuonna 1995). Vaikka viennin kasvu on jatkunut tasaisena (reaalikasvu +3,3 prosenttia), investointeihin yleisesti ja erityisesti rakennusalalla ja julkisten töiden osalta on vaikuttanut julkisyhteisöjen alijäämän tarkka seuranta. Vaikka inflaatio on onnistuttu hidastamaan ja korot ovat laskeneet hyvin selvästi melkein kaikissa jäsenvaltioissa, tästä ei ole vuoden 1996 lopun jälkeen seurannut riittävää työllisyyden kohentumista, jotta työttömyys olisi vähentynyt. Pk-yritykset ovat sitä vastoin käynnistäneet investoinnit uudelleen. 2. 2. Euroopan investointipankki pyrkii edistämään talous- ja rahaliitolle suotuisaa makrotaloudellista kehitystä ja tämän tavoitteen tueksi myönsi Euroopan unionille lainoja 20,95 miljardin ecun arvosta. Lainojen arvo vuonna 1995 oli 18,6 miljardia ecua, joten kasvua oli 12,6 prosenttia (katso taulukko 2). Näillä lainoilla osallistuttiin yhteensä arviolta 60 miljardin ecun suuruisten investointien käynnistämiseen, mikä vastaa noin viittä prosenttia unionin kiinteästä bruttopääomanmuodostuksesta. Huomattava määrä suunnattiin Itävaltaan, Ruotsiin ja Suomeen, joissa rahoitus melkein kaksinkertaistui maiden ensimmäiseen jäsenyysvuoteen 1995 verrattuna. Alankomaihin, Italiaan, Kreikkaan, Ranskaan ja Saksaan myönnetty rahoitus on kasvanut kuitenkin eniten. rahoituksesta Aluekehityksen sekä taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi tarkoitettujen investointien rahoitus säilyi vuonna 1996 investointipankin painopistealueena (katso liitteen taulukko 5) ja muodosti yli kaksi kolmasosaa lainakannasta. Tämä luotonanto on keskittynyt rakennerahastojen tukialueille, erityisesti niin sanottuihin "koheesiomaihin", Saksan itäosaan ja Italian Mezzogiornoon, jossa investoinnit ovat saavuttaneet vuoden 1994 tason. Rahaston uudistuksesta 1989 alkaen aluekehitykseen myönnettyjen lainojen määrä on ollut 85 miljardia ecua ja niiden avulla on rahoitettu investointeja, joiden arvo on arviolta 249 miljardia ecua. Useiden vuosien ajan EIP on mukauttanut lainaehtojaan niiden erityisvaatimusten mukaisiksi, joita yhteisön sisäisen kaupan kannalta olennaisten yhdenmukaisten ja tehokkaiden verkkojen toteuttaminen edellyttää. Investointipankki on näin ollen voinut suoraan vaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen ja erityisesti Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemiin ensisijaisiin hankkeisiin. Tästä syystä se hyväksyi vuoden 1996 lopussa 10,7 miljardin ecun lainasitoumukset. Vuodesta 1993 alkaen EIP on antanut unionissa lainoja arviolta 30 miljardin ecun arvosta liikenteen, energiankuljetuksen ja televiestinnän alojen Euroopan toteuttamiseksi. Erityisen "TEN-lainaikkunan" tarjoamia lainajärjestelyjä on sovellettu aina kun se on ollut mahdollista. laajuisten verkkojen TAULUKKO 2 HP:n luotonannon rakenne (allekirjoitetut lainasopimukset) - Maantieteellinen jakauma 1993 miljoonaa ecua 1994 % miljoonaa ecua Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Muut (18 artikla) Yhteisö yhteensä AKT-MMA, Etelä-Afrikka Välimeren alue KIE-maat Latinalainen Amerikka, Aasia Yhteisön ulkopuolella yhteensä ALLEKIRJOITETUT LAINASOPIMUKSET YHTEENSÄ 372 876 2 097 511 4 005 2 206 388 3 362 380 1 489 1 929 111 17 724 226 681 882 99 1 887 1,9 4,5 10,7 2,6 20,4 11,2 2,0 17,1 0,0 1,9 0,0 7,6 0,0 0,0 9,8 0,6 90,4 1,2 3,5 4,5 0,5 9,6 615 850 2 408 535 3 012 2 477 291 3 100 5 400 90 1 110 60 15 2 455 261 17 682 462 607 957 220 % 3,1 4,3 12,1 2,7 15,1 12,4 1,5 15,6 0,0 2,0 0,4 5,6 0,3 0,1 12,3 1,3 88,7 2,3 3,0 4,8 1,1 1995 miljoonaa ecua 665 825 2 715 525 2 818 2 207 327 3 435 79 319 242 1 232 179 273 2 244 519 18 604 475 1038 1005 288 2 806 1996 miljoonaa ecua 657 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4 121 766 490 1 294 302 846 2 386 402 % 2,8 3,0 13,0 3,1 11,0 10,8 0,8 17,7 0,0 3,3 2,1 5,6 1,3 3,6 10,3 1,7 20 946 90,1 452 681 1 116 45 2 294 1,9 2,9 4,8 0,2 9,9 % 3,1 3,9 12,7 2,5 13,2 10,3 1,5 16,0 0,4 1,5 1,1 5,8 0,8 1,3 10,5 2,4 86,9 2,2 4,8 4,7 1,3 13,1 2 246 11,3 19611 100,0 19 928 100,0 21 410 100,0 23 240 100,0 pääosa Viestintäinfrastruktuurien rahoitukseen käytettiin 6 506 miljoonaa ecua, mikä vastasi edellisen vuoden tasoa. Liikennehankkeisiin myönnettiin 4 500 miljoonaa, josta infrastruktuureihin (4 200 miljoonaa). Ilmailualalla rahoitusta annettiin erityisesti Ateenan uudelle kansainväliselle kasvoi merkittävästi ja saavutti edellisvuoden supistumista edeltävän tason. lentokentälle. Televiestintähankkeiden rautatieliikenteen luotonanto suuntautui tie- ja Kiinnittäen huomiota kaikkien rahoittamiensa hankkeiden ympäristövaikutuksiin ja ympäristön alaa koskevien yhteisön säännösten noudattamiseen investointipankki myönsi tähän tarkoitukseen 5 875 miljoonan arvosta lainoja ja säilytti siten rahoituksensa (30 prosenttia kaikesta viime laadun parantamiseen ja jätehuoltoon rahoitustoiminnasta). Ilman ja veden myönnettiin 4 209 miljoonaa. Kaupunkisuunnitteluun osoitettiin 1 666 miljoonaa. Energia-alan tavoitteisiin myönnettyjen lainojen määrä vuonna 1996 kasvoi huomattavasti eli 4 031 miljoonaan. Maakaasun tuotantoon, kuljetukseen, jakeluun ja varastointiin liittyvien hankkeiden rahoitus kasvoi merkittävästi. varainhoitovuosien tasolla Vuodelle 1996 oli ominaista teollisuuden alan hankkeisiin myönnettyjen yksittäisten lainojen selvä kasvu. Globaalilainoista pk-yrityksille myönnetyt luotot vakiintuivat edellisvuotisen voimakkaan kasvun jälkeen nykyiselle korkealle tasolle. Näillä aloilla teollisuuden tavoitteisiin myönnettiin lainoja 3 776 miljoonaa, joista yksittäisiä lainoja oli 1 182 miljoonaa ja globaalilainoja 2 594 miljoonaa, josta myönnettiin luottoja yli 11 000 pk-yritykselle. Vuoden 1995 loppuun mennessä oli työpaikkoja luovia pk-yrityksiä suosivalle järjestelmälle myönnetty 1 miljardi kokonaisuudessaan käytetty. Tämä järjestelmä auttoi luomaan noin 45 000 uutta työpaikkaa. Vuoden 1996 loppuun mennessä 2 451 pk-yritystä oli vahvistanut luoneensa arviolta 28 000 työpaikkaa, jotka olivat jatkuneet vähintään kuusi kuukautta. 2. 3. Koska EHTY-sopimuksen voimassaoloaika päättyy 23 päivänä heinäkuuta 2002, komission kesäkuussa 1994 tekemän EHTY:n varainhankinnan ja luotonannon uudelleen määritystä koskevan päätöksen (EYVL N:o C 175, 28. 6. 1994) mukaisesti uusien yhteisön alueelle myönnettyjen lainojen määrä laskijalleen voimakkaasti edelliseen vuoteen verrattuna (katso taulukko 3). TAULUKKO 3 EHTY-luotonanto 1996 | 54 artikla 56 artikla 95 artikla (tahutta ecua Yhteiskunnan tukema Yhteensä Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Yhteisön ulkopuolella 12 183 30 466 34 911 5 951 23 009 16 721 11 548 58 924 578 50 398 YHTEENSÄ 77 560 167 129 15 563 15 563 1 074 113 9 663 154 3 589 1 800 20 1 937 309 183 208 357 7 025 113 32 672 154 32 493 13 348 20 91 327 35 220 183 578 208 50 755 15 563 19 407 279 659 2. 4 Yhteisön uuden rahoitusvälineen hoidon osalta takaisinmaksut ovat jatkuneet, ja eräiden maiden lainat on maksettu melkein kokonaan takaisin. Lisäksi on muistettava, että uusia lainoja ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen (katso taulukko 4). Taulukko 4 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto 31. 12. 1996 (miljoonaa ecua) Rahoitussopi mikset Globaalllainatn Tuotanto (*) Infrastruktuuri Energia Nettoluotonanto yhteensä (**) EIP:n luotonanto (omat varat) Jälleenrak. Jälleenrak. Nai Italia Kreikka Nau Natll Na rv YHT. 5,4 538,5 446,7 990,5 598,7 80,0 406,8 2 138,0 668,8 3 213,5 10,6 279,4 300,8 465,3 258,3 15,9 1961,9 1005,8 598,7 351,6 80,0 997,5 2 861,5 668,8 6 197,1 351,6 Sallitut enimmäismäärät 1000,0 1000,0 80,0 1000,0 3 000,0 750,0 6 830,0 Jäännös 9,5 49,7 0,0 2,5 138,4 81,2 267,5 (*) (**) Teollisuus ja maatalous Allekirjoitetut lainat pl. peruutukset 2. 5 Yhteisössä ei ole tehty moneen vuoteen yhtään ydinenergiahanketta koskevaa rahoitusanomusta. Euratomin kautta myönnettävän rahoituksen enimmäismäärästä on jäljellä 1,1 miljardia ecua. Yhteisön ulkopuolisia hankkeita on sitä vastoin tutkittavana useita (katso jäljempänä kohta 3. 5). 2. 6 Keskipitkän aikavälin rahoitustukijärjestelmää jäsenvaltioiden maksutaseen tukemiseksi ei käytetty viime vuonna. Ottaen huomioon tämän järjestelmän osana Kreikalle aikaisemmin myönnetyt lainat, eli miljardi ecua (jonka ensimmäinen erä vuodelta 1991 oli 2,2 miljardia) ja Italialle myönnetyt lainat, eli neljä miljardia ecua (vuonna 1993 myönnetyn 8 miljardin lainan kaksi ensimmäistä erää), ja vuonna 1996 suoritetut takaisinmaksut, näiden lainojen kanta oli 31. joulukuuta 1996 neljä miljardia ecua. Pääomamarkkinoilta hankittavan rahoituksen määrä oli siten 10 miljardia ecua. 3. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT RAHOITUS rahoitus koskee niitä valtioita, Tämä joiden kanssa yhteisö on yhteistyösopimuksia. Viime vuosina jatkunut kasvu tasaantui vuonna 1996. tehnyt 3. 1 Kolmansien maiden rakennesopeutus- tukemisen perusteella yhteisö antoi makrotaloudellista rahoitustukea myöntämällä lainoja 155 miljoonan ecun arvosta vuonna 1996 (katso taulukko 5). Tähän tarkoitukseen ja uudistusohjelmien käytetyt ja aiemmin päätettyihin lainoihin liittyvät suoritukset olivat yhteensä 140 miljoonaa ecua ja jakautuivat seuraavalla tavalla: 40 miljoonaa (Bulgaria) ja 100 miljoonaa IVY-maille (Ukraina). Tähän on lisättävä uudet lainat, joiden myöntämisestä on päätetty vuonna 1996 ja joista 15 miljoonaa ecua on suoritettu Moldavialle. 3. 2 Kaupallisten luottojen myöntämisestä tehdyn neuvoston päätöksen yhteydessä, jossa asetettiin 1 250 miljoonan ecun enimmäismäärä entisen Neuvostoliiton itsenäisille valtioille (IVY) myönnettäville lainoille, yhtään uutta suoritusta ei maksettu vuonna 1996. joulukuussa 1991 Ottaen huomioon, että vuonna 1996 ei päätetty uusista toimista, tässä yhteydessä myönnettyjen lainojen kokonaismäärä oli 1 133 miljoonaa ecua ja siten vuoden 1995 tasolla (katso liitteen taulukko 8). 3. 3 EIP: n yhteisön ulkopuolelle suuntautunut rahoitus vuonna 1996 oli 2 294 miljoonaa eli arviolta 18 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuotena (katso myös investointipankin omista varoista myönnettyihin 2 190 miljoonan suuruisiin lainoihin ja 104 miljoonan suuruiseen saatuun riskipääomaan (katso tai yhteisön taulukko 5). jäsenvaltioiden budjettivaroista taulukko 2). Rahoitus jakautui Rahoitukseen on vaikuttanut Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansia maita (ALA) koskevan rahoitusvaltuutuksen odotettua kauemmin kestänyt uudistaminen ja eräisiin maihin tehtäviä investointeja rajoittanut poliittinen ilmapiiri. Lainojen määrä on kasvanut Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja Etelä- Afrikassa, kun taas AKT-maiden ja MMA-maiden ja alueiden, Välimeren alueen ja Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa luotonanto on vähentynyt. 3. 3. 1 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa (AKT) ja merentakaisissa maissa ja alueilla (MMA) EIP:n rahoitustoiminta oli 396 miljoonaa ecua (430 miljoonaa vuonna 1995), josta 99 miljoonaa riskipääomaa Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista. talouskehitykselle infrastruktuurihankkeisiin Tukivaltioiden suunnattiin kaksi kolmasosaa rahoituksesta (256 miljoonaa). Teollisuudelle myönnettiin yksittäisiä lainoja 42 miljoonaa ja paikallisten rahoituslaitosten kautta pienyritysten rahoittamiseen tarkoitettuja globaalilainoja myönnettiin 98 miljoonaa. välttämättömiin 3. 3. 2 Välimeren rantavaltioille myönnetyt lainat olivat 681 miljoonaa ecua vuonna 1996, joista 5 miljoonaa on peräisin budjettivaroista. Lainoista 562 miljoonaa on peräisin alakohtaisesta osasta (pöytäkirjan ulkopuolella), joka on tarkoitettu viestinnän parannus- kahdenvälisiin pöytäkirjoihin liittyvä lainakanta on 119 miljoonaa. ympäristönsuojeluhankkeille. Tämänhetkisiin ja Alakohtainen jaottelu osoittaa saastumisen liittyvien hankkeitten merkityksen, sekä valtioiden sisällä (jätevesien talteenotto- ja käsittelylaitokset) että toteutettava petrokemian teollisuudessa, esimerkkeinä erityisesti Algeriassa toteutettava teollisuusalueen puhdistamishanke ja Turkissa saasteiden torjuntaan 10 lämpövoimalan rikinpoistolaitteiden asennus. Nämä 380 miljoonaa eli 56 prosenttia välittömästi ympäristönsuojelua rahoitustoimista. lainat ovat yhteensä tukeneista Gazalle myönnettiin 53 miljoonan arvosta lainoja vedenjakeluverkon parantamiseen ja sataman rakentamiseen. 3. 3. 3 Keski- ja Itä-Euroopan maille (KIE-maat) myönnetyt lainat olivat kymmenen maan osalta 1 116 miljoonaa ecua vuonna 1996 (1 005 miljoonaa vuonna 1995). Lähes kaikki näistä lainoista (97 %) on suunnattu investointipankin valtuuston vuonna 1994 tekemän päätöksen mukaisesti 3 miljardin rahoitusohjelmaan, jolle on myönnetty takuu yhteisön budjettivaroista. Lisäksi Slovenialle on myönnetty 30 miljoonaa vuonna 1993 voimaan tulleen pöytäkirjan mukaisesti. Lähes kaikki näistä lainoista, 50 miljoonan suuruiset globaalilainat poislukien, koskevat infrastruktuurihankkeita ja erityisesti viestinnän kehittämisestä. Useat näistä lainoista ovat vaikuttaneet sellaisten töiden toteuttamiseen, jotka liittyvät ensisijaisiin liikenneväylähankkeisiin. 3. 3. 4 Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa tapahtuvaa rahoitustoimintaa koskevan investointipankin valtuuston helmikuussa 1993 koskevan päätöksen mukaisesti Argentiinassa allekirjoitettiin laina (45 miljoonaa) tieliikenteen infrastruktuurien parantamiseen. 3. 3. 5 Investointipankki jatkoi vuonna 1996 rahoitustoimintaansa Etelä-Afrikan tasavallassa myöntämällä 56 miljoonan lainan sähkönjakeluverkon laajentamiseen. TAULUKKO 5 Rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella vuonna 1996 | (miljoonaa ecua) I EIP EHTY Maksutaseen tukeminen (1) Budjetti-varat ja EKR (2) 99 5 16 40 115 AKT-MMA -maat Välimeren rantavaltiot KIE- maat IVY Latinalainen Amerikka, Aasia Etelä-Afrikka Yhteensä 16 155 104 Omat varat YHT. (3) 297 676 1 116 45 56 2190 396 681 1 172 115 45 56 2 465 (1) (2) (3) Maksetut EIP:n allekirjoittamat ja hallinnoimat lainasopimukset EY:n budjettivaroista tai Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista. Allekirjoitetut lainasopimukset 3. 4 Vuonna 1996 myönnettiin yhteisön ulkopuolelle yksi ainoa 15,5 miljoonan ecun suuruinen EHTY-laina terästeollisuusyritykselle toimintojen rakenneuudistukseen. 3. 5 Neuvosto päätti 21 päivänä maaliskuuta 1994 myöntää Euratom-Iainoja myös turvallisuuden KIE- ja IVY-maille niiden ydinvoimaloiden tehokkuuden ja 11 parantamiseen. Ottaen huomioon neuvoston vahvistama nykyinen enimmäismäärä tämän rahoitusvälineen mukaisesti voidaan myöntää noin 1,1 miljardia ecua. Vuonna 1996 on tutkittu aktiivisesti useita hankkeita Ukrainassa, Bulgariassa, Venäjällä ja Liettuassa, mutta niiden teknisen sekä poliittisen monimutkaisuuden vuoksi yhdestäkään rahoitussuunnitelmasta ei ole tehty lopullista päätöstä. 3. 6 Yhteisö ja EEP ovat samanaikaisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin läheisiä yhteistyökumppaneita: kummatkin omistavat (EJKP) osakkaita 3 prosenttia pankin pääomasta ja toimivat tiiviissä yhteistyössä siten, että niiden toimintamuodot täydentävät toisiaan. ja EJKP:n vuoden 1996 vuosikertomuksen mukaan hallintoneuvosto on hyväksynyt 119 uutta hanketta KIE-maissa ja entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa (134 hanketta vuonna 1995). Myönnettyjen lainojen arvo oli 2,8 miljardia ecua, eli noin 10 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995 tarkistettujen lukujen perusteella. Todellisuudessa käytetyt varat olivat 2,2 miljardia vuonna 1996. Oman pääoman ehtoisten sijoitusten osuus investointipankin kaikista operaatioista on laskenut vuoden 1995 24 prosentista 19 prosenttiin vuoden 1996 aikana, eli 526 miljoonaan ecuun. 4. EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTO Vuonna 1996 Euroopan investointirahasto (EIR) pani täytäntöön merkittävän määrän valmistelutöitä, joita on toteutettu sen perustamisesta kesäkuussa 1994 lähtien, ja allekirjoitettujen operaatioiden määrä kasvoi siten voimakkaasti. Vuonna 1996 allekirjoitettiin 22 operaatiota, joiden arvo on yhteensä 833 miljoonaa ecua, mikä nostaa EIR:n perustamisen jälkeen allekirjoitettujen operaatioiden arvon laajuisten verkkojen 1 464 miljoonaan ecuun. Näistä operaatioista Euroopan yhteydessä rakennettavan infrastruktuurin rahoituksen osuus on 78 prosenttia ja loput 22 prosenttia on myönnetty pk-yritysten hankkeisiin. EIR: n takaamat infrastruktuurihankkeet liittyvät liikenne- ja energia-aloihin. Pk- yritysten hankkeille myönnetyt takuut keskittyivät "kasvu ja ympäristö" -nimisen kokeiluhankkeen käynnistysvaiheen tukemiseen. Kyseessä on Euroopan parlamentin aloite, jossa komission budjetista taataan niiden pk-yritysten lainat, jotka toteuttavat ympäristöä mahdollisesti hyödyntäviä hankkeita. Ohjelman yhteydessä hyväksytyistä kolmestatoista hankkeesta, jotka vastaavat 392 miljoonaa ecua, yhteisarvoltaan 162 miljoonan arvoisesta kuudesta hankkeesta on neuvoteltu ja ne on allekirjoitettu rahoituslaitosten kanssa yhteisön viidessä jäsenvaltiossa. Perussääntöjensä mukaisesti EER valtuutettiin vuonna 1996 hankkimaan osakkuuksia. Tähän tarkoitukseen varattiin 75 miljoonaa ecua vuoden 1998 loppuun saakka. Vuonna 1996 käsiteltiin useita mahdollisia operaatioita, ja ensimmäiset sopimukset on tarkoitus allekirjoittaa vuoden 1997 alussa. Vuoden 1996 lopussa rahaston merkitty pääoma oli 1 786 miljoonaa ecua, joka on 89,3 prosenttia 2 miljardin ecun suuruisesta enimmäispääomasta. Rahaston 12 osakkaita on 78, joista 76 on rahoituslaitoksia ja kaksi muuta ovat komissio Euroopan unionin edustajana sekä EEP. 5. LUOTONANNON TALOUSARVIOVABKUTUKSET talousarvioon, Luotonanto vaikuttaa yhteisön yleiseen korkotukea ja/tai budjettitakaus. jos lainoihin liittyy 5. 1 Korkotuki Yhteisö myöntää korkotukea seuraavilla aloilla (katso liitteen taulukko 7): a) hiili- tai terästeollisuuden alueiden tuotannonalan muuttamiseen (EHTY- sopimuksen 56 artikla) b) Italian, Kreikan ja Portugalin (Madeiran itsehallintoalue) luonnonkatastrofi alueiden jälleenrakentamiseen c) "pk-yrityksille suunnatun rahoitusvälineen" yhteydessä. ei korkotukilainaa ole myönnetty Yhtään sellaisten investointihankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön hiilen käyttöä terästeollisuudessa tuotantosuunnan muuttamiseen (56 artikla) annetuille lainoille myönnetty korkotuki oli vuonna 1996 36,8 miljoonaa ecua, verrattuna 11,5 miljoonaan ecuun vuonna 1995 ja 51,1 miljoonaan ecuun vuonna 1994. toinen kohta). Hiili- teollisuudelle (54 artikla, ja On huomattava, että Madeiralla vuonna 1993 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeisestä jälleenrakennuksesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komissio maksaa EEP:n lainoille myönnetyn korkotuen suoraan Madeiran itsehallintoalueen hallitukselle, eikä sitä makseta EEP:n välityksellä, kuten tehtiin Kreikassa ja Italiassa tapahtuneiden maanjäristysten jälkeen. tuen määrärahaa Vuonna 1993 Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto lisäsi 3 miljardilla eculla Edinburghissa hyväksyttyä väliaikaisen laajoille infrastruktuurihankkeille. Tästä miljardi ecua suunnataan Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen ja korkotukea myönnetään työpaikkojen luomiseen tähtääviin hankkeisiin. Tuki on 3 000 ecua luotua uutta työpaikkaa kohden, mikä vastaa keskimäärin 2 prosentin koron laskua. Neuvoston 19 päivänä huhtikuuta 1994 tekemän päätöksen jälkeen EEP aloitti vuoden 1994 jälkipuoliskolla globaalilainasopimusten allekirjoittamisen kaikkien jäsenvaltioiden rahoituslaitosten kanssa. Lainojen myöntäminen lopetettiin 15 päivänä joulukuuta 1995, jolloin lainasopimuksia oli tehty koko miljardin suuruisen määrärahan arvosta. Vuoden 1996 lopussa tästä rahoitusvälineestä oli käytetty 48 prosenttia eli joka jaettiin 2 536 yrityksen kesken. 480 miljoonaa kokonaismäärärahasta, tukea noin Kokonaismäärärahasta arvioidaan vuonna 1997 myönnettävän 4 500 yritykselle. Talousarviosta tähän rahoitusvälineeseen kohdistetut maksut olivat 2,8 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 17,5 miljoonaa ecua vuonna 1996. Korkotukea myönnetään myös sellaisille lainoille, jotka EIP myöntää yhteisön ulkopuolelle (katso liitteen taulukko 8). 13 5. 2 Bud jetti taka ukset 5. 2. 1 Takausten kohteet toteuttama varainhankinta komission hallinnoiman luotonannon Yhteisön rahoittamiseksi (Euratom, NCI, maksutase) taataan koko lainakannan osalta yleisestä talousarviosta. Tässä tarkoituksessa yhteisön talousarviosta annettiin takaus 15 miljoonan ecun lainalle, joka myönnettiin Moldavialle vuonna 1996 maksutasevaikeuksien vuoksi. EIP:n kolmansiin maihin sen omista varoista yhteisön kehitystyötä koskevan rahoitusyhteistyöpolitiikan mukaisesti myöntämille lainoille tehdään takuusopimus. Nämä takuut ovat jäsenvaltioiden vahvistamia AKT-MMA -maille myönnettävien lainojen osalta ja yhteisön vahvistamia Välimeren maiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE), niiden Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansien maiden, joiden kanssa Euroopan unioni on tehnyt yhteistyösopimuksia, sekä Etelä-Afrikan osalta. tarkoituksessa yhteisön Tässä operaatioiden yhteydessä: talousarviosta myönnetään varoja seuraavien a) EIP:n Välimeren maille myöntämät lainat: Nämä lainat katetaan yhteisön yleisellä takuulla, joka on suuruudeltaan 75 prosenttia allekirjoitettujen lainojen määrästä. Vuoden 1996 lopussa lainakanta oli 2 357 miljoonaa ecua, josta 265 miljoonaa oli Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille (ennen liittymistä) myönnettyjä lainoja ja 2 092 miljoonaa Välimeren alueen kolmansille maille myönnettyjä lainoja. b) EIP:n KIE-maille myöntämät lainat: Yhteisön takuu kattaa allekirjoitetut lainat kokonaisuudessaan. EIP myönsi 31. joulukuuta 1996 1 628 miljoonan ecun luoton näille maille KIE I -budjettikohdassa varatusta 1,7 miljardin määrärahasta. Vuoden 1996 lopussa lainakanta oli yhteensä 971 miljoonaa ecua. Vuoden 1993 lopussa yhteisö uudisti takuunsa lainoille, jotka EEP myöntää kolmen seuraavan vuoden aikana KIE-maille, mukaan lukien Baltian maat ja Albania, 3 miljardin ecun enimmäismäärään asti (KIE II). EIP myönsi 31. joulukuuta 1996 näille maille 2 980 miljoonan ecun luoton 3 miljardin määrärahasta. Lainakanta vuoden lopussa oli ainoastaan 335 miljoonaa ecua. c) EEP:n Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansille maille (ALA) myöntämät lainat: Yhteisön talousarviosta taataan kokonaisuudessaan lainat maille, joiden kanssa yhteisöllä on yhteistyösopimus. Helmikuussa 1993 tehdyn päätöksen mukaisesti 750 miljoonan ecun kokonaissummasta kolmen vuoden ajalle jaetaan enintään 250 miljoonaa vuodessa. Vuonna 1996 allekirjoitettujen lainojen määrä oli 647 miljoonaa ecua ja takauskanta vuoden lopussa 204 miljoonaa ecua. Neuvosto antoi 12 päivänä joulukuuta 1996 luvan näitä maita koskevaan väliaikaiseen yksivuotiseen operaatioon, jonka enimmäismäärä on 275 miljoonaa ecua ja joka päättyy kesäkuussa 1997. Tämän päätöksen avulla voitiin yhdistää investointipankille annettu ja tätä aluetta koskeva alkuperäinen rahoitusvaltuutus 14 sekä neuvoston vuoden 1997 alussa hyväksymä ja kaikille kolmansille maille tarkoitettu monivuotinen globaalivaltuutus. d) EfP:n Etelä-Afrikalle myöntämät lainat: Kesäkuussa 1995 yhteisö takasi EEP:n Etelä-Afrikalle kahden seuraavan vuoden aikana myöntämät lainat 300 miljoonan ecun enimmäismäärään asti. Nämä lainat on kokonaisuudessaan taattu yhteisön talousarviosta. EIP myönsi 31. joulukuuta 1996 101 miljoonan luoton, mutta lainapääomaa ja korkoja koskeva takuukanta oli samana päivänä ainoastaan 32 miljoonaa ecua (katso taulukko 6). 5. 2. 2 Takuukanta 31 päivänä joulukuuta 1996 takuukanta, talousarvion joka sisältää nostetut Yhteisön jonka yksityiskohdat on esitetty jäljempänä taulukossa 6, oli vuoden 1996 lopussa arviolta 12 miljardia ecua, joista yli 53 prosenttia kohdistui kolmansiin maihin. Vuoteen 1995 verrattuna takuukanta supistui 1 238 miljoonaa ecua, mutta kolmansiin maihin suunnattujen sitoumusten osuus ei kuitenkaan lakannut kasvamasta, sillä se on lisääntynyt 37,5 prosentista vuonna 1992 nykyiseen 53 prosenttiin. lainat ja Yleiseen talousarvioon kohdistuva vuotuinen riski, joka koskee velan hoitoa (pääoma ja korot), oli 3 149 miljoonaa ecua vuonna 1996, joista 1 081 miljoonaa suuntautui kolmansiin maihin. Vuoden lopussa yhteisön saamiset maksuvaikeuksissa olevilta velallisilta olivat 330,7 miljoonaa ecua, joista 84,4 miljoonaa on maksamatta eräiltä entisen ja Jugoslavian Georgialta. tasavalloilta ja 246,3 miljoonaa Tadzikistanilta, Armenialta Kaikki takuun perusteella vaaditut maksut komission käteisvaroista suoritettiin väliaikaisesti talousarvion avulla vuoteen 1994 asti ja takuurahaston avulla alkaen sen perustamisesta neuvoston asetuksella N:o 2728/94 31 päivänä lokakuuta 1994. 15 Taulukko 6 Takuun kattama lainakanta 31. 121996 Operaatiot Sallitut enimmäismäärät Kanta 31. 1295(1) Kanta 31. 1296(2) (miljoonaa ecua) Jäsenvaltiot A Maksutase 1. Kreikka 2 Italia B. Muut 3. Euratom (3) 4 NCIjaNCI. TT 5. EIP Välimeri (E, GR. P) Kolmannet maat A Rahoitusapu 1. Unkari 2Ent. NL 3. Tsekin tasavalta 4 Slovakian tasavalta 5. Bulgaria 6. Romania 7. Viro 8. Latvia 9. Liettua 10. Israel 11. Algeria 12. Moldavia 13. Ukraina 14. Valko-Venäjä B. Muut 15. Välimeren maat 16. EIP KIE I ja II 17. Latinalainen Amerikka ja Aasia 18. Etelä-Afrikka YHTEENSÄ (1) Valuuttakurssi 31. 1295 (2) Valuuttakurssi 31. 1296 26 330 14 000 4000 6 830 1500 17422 5035 1050 1250 250 125 400 580 40 80 100 160 600 60 285 55 12 387 6362 4700 1025 300 43 752 7263 1000 4045 720 1113 385 5851 2987 440 347 250 125 360 510 20 40 75 160 500 45 85 30 2864 1782 933 149 5564 500 3479 572 748 265 6312 2679 180 144 250 125 400 510 20 40 75 160 500 60 185 30 3634 2092 1306 204 32 13114 11876 (3) Euratom-lainojen myöntäminen eräille kolmansille maille (neuvoston päätös 21. 3. 94) 16 TILASTOLHTE 17 TAULUKK01 Luotonannon ja varainhankinnan vuotuinen kehitys yhteisössä (miljoonaa ecua) (ecun vaihtokurssi kunkin varainhoitovuoden lopussa) 1965 1966 1967 1968 1969 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 I. Varainhankinta EHTY 1265 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 Maksutase (1) - 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 Euratom NO 3 4 4 4 8 8 8 5 3 93 49 860 541 611 945 522 76 49 - - 70 66 - Komissio yhteensä 2469 3403 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1006 862 453 BP (2) 5699 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 Yhteisö yhteensä 8168 10194 9404 9584 10469 12506 16862 15657 20101 15156 13257 18006 II. Myömetyt lainat EHTY 1010 1089 969 906 700 993 1382 1486 918 674 403 280 Maksutase (1) - 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 Euratom NO 211 443 314 49 8 8 4 3 93 425 3 5 7 78 24 39 9 3 0 - -- Komtsslo yhteensä 2105 2767 2568 1265 778 1367 3116 2704 5917 968 813 435 BP(3) 5641 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20945 Yhteisö yhteensä | 7746 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 Huom Komssion yhteenlasketun luotonannon ja varainhankJiranväliiTen ero johtuu vara^ toteutettu jaHeenrahoitustarkortuksiin, ja varairtortovuoden loppuun mennessä käyttärrtrttömen varojen määrän vaihteluista BRn luotonantoa ja varainhankintaa kuvaavien lukujen välinen ero johtuu siitä, että BRn luotonanto rahoitetaan samanaikaisesti pääornamarkkinoitta hankiltuilla varoilla ja pankin omilla varoilla. (1 ) Rahoitustukijärjestely jäsenvaltioille ja kolmansille maille. (2) (3) Hankitut varat yhteensä. Omista varoista myönnetyt allekirjoitetut lainat, poisluettuna BRn rryöntämät takuut järjestelijöille ja NCI-varoista tehdyt operaatiot 18 TAULUKKO 2 Yhteisön liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen kanta (jokaisen vuoden lopussa) (1) (2) (miljoonaa ecua) EHTY EIP (3) Euratom NCI Välisumma lainat lainat yhteensä Maksutase Allekirjoitetut 6178 16 570 1272 1747 25 767 6 539 20 749 1680 3 269 32 237 7119 25 007 1892 4 432 38 450 7 034 26 736 2 013 4 960 40 743 6 761 30 271 2168 5 202 44 402 6 689 31 957 2 500 5 229 46 375 6 825 36 928 2164 5 514 51431 6 738 42 330 1 945 5122 56135 591 4 610 4 932 3 236 1890 2 997 2 459 2 075 6 673 48 459 1687 4 542 61 361 (4)2 045 7139 58 893 1563 3 817 71412 7 327 67 784 1338 3 326 79 775 7 331 78 661 1018 2 202 89 212 6 548 83 673 5 966 87 079 4 656 96 649 779 720 572 1 570 92 570 1113 94 878 748 102625 3 516 4 026 5 204 7 697 8 032 6 658 26 358 36 847 43 382 43 979 46 292 49 372 53 890 58 210 63 406 74 928 83 801 94 416 100267 102 910 109283 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 (1 ) Valuuttakurssina käytetään jokaisen vuoden joulukuun 31. päivän kurssia. Koska suurin osa lainoista on kansallisen valuutan määräisiä, kahden vuoden lopun välinen ero selittyy toisaalta olemassaolevan kannan arvon muutoksina ja toisaalta vuoden aikana liikkeeseen laskettujen lainojen nettomäärällä. (2) Lainojen alkuperäinen määrä, jota ovat vähentäneet/lisänneet lyhennykset, irtisanotut ja peruutetut lainat sekä valuutan muutokset Vuodesta 1989, mukaan luettuna lyhytaikaiset lainat. Vuodesta 1990, mukaan luettuna rahoitustuki kolmansille maille. (3) (4) 19 TAULUKKO 3 Yhteisön varainhankinta vuonna 1996 valuutoittain I (miljoonaa ecua) EIP Euratom EHTY NCI Maksu- Varainhankintata tase (1) yhteensä 1995 % 1996 % ECU BEF DKK DEM GRD ESP FRF IEP ITL LUF NLG PTE FIM SEK GBP Välisumma CHF JPY USD ZAR Välisumma YHTEENSÄ 500 19 88 5 285 97 2 035 655 102 4 398 65 84 358 34 191 2 168 16 079 165 580 698 33 1 476 17 555 - - - - - - - - - - - - - - - - 6. 64. 29 7. 53 35. 50 244. 54. 54 298. - - - - - - 155 - - - - - 155 - 155 (1 ) Maksutase- ja rahoitustuki muille kuin jäsenvaltioille. 655 25 5 349 2 064 662 4 451 100 88 97 102 84 358 34 191 2 218 16 478 165 580 33 752 6,1 0,1 19,5 1,1 12,0 2,7 1,0 25,6 1,5 1. 1 7,6 0,1 0,6 8,3 87,3 2,9 5,8 4,0 1 530 18 008 12,7 100,0 3,6 0,1 0,5 29,7 0,5 11,5 3,7 0,6 24,7 0,6 0,5 2,0 0,2 1,1 12,3 91,5 0,9 3. 2 4. 2 0,2 8,5 100,0 TAULUKKO 4 Yhteisön arrtolainaustoirnlnnan erittely toimialoittain ja rahoitusväinerttän 1995 Ja 1996 (miljoonaa ecua) EHTY BP(1) Euratom NClfl) YHTEENSÄ WHTEENSA 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 1995 1996 346 248 4617 4477 4963 4725 27. 4 23,5 222 178 2955 2630 - 3177 2803 17. 5 14,0 10062 10388 10096 10408 55. 6 51,8 Tuotantosektori, luotot myönnetyistä gtobaalilainoista Infrastruktuuri, luotot rnyönnetyistä gjobaalilainoista Energia, luotot myönnetyistä gtobaalilainoista 14 20 1299 1535 3083 4945 12 100 279 - - 1299 1535 7,2 7. 6 3083 4957 17,0 24,7 100 279 0. 6 1. 4 18142 20090 100 100 YHTEENSÄ 360 280 17782 19810. (1 ) Myönnetyn rahoituksen määrä (yksittäiset lainat ja luotot myönnetyistä gtobaalilainoista). 20 TAULUKKO 5 EIP:n yhteisössä myöntämä rahoitus vuonna 1995 ja 1996 taloudellisen tavoitteen mukaan eriteltynä 1. Aluekehitys 1. 1 Jakauma maittain Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 1. 2 Jakauma päätoimialoittaln Energia Viestintä Ympäristöjä muut infrastruktuurit Teollisuus, maatalous, palvelut 1995 1996 Miljoonaa ecua 12 143,3 Miljoonaa ecua 100,0 13 805,0 % 100,0 249,0 304,0 1 786,3 335,7 2 697,0 1 440,1 165,5 2 458,8 79,3 24,0 63,8 1 252,8 23,7 4,7 1 258,6 2 009,0 5 270,0 1 614,0 3 252,0 2,1 2,5 14,7 2,8 22,2 11,9 1,4 20,2 0,7 0,2 0,5 10,3 0,2 0,0 10,4 16,5 43,4 13,3 26,8 236,0 397,0 2 297,0 730,0 2 352,0 1 615,0 108,0 2 853,0 17,0 254,0 1 288,0 10,0 317. 0 1 331,0 4 076,0 4 640,0 1 826,0 3 263,0 1,7 2,9 16,6 5,3 17,0 11,7 0,8 20,7 0,0 0,1 1,8 9,3 0,1 2,3 9,6 29,5 33,6 13,2 23,6 2. Viestintäinfrastruktuurit 6 592,0 100,0 6 506,0 100,0 2. 1 Liikenne 2. 2 Televiestintä 2. 3. Muut 5 494,0 1 098,0 83,3 16,7 4 500,0 2 006,0 69,2 30,8 3. Ympäristö ja elinympäristö 6 044,0 100,0 5 875,0 100,0 3. 1 Ympäristö 3. 2 Kaupunkisuunnittelu 4. Energia 4. 1 Omat luonnonvarat 4. 2 Tuonnin monipuolistaminen 4. 3 Taloudellinen energiankäyttö 5. Yritysten kilpailukyky joista pienet ja keskisuuret yritykset (1) 3 972,0 2 072,0 65,7 34,3 4 209,0 1 666,0 71,6 28,4 3 433,0 100,0 4 031,0 100. 0 30,2 26,0 43,8 1 037,0 894,0 1 502. 0 3 450,0 13,6 49,9 36,5 547,0 2011,0 1 473. 0 3 776,0 Lukumäärä Lukumäärä 2 881,0 11736 2 594,0 11034 (1 ) Mukaan luettuna luotot NCI. n avulla myönnetyistä globaalilamoista. Huom. Koska osa rahoituksesta on suunnattu samanaikaisesti useampien tavoitteiden mukaan, toteuttamiseen, eri otsakkeiden alla olevia määriä ei voi laskea yhteen. 21 TAULUKKO 6 Luotonannon (1) maantieteellinen jakauma yhteisössä 1995 ja 1996 1996 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 18 artikla (2) YHTEENSÄ 1995 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 18 artikla (2) (miljoonaa ecua) EHTY EIP Euratom NCI Maksutase Määrä 7,0 0,1 32,7 0,2 32,5 13,3 91,3 35,2 0,2 0,6 0. 2 50. 8 657,5 688,0 3 021,6 721,1 2 552,6 2 509,2 188,7 4 120,7 765,7 489,9 1 293,8 302,1 846. 5 2 386,2 402,5 264,1 20 946,1 664,5 688,1 3 054,3 721,3 2 585,1 2 522,5 188,7 4 212,0 35,2 765,9 490,5 1294,0 302,1 846,5 2 437,0 402,5 21 210,2 EHTY EIP Euratom NCI Maksutase Määrä 8,7 104,8 22,9 14,9 89,2 9,4 10,2 100,3 665,0 825,0 2 715,0 525,0 2 818,0 2 207,0 327,0 3 435,0 79,0 319,0 242,0 1 232,0 179,0 273,0 2 244,0 519,0 673,7 825,0 2 819,8 525,0 2 840,9 2 221,9 327,0 3 524,2 88,4 319. 0 242,0 1 242,2 179,0 273,0 2 344,3 519,0 3,1 3,2 14,4 3,4 12,2 11,9 0,9 19,9 0,2 3,6 2,3 6,1 1,4 4,0 11,5 1,9 100. 0 3,6 4,4 14,9 2,8 15,0 11,7 1,7 18. 6 0. 5 1,7 1,3 6,6 0,9 1,4 12,4 2,7 YHTEENSÄ 360,4 18604,0 18 964. 4 100,0 (1) Myönnetyt lainat. (2) Yhteisön hankkeet, joita ei ole suunnattu erityisesti mihinkään jäsenvaltioon (esimerkiksi televiestinnän kaapelit tai satelliitit, Pohjanmeren öljy). 22 TAULUKKO 7 Yhteisössä maksettu yhteisön eri rahoitusjärjestelyihin liittyvä korkotuki yhteisössä vuonna 1977-1996 (miljoonaa ecua) VARAIN HOITO VUOSI 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 (1 ) (2) (3) Korkotuki, jota & ote diskontattu nykyarvoon (1) Maanjäris EHTY 56 art Työllisyys EHTY 54 art Nykyarvoon diskontattu korkotuki (2) (rakenne (toiminnan Portuga tyksistä johtuva EVJ EAKR uudistus) muuttaminen) lissa jälleenrakennus 12,1 200,0 197,0 193,2 209,8 200,0 1. 3 9,8 10,4 25,7 7,6 10,5 4,0 6,2 3,6 5,9 2,4 3,0 2,6 1,3 1. 0 2,7 16,5 8,0 33,4 6,3 19,3 7,1 34,0 74,9 33,1 35,6 38,6 42,5 40,6 48,6 106,0 114,3 51,1 11,5 36. 8 4,0 3,9 3,0 14,4 24,4 28,4 28,6 28,6 27,8 26,6 23,1 20,1 17,2 0,5 (3) PKT- rahoitus väline 65,5 2,8 17,5 Korkotuki jaettu pidemmälle ajalle ja liitetty tässä tarkoituksessa vuotuisiin talousarvioihin luotuihin talousarvioihin. Korkotuki, jonka korrissio on maksanut nykyarvon perusteella kertaluonteisesti ja joka on otettu huomioon ensirrmäisen vuoden talousarviossa. Komission Madeiran itsehallintoalueelle nryöntämä 475 000 ecun torkotuki (neuvoston 29 päivänä kesäkuuta 1995 tekemä päätös No 95/250/EY). 23 TAULUKKO 8 Rahoitustuki yhteisön ulkopuolelle, voimassa tai neuvoteltavana 31. 1Z1996 I Sopimustyyppi Lainat ElP. n omista varoista B f Enlmmäisl Riskipaa- Operaatiot budjettivaroista Päättyy määrä Neljäs Loman yleissopimus toinen rahoituspöytäkirja Neuvoston päätös Neuvoston päätös Neuvoston päätös (7) 2000 2000 1997 2000 oma- I 1 operaatiot 1 (2) 1030 1000 30 (1) 1693 1658 35 300 375 | I ( miljoonaa ecua ) Maksutasetukl (4) 1 | Myönnetty Maksettu EHTY Tuki, jota ei makseta takaisin (3) 12102 11967 (5) 135 © Euro-Välimeri- kumppanuus (7) 3140 I 204 3460 760 2000 2 310 200 (8) 3 425 (9) 600 (10) 160 (11) 660 500 160 Erityinen rahoitusyhteistyö- sopimus Neljäs rahoituspöytäkirja Neljäs rahoituspöytäkirja 2000 1998 1998 750 30 50 2 2 13 22 Neuvoston päätös (7) 2000 3520 I 4564 (13) Rahoituspöytäkirja 1997 150 20 (14) 16 2 730 250 125 400 40 80 100 1050 580 105 (12) 1650 1 250 (15) 60 285 55 2 315 250 125 400 20 40 75 790 510 105 1408 1 133 60 185 30 AKT-MMA-maat AKT MMA Etelä-Afrikka Välimeren maat (6) Algeria, Kypros, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Malta, Marokko, Syyria, Tunisia, Turkki, Gaza ja Länsiranta Turkki Malta Kypros KJE-maat Tsekin tasavalta Slovakia Bulgaria Viro Latvia Uettua Unkari Romania Albania Slovenia IVY Entisen Moldavia Ukraina Valko-Venäjä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat Neuvoston päätös Neuvoston päätös (7) 1997 2000 275 900 (1) Lainoja, joille myönnetään korkotukea Euroopan kehitysrahaston varoista AKT- ja MMA-maiden hankkeisiin ja yhteisöjen yleisen talousarvion varoista välimeren maihin liittyviin hankkeisiin. Tuen maksamiseen tarvittavat määrät liitetään tukeen, jota ei tarvitse maksaa takaisin. EIP:n myöntämiä ja hallinnoimia. Euroopan komission myöntämiä ja hallinnoimia. Vuodesta 1990 lähtien kerääntyneet summat. Nämä operaatiot ovat Euroopan komission myöntämiä ja hallinnoimia. (2) (3) (4) (5) Mukaan luettuna ne määrät, jotka on tarkoitettu EIP:n lainojen korkotukeen. (6) Aikaisempien rahoituspöytäkirjojen mukaisesti käytettävissä olevat varat voidaan käyttää samanaikaisesti joko kokonaismäärän osalta tai jäljellä olevalta osatta. 14 päivänä huhtikuuta 1997 hyväksytyn monivuotisen globaalilainan osia. Suuntaa-antava määrä, joka on laskettu seuraavassa sarakkeessa esitetyn tuen perusteella. (7) (8) (9) Mukaan luettuna ne määrät, jotka on varattu riskipääomaoperaatioihin ja EIP:n ympäristöhankkeille myöntämän rahoituksen korkotukeen. (10) Algeria. (11) (12) (13) (14) (15) Israel. Ennakot, joita ei makseta takaisin. PHARE-ohjelma vuosille 1996 -1999, komission hallinnoima. Ainoastaan EIP:n yhteisen edun mukaisiin liikennehankkeisiin myöntämien lainojen korkotukeen. Kaupalliset luotot. 24 B. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) käyttöasteesta (puolivuotisjakso 1. heinäkuuta 1995 - 31. joulukuuta 1996) 1. Kokonaistilanne 31. joulukuuta 1996 Yhteisön uuden välineen (NCI) rahoitusta koskevissa neuvoston päätöksissä 83/200/ETY (6 artikla) ja 87/182/ETY (8 artikla) määrätään, että komissio laatii kertomuksen NCI: n lilja IV -erien käyttötilanteesta kuuden kuukauden välein. Tämä kertomus kattaa 1. heinäkuuta 1996 ja 31. joulukuuta 1996 välisen ajan. Menetelmät, joiden avulla tarkastellaan allekirjoitettujen lainojen määrää suhteessa varainhankinnan sallittuun enimmäismäärään, määritellään eri oikeusperustojen mukaan: (a) NCI III: Myönnettyjen lainojen määrä on varainhankintaa alhaisempi, jotta otetaan huomioon käytetyt eri valuutat ja niihin liittyvät kustannukset. (b) NCI IV: Enimmäismäärä on allekirjoitettujen lainojen määrä. Vuoden 1996 lopussa tilanne niiden erien kohdalla, joita varten kuuden kuukauden kertomus on laadittava, oli seuraava: NCI:n k ä y t t ö: tilanne 31. 12. 1996 | (miljoonaa ecua) Enimmäismäärä Käytetyt varat Tase NCI III NCI IV 3 000 750 2 862 138 (*) 669 81 (*) Neuvosto ei ole vielä antanut valtuutusta 100 miljoonan ecun erityislainaan, joka on tarkoitettu Euroopan innovaatiohankkeisiin. Liitteessä 2 (B) on esitetty nyt tarkasteltujen kuuden kuukauden aikana NCI- rahoitusta tai aiempien toimintojen jälleenrahoitusta varten toteutettu varainhankinta. 2S 2. Lainojen jakauma maittain ja toimialoittain Seuraavassa taulukossa on esitetty 31. joulukuuta 1996 mennessä allekirjoitetut lainat muunnettuna "vastaaviksi varainhankintaeriksi". Eri valuuttojen määräisinä olevat lainat on muunnettu ecuiksi sillä valuuttakurssilla, joka oli voimassa sopimuksen allekirjoittamista edeltävän vuosineljänneksen viimeisenä arkipäivänä. NCNalnat maittain. Tilanne 31. 12. 1996. (miljoonaa ecua) Maa NCII NCI II NCI lii NCilV NCI rakenneuud. Yhteensä % Belgia Tanska Kreikka Espanja Ranska IrlanU Italia Alankomaat Portugali 66,8 70,0 239,0 479,9 100,6 114,9 125,0 116,6 303,0 111,2 69,2 93B. 7 68,4 23,6 63,2 118,2 72,3 80,0 23,6 533,5 306,1 187,4 1 206,0 424,0 473,4 1 228,5 285,7 598,7 3 066,3 3,2 29,9 9,9 95,8 3,2 39,8 407,1 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 6,6 Yhd. kuningaskunta 134,9 67,1 109,3 Yhteensä 990,5 997,5 2 861,6 668,8 678,7 6 197,1 100,0 ALA NCI III NCI IV Tuotanto Infrastruktuuri 52,8 % 100,0 % 26,5 % Energia 20,7 % 100,0% 100,0% NCI IV:n etuna on, että siinä on erityisiä ominaisuuksia, kuten esimerkiksi mahdollisuus muuttaa lainat riskipääomaksi, mahdollisuus käyttää lainoja aineettomien oikeuksien hankinnan rahoittamiseen sekä mahdollisuus lykätä korkojen maksua. Lainoja ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen. 26 TILASTOLHTE 27 Viite Hankkeen kuvaus 64/87 64/87 68/87 68/87 69/87 69/87 70/87 70/87 70/87 70/87 70/87 71/87 71/87 73/87 105/87 105/87 106/87 107/87 107/87 108/87 108/87 110/87 121/87 148/87 148/87 148/87 148/87 206/87 206/87 207/87 207/87 231/87 64/8 8 101/88 101/88 101/88 101/88 103/88 103/88 103/88 103/88 109/88 128/88 128/88 135/88 135/88 185/88 185/88 199/88 237/88 237/88 237/88 237/88 175/89 119/90 119/90 48/91 I. ALLEKIRJOITE-TUTLAINAT FIH (Small Business) PG-VI/A FIH (Small Business) PG-VI/B BNL-PMIV/A BNL-PMV/B IMI - PM V/A IMI - PM V/B MEDIOCR. CENTR. - PM IV/A MEDIOCR. CENTR. - PM IV/B MEDIOCR. CENTR. - PM IV/C MEDIOCR. CENTR. - PM IV/D MEDIOCR. CENTR. - PM IV/E INTERBANCA - PM IV/A INTERBANCA -PM IV/B BPI-PGV CENTROBANCA - PM IV/A CENTROBANCA - PM IV/B SAN PAOLO Agroindustria D CREDIOP - PM I/A CREDIOP - PM I/B BANCO DI NAPOLI - PM A BANCO DI NAPOLI - PM B B° DE SANTANDER - PYMi B° DE BILBAO - PYME EFIBANCA - PM IV/A EFIBANCA - PM IV/B EFIBANCA - PM IV/C EFIBANCA - PM IV/D B° DE VIZCAYA - PYME A B° DE VIZCAYA - PYME B B° ESPANOL DE CREDITO - PYME A B° ESPANOL DE CREDITO - PYME B CREDIT NATIONAL - PM III INVESTORS IN INDUSTRY - GROUPED LOAN V EFIBANCA - PM V/A EFIBANCA - PM V/B EFIBANCA - PM V/C EFIBANCA - PM V/D MEDIOCR. LOMBARDO - PM A MEDIOCR. LOMBARDO - PM B MEDIOCR. LOMBARDO - PM C M3DIOCR. LOM3 ARDO - PM D BARCLAYS BANK II GL CENTROBANCA - PM V/A CENTROBANCA • PM V/B CREDIOP-PM II/A CREDIOP - PM II/B BANCO DI SICILIA - PM II/A BANCO DI SICILIA-PM II/B CREDIT INDUSTRIEL ET COMvlL. I M - PM VI/A IM - PM VI/B IM - PM VI/C IM -PM VI/D BARCLAYS BANK ID/A KREDIETBANK N. V. -GL KREDIETBANK N. V. -GL B° ESPANOL DE CREDITO PG PY Liite 1 NCI IV LAINAT ENIMMÄISMÄÄRÄ: 750 MIUOONAA ECUA (1) - (Tilanne 31. 12. 1996) Sopimus- päivä Milj. BCUA(2) DK E UK Erittely maittain (2) 15. 09. 87 24. 05. 88 12. 10. 87 12. 10. 87 31. 07. 87 31. 07. 87 15. 09. 87 10. 12. 87 03. 02. 88 16. 03. 88 23. 06. 88 07. 10. 87 07. 10. 87 22. 07. 87 11. 12. 87 11. 12. 87 05. 11. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 17. 12. 87 24. 06. 88 24. 06. 88 17. 12. 87 30. 11. 88 18. 12. 87 18. 11. 88 05. 02. 88 28. 12. 88 05. 10. 88 05. 10. 88 16. 01. 89 16. 01. 89 10. 10. 88 10. 10. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 21. 12. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 09. 12. 88 09. 1288 25. 05. 89 25 05. 89 29. 11. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 30. 11. 89 20. 12. 90 20. 12. 90 28. 05. 91 31,80 31,43 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,91 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 1,97 20,19 31,64 4,67 2,00 4,55 1,95 9,37 8,60 12,04 10,94 20,00 20,90 4,53 1,94 4,57 1,96 6,79 2,91 9,14 3,92 45,55 13,23 5,67 4,53 1,94 4. 58 1,96 52,32 9,06 3,88 13,72 5,88 29,38 18,04 5,54 25,44 31,80 31,43 20,19 31,64 9,37 8,60 12,04 10,94 9,91 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 1,97 4,67 2,00 4,55 1,95 20,00 20,90 4,53 1,94 4,57 1,96 6,79 2,91 9,14 3,92 13,23 5,67 4,53 1,94 4,58 1,96 9,06 3,88 13,72 5,88 52,32 45,55 29,38 18,04 5,54 25,44 YHTEENSÄ 668,82 23,58 63,23 118,22 72,32 285,73 9,91 95,83 n. HYVÄKSYTYT, ALLEKIRJOITUSTA ODOTTAVAT LAINAT SALDO ENIMMÄISMÄÄRÄ 0,00 81,18 750,00 (1) EYVLN:o271,14. 03. 1987 Oairojen ernirjnTäismäärä) (2) Muuntokursseina käytetty niitä kursseja, jotka olivat voimassa kunkin lainan allekirjoitusta edeltävän vuosineljänneksen viimeisenä työpäivänä. 28 Liite 2 NCI-LAINAT VALUUTOITTAIN | A. Lainakanta 31. 12. 1996 (1) | Valuutta (miljoonaa) Ekvivalentti miljoonaa ecua (2) ECU BEF DEM ESP FRF ITL LUF NLG GBP CAD CHF JPY USD Yhteensä | 70,0 304,3 2100,0 277,5 11,5 100,0 - 70,0 156,3 320,0 127,0 15,6 59,1 - 748,0 B. Uudet operaatiot: 01. 07. 1996 - 31. 12. 1996 | Liikkee-seen LiiPäivämäärä Kesto (Vuotta) Osinko (%) Valuutta (milj. ) Uusi pääoma (1) Jälleen- rahoitus miljoonaa ecua(3) (1) Lukuun ottamatta jälleenrahoitusoperaatioita, joiden tarkoituksena on alentaa nykyisen velan hoitomaksuja, jotka on alunperin sovittu korkeammiksi. (2) Valuuttakurssi 31. 12. 1996. (3) Valuuttakurssi allekirjoitushetkellä. 29 ISSN 1024-4492 KOM(97) 312 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 01 Luettelonumero : CB-CO-97-299-FI-C ISBN 92-78-21547-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3 o


title: Atto del Consiglio del 19 giugno 1997 che stabilisce il secondo protocollo della convenzione relativa alla tutela degli interessi finanziari delle Comunità europee

eurovoc_concepts:
European official
Protocol (EU)
civil service
corruption
financial interests of members

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2075/97 del Maartje van PUTTEN a la Comisión. Sistema Nacional Integrado de Áreas Protegidas (NIPAS), en Filipinas

eurovoc_concepts:
EU aid
Philippines
action programme
bilateral agreement
development plan
indigenous population
management
management training
protected area
public awareness campaign

formats: html print


title: Suplemento 3/97 del Boletín de la Union Europea : Primer plan de acción para la innovación en Europa: Innovar para crecer y crear empleo.

eurovoc_concepts:
action programme
economic growth
innovation
job creation


title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön uuden rahoitusvälineen käyttöasteesta

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU statistics
New Community Instrument
report


title: Οδηγία 97/37/ΕΚ της Επιτροπής της 19ης Ιουνίου 1997 για την προσαρμογή στην τεχνική πρόοδο των παραρτημάτων Ι και ΙΙ της οδηγίας 96/74/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου περί των ονομασιών των υφανσίμων (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
consumer information
labelling
product designation
product quality
textile fibre
textile product


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2098/97 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Chatarra electrónica

eurovoc_concepts:
eco-label
electronics
environmental protection
information technology
innovation
international competition
metal waste
research and development
telecommunications
waste recycling

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 60/95 (98/C 60/136) PREGUNTA ESCRITA E-2098/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (19 de junio de 1997) Asunto: Chatarra electro·nica ¿Fomenta la Comisio·n el desarrollo de productos innovadores? En caso afirmativo, ¿co·mo? En caso 1. negativo, ¿por que· no? 2. ¿Opina la Comisio·n que el desarrollo de productos innovadores constituye una ventaja competitiva? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (25 de julio de 1997) Las industrias de tecnolog(cid:14)·a de la informacio·n, telecomunicaciones y electro·nica de consumo figuran entre los sectores industriales ma·s innovadores, de transformacio·n ma·s acelerada y de mayor gasto en investigacio·n y desarrollo (I+D). Las empresas se enfrentan al desaf(cid:14)·o mundial permanente que supone la competencia y a la presio·n de la opinio·n pu·blica en temas como el medio ambiente. Existen ya productos que presentan un mejor comportamiento en sus fases de uso y reserva, por ejemplo un menor consumo de energ(cid:14)·a. Cada vez es ma·s frecuente incorporar en los productos, desde la fase de disen(cid:152)o, caracter(cid:14)·sticas u·tiles en el momento de desecharlos (desmontado sencillo, etiquetado de componentes y materiales o eliminacio·n de sustancias peligrosas). Las empresas son plenamente conscientes de la necesidad de mejorar constantemente los productos para responder a las demandas cambiantes de las administraciones pu·blicas y los usuarios. La Comisio·n reconoce los esfuerzos realizados por la industria para mejorar el comportamiento de los productos (incluido el ambiental) en un mercado mundial dina·mico. La Comisio·n se compromete a efectuar un seguimiento de los avances de la industria para conseguir que sus productos perjudiquen menos al medio ambiente cuando se desechan. Los programas comunitarios de investigacio·n y desarrollo tecnolo·gico (IDT), y en especial los de tecnolog(cid:14)·a de la informacio·n, han favorecido el desarrollo de mejores herramientas y me·todos de produccio·n. Su uso se ha promovido a trave·s de medidas de acompan(cid:152)amiento y proyectos de mejores pra·cticas. La Comisio·n prepara actualmente una comunicacio·n sobre la competitividad de las industrias de reciclado. Esta comunicacio·n, resultado de las consultas celebradas con la industria, analiza los factores clave que determinan la situacio·n competitiva de las industrias que intervienen en el reciclado. Tambie·n aborda el problema de la chatarra electro·nica. En ella se recomiendan diversas actuaciones encaminadas a desarrollar las actividades de reciclado, promoviendo al mismo tiempo una mayor proteccio·n del medio ambiente. Varias recomendaciones se centran en la creacio·n de nuevos mercados para materiales reciclados y en la necesidad de comprender mejor el ciclo de vida de los productos. Especial e·nfasis recibe la promocio·n de la innovacio·n en las industrias de reciclado, la necesidad de una mayor informacio·n sobre la IDT y la difusio·n de las mejores pra·cticas. Es necesario desarrollar estrategias de calidad y formacio·n en las empresas de reciclado. Los obsta·culos que plantean los productos complejos (tales como los equipos electro·nicos) en lo que se refiere al reciclado se abordan a trave·s de una referencia a un disen(cid:152)o que favorezca el reciclado. Se pone de manifiesto la necesidad de normas y se reconoce que las normas existentes pueden contener discriminaciones potenciales contra los productos reciclados. La comunicacio·n tambie·n recomienda la creacio·n de un foro del reciclado que reu·na a los protagonistas de este sector para estudiar las distintas opciones futuras. Este foro deber(cid:14)·a comenzar a finales de 1997 y tener una duracio·n de 12 meses. Se menciona tambie·n la posibilidad de crear un centro europeo del reciclado que podr(cid:14)·a ocuparse de problemas tales como la observacio·n tecnolo·gica, la difusio·n de las mejores pra·cticas y la promocio·n de la innovacio·n. Su necesidad se debatira· en el foro. La Comisio·n lleva a cabo actualmente un estudio que permitira· proponer criterios para la etiqueta ecolo·gica aplicables al grupo de productos «ordenadores personales». Gracias a esta iniciativa sera· posible, dentro del marco del sistema comunitario de etiqueta ecolo·gica, certificar la innovacio·n por motivos ambientales en la industria informa·tica. (98/C 60/137) PREGUNTA ESCRITA E-2099/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (19 de junio de 1997) Asunto: Chatarra electro·nica 1. 2. ¿En que· Estados miembros existen normativas sobre la chatarra electro·nica? ¿Que· piensa hacer la Comisio·n a la vista de las crecientes cantidades de chatarra electro·nica?


title: Directiva 97/37/CE de la Comisión de 19 de junio de 1997 por el que se modifican, con objeto de adaptarlos al progreso técnico, los Anexos I y II de la Directiva 96/74/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a las denominaciones textiles (Texto pertinente a los fines del EEE)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2087/97 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Standby-forbrug

eurovoc_concepts:
electrical energy
electronic device
energy consumption
energy saving
new technology


title: Regolamento (CE) n. 1116/97 della Commissione del 19 giugno 1997 relativo alla vendita mediante gara di carni bovine detenute da taluni organismi d'intervento e destinate alla trasformazione nella Comunità

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
boned meat
food processing
intervention agency
sale


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1124/97 DELLA COMMISSIONE del 19 giugno 1997 che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani tondi nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 1629/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
quantitative restriction
rice
third country


title: QUESTION ECRITE no 2224/97 de Sören WIBE à la Commission. Aide à la politique et régionale et délocalisation d'entreprises

eurovoc_concepts:
Scotland
Sweden
electronic component
electronics industry
job cuts
location of industry
multinational enterprise
regional aid
transfer of businesses

text: C 76/80 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 11. 3. 98 L(cid:146)e·quipe charge·e du projet a e·labore·, en consultation avec les autorite·s, un plan d(cid:146)action a‘ mettre en (cid:156)uvre si la mortalite· devait a‘ nouveau augmenter dans la colonie. Les causes de cette mortalite· sont encore mal connues. Elle pourrait e(cid:136)tre due a‘ une toxine produite par une espe‘ce d(cid:146)algues planctoniques ou a‘ un virus. Les analyses se poursuivent en vue de de·terminer les vraies causes de cette mortalite·. (98/C 76/168) QUESTION E· CRITE P-2224/97 pose·e par So¤ren Wibe (PSE) a‘ la Commission (19 juin 1997) Objet: Aide a‘ la politique et re·gionale et de·localisation d(cid:146)entreprises L(cid:146)entreprise SCI System & Solectron en E· cosse a-t-elle e·te· cre·e·e gra(cid:136)ce a‘ l(cid:146)aide re·gionale de l(cid:146)Union europe·enne? Les journaux sue·dois conside‘rent que oui, d(cid:146)autant que la firme Ericsson de Norrko¤ping licencie du personnel et de·localise sa production vers l(cid:146)entreprise ci-dessus en E· cosse. L(cid:146)entreprise e·cossaise a-t-elle be·ne·ficie· re·cemment de l(cid:146)aide re·gionale de l(cid:146)UE? Dans l(cid:146)affirmative sous quelle forme et quelle est son ampleur? Est-il raisonnable de concevoir que le versement de cette aide est a‘ l(cid:146)origine de la de·localisation d(cid:146)entreprises? Ne s(cid:146)agit-il pas d(cid:146)un cas de concurrence de·loyale? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (16 juillet 1997) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter a‘ la re·ponse que la Commission a donne·e a‘ la question e·crite P-1679/97 de Mme Eriksson (1). (1) JO C 391 du 23. 12. 1997, p. 119. (98/C 76/169) QUESTION E· CRITE E-2228/97 pose·e par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ la Commission (2 juillet 1997) Objet: Cofinancement de centres d(cid:146)accueil pour re·fugie·s en Gre‘ce Les autorite·s grecques ont promulgue· un texte de loi par lequel elles souscrivent a‘ l(cid:146)obligation d(cid:146)ame·nager des centres d(cid:146)accueil et de se·jour provisoire pour les re·fugie·s qui arrivent en Gre‘ce par les moyens les plus divers. Un cofinancement des travaux requis pour l(cid:146)ame·nagement de tels centres est-il envisageable? Si oui, au titre de quels programmes? Re·ponse donne·e par Mme Gradin au nom de la Commission (4 septembre 1997) L(cid:146)Honorable Parlementaire n(cid:146)est e·videmment pas sans savoir que le Parlement a cre·e· en 1997, une nouvelle ligne budge·taire dote·e d(cid:146)une re·serve de 3,75 millions d(cid:146)e·cus destine·e essentiellement a‘ financer des projets pilotes relatifs a‘ l(cid:146)accueil des demandeurs d(cid:146)asile et des personnes de·place·es. E· tant donne· qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une nouvelle ligne budge·taire, et que jusqu(cid:146)ici la Communaute· n(cid:146)a pas encore mene· d(cid:146)action concre‘te dans ce domaine, la Commission entend agir au travers de projets pilotes. Conforme·ment a‘ l(cid:146)accord passe· sur la base de l(cid:146)article K. 8 et a‘ la suite du de·blocage, par le Parlement, de 2,25 millions d(cid:146)e·cus provenant de la re·serve, les E· tats membres, les organisations internationales et les organisations non gouvernementales ont la possibilite· de pre·senter des projets pilotes relatifs a‘ l(cid:146)accueil des demandeurs d(cid:146)asile et des personnes de·place·es. La Commission a invite· les E· tats membres a‘ lui soumettre des projets concrets qui portent sur ces questions


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2102/97 von Luis CAMPOY ZUECO an die Kommission. Maßnahmen im Rahmen des EFRE in Navarra

eurovoc_concepts:
EU aid
European Regional Development Fund
Navarre
action programme
exchange of information
regional aid

text: 25. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 60/97 umfa(cid:223)t, der zwei oder mehr Mitgliedstaaten betrifft. Obwohl fu¤r die Beka¤mpfung von Verbrechen im Zusammenhang mit Kinderpornographie weiterhin die Mitgliedstaaten zusta¤ndig sind, wird der Europol- Drogenstelle in diesem Bereich eine wichtige Rolle zukommen. (1) ABl. L 63 vom 4. 3. 1997. (2) KOM(96) 487 endg. (3) ABl. L 342 vom 31. 12. 1996. (98/C 60/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2102/97 von Luis Campoy Zueco (PPE) an die Kommission (19. Juni 1997) Betrifft: Ma(cid:223)nahmen im Rahmen des EFRE in Navarra Ko¤nnte die Kommission die Ma(cid:223)nahmen zu Lasten des EFRE (Europa¤ischer Fonds fu¤r regionale Entwicklung) in der Autonomen Gemeinschaft Navarra wa¤hrend der Jahre 1995 und 1996 aufschlu¤sseln? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (11. September 1997) Angesichts des Umfangs der Antwort wird diese dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar zugesandt. (98/C 60/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2103/97 von Concepcio· Ferrer (PPE) an die Kommission (19. Juni 1997) Betrifft: Projekt zum kulturellen Erbe im Rahmen der Partnerschaft Europa-Mittelmeer In seiner Mitteilung an den Rat und das Europa¤ische Parlament u¤ber die Bilanz der Partnerschaft Europa- Mittelmeer und die Vorbereitung der zweiten Au(cid:223)enministerkonferenz in Malta (15. -16. April 1997) (KOM(97)68 endg. ) hebt die Europa¤ische Kommission in dem Absatz u¤ber die Bilanz der im Rahmen der dritten Achse der Erkla¤rungen von Barcelona durchgefu¤hrten Ma(cid:223)nahmen (Partnerschaft im sozialen, kulturellen und menschlichen Bereich) die Verabschiedung einer Vereinbarung u¤ber ein erstes Bu¤ndel von 17 Projekten betreffend das kulturelle Erbe hervor, basierend auf den Grundsa¤tzen, die wa¤hrend der Ministertagung u¤ber das kulturelle Erbe vom April 1996 in Bologna festgelegt wurden. Kann die Kommission mitteilen, welches diese Programme waren, welches das Ziel jedes einzelnen Programms ist, welche Institutionen oder Organisationen sie durchfu¤hren, und den Betrag nennen, der fu¤r jedes einzelne davon bereitgestellt wurde? Kann die Kommission ferner Angaben daru¤ber machen, welche Grundsa¤tze auf der Ministerkonferenz von Bologna aufgestellt wurden, aufgrund deren beschlossen wurde, diese erste Reihe von Projekten anzunehmen? Antwort von Herrn Mar(cid:14)·n im Namen der Kommission (29. Juli 1997) Das kulturelle Erbe war Gegenstand der ersten Ministerkonferenz nach der Konferenz von Barcelona im Rahmen der Partnerschaft Europa-Mittelmeer. Die 27 Kultusminister der Gemeinschaft und der Mittelmeerpartner behandelten bei ihrem Treffen vom 21. und 22. April 1996 in Bologna das Thema der Aufwertung des kulturellen Erbes Europas und des Mittelmeers. Die Minister genehmigten eine Erkla¤rung, in der mehrere vorrangige Themen der Zusammenarbeit hervorge- hoben werden, darunter die Kenntnis des kulturellen Erbes durch die Verbreitung von Informationen, die Aufkla¤rung der O¤ ffentlichkeit und der Entscheidungstra¤ger, die Erfassung des Kulturerbes, des Wissens und der Methoden; ferner die Politik zur Wahrung des kulturellen Erbes durch Erfahrungsaustausch, Unterstu¤tzung und Sta¤rkung der Institutionen, Ausbildung in den mit dem kulturellen Erbe verbundenen Berufen und die kulturelle Betreuung und wirkungsvolle Darstellung des kulturellen Erbes durch die Erfassung und Vernetzung der als Schauspielbu¤hnen dienenden historischen Sta¤tten sowie durch die Fo¤rderung des Fremdenverkehrs


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1122/97 af 19. juni 1997 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben langkornet ris inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 530/97 omhandlede licitation


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1125/97, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1997, kokonaan hiotun keskipitkäjyväisen riisin ja kokonaan hiotun pitkäjyväisen A-riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1630/96 tarkoitetun tarjouskilpailun osana


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2225/97 van Patricia McKENNA aan de Commissie. Door de installatie van Sellafield veroorzaakte radio- actieve besmetting van kreeften

eurovoc_concepts:
EU control
United Kingdom
application of EU law
consumer protection
crustacean
food contamination
health control
health risk
ionising radiation
radioactive pollution


title: QUESTION ECRITE no 2095/97 de Hiltrud BREYER à la Commission. Ferraille électronique

eurovoc_concepts:
dangerous substance
electrical equipment
mercury
metal waste
toxic substance
waste disposal
waste management

text: 11. 3. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 76/75 (98/C 76/162) QUESTION E· CRITE E-2093/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (19 juin 1997) Objet: Confe·rence UNGASS 23-27 juin 1997 Par le biais de quelles mesures l(cid:146)UE souhaite-t-elle atteindre son objectif de re·duction des e·missions de CO2 dans les secteurs des transports et de l(cid:146)agriculture? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (4 septembre 1997) Dans le domaine des transports, les principaux progre‘s attendus en matie‘re de re·duction des e·missions de CO2 devraient re·sulter de la mise en (cid:156)uvre inte·grale de la strate·gie communautaire visant a‘ re·duire les e·missions de CO2 des voitures particulie‘res (1). D(cid:146)autres pistes envisage·es consistent a‘ restreindre la circulation en zone urbaine et a‘ ame·liorer le transport routier de marchandises (meilleure logistique). Il existe enfin des actions a‘ long terme, parmi lesquelles la promotion du changement de mode de transport, notamment de la route au chemin de fer, la promotion du transport maritime a‘ courte distance, les programmes de gestion du trafic, la tarification e·quitable et efficace, ainsi qu(cid:146)une se·rie d(cid:146)autres mesures. En ce qui concerne les e·missions dans le secteur agricole, le principal proble‘me re·side dans les e·missions de me·thane, qu(cid:146)on peut exprimer en e·quivalent CO2. Globalement, la re·forme de la politique agricole commune (PAC) en 1992 a mis un terme a‘ l(cid:146)augmentation des e·missions dans certains secteurs animaux, inaugurant ainsi une tendance a‘ la stabilisation des e·missions de me·thane en provenance des e·levages. Dans le secteur bovin, la production tend a‘ se stabiliser depuis 1992 en raison de la diminution du cheptel. Dans le secteur laitier, la production est stable depuis l(cid:146)instauration du re·gime des quotas en 1984, qui a provoque· de tre‘s fortes diminutions des effectifs de vaches laitie‘res. Dans le secteur ovin, l(cid:146)augmentation tendancielle a‘ long terme s(cid:146)est interrompue en 1992 a‘ la suite de l(cid:146)instauration d(cid:146)un re·gime de quotas de primes. Depuis lors, la production s(cid:146)est stabilise·e et le nombre de moutons a sensiblement diminue·. Dans les secteurs avicole et porcin, on observe des hausses constantes des effectifs et de la production, en raison d(cid:146)une demande croissante et e·galement parce que ces secteurs be·ne·ficient de prix plus concurrentiels sur les ce·re·ales depuis la re·forme de la PAC en 1992. Cette dernie‘re ne pre·voit pas de mesures distinctes uniquement axe·es sur la re·duction des e·missions de CO2. Ne·anmoins, les limitations de la production et la diminution du cheptel bovin et ovin me‘neront a‘ une re·duction globale des e·missions de gaz a‘ effet de serre (dont le me·thane) en provenance de ces sources dans le secteur agricole. (1) COM(95) 689 final; conclusions du Conseil du 25 juin 1996. (98/C 76/163) QUESTION E· CRITE E-2095/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (19 juin 1997) Objet: Ferraille e·lectronique 1. Quelles initiatives existent-elles pour empe(cid:136)cher les substances toxiques dans la ferraille e·lectronique, par exemple: produits ignifuge·s ou me·taux lourds? 2. a) Combien d(cid:146)installations pouvant traiter les matie‘res ignifuge·es sur une base haloge‘ne existent-elles dans l(cid:146)UE? 2. b) Le nombre de ces installations est-il suffisant? Re·ponse de Mme Bjerregaard au nom de la Commission (9 septembre 1997) Aucune le·gislation communautaire n(cid:146)a actuellement pour objet d(cid:146)e·viter spe·cifiquement les substances 1. toxiques susceptibles de causer des proble‘mes particuliers a‘ l(cid:146)environnement lors de leur e·limination


title: Propuesta de reglamento (CE) del Consejo relativo a la celebración de un Acuerdo en forma de canje de notas entre la Comunidad Europea y Turquía sobre la adaptación del régimen de importación en la Comunidad Europea de concentrado de tomate originario de Turquía, y por el que se modifican los Reglamentos (CEE) n° 4115/86 y 1981/94 del Consejo

eurovoc_concepts:
Türkiye
fruit vegetable
import (EU)
trade agreement
vegetable product

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 19. 06. 1997 COM(97) 311 final 97/0172 (ACC) Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO relativo a la celebración de un Acuerdo en forma de Canje de Notas entre la Comunidad Europea y Turquía sobre la adaptación del régimen de importación en la Comunidad Europea de concentrado de tomate originario de Turquía, y por el que se modifican los Reglamentos (CEE) n° 4115/86 y 1981/94 del Consejo (presentada por la Comisión) Exposición de motivos La Resolución de 6 de marzo 1995 del Consejo de Asociación CE-Turquía disponía que la Comunidad Europea y Turquía celebrasen negociaciones sobre las concesiones agrarias recíprocas. Dichas negociaciones están a punto de finalizar y las partes han acordado, entre otras cosas, modificar el régimen aplicable a la importación de concentrado de tomate en la Comunidad. El régimen preferente actualmente vigente para este producto se sustituirá por un contingente arancelario comunitario semestral de 15. 000 toneladas exento de derechos. La entrada en vigor del Acuerdo global no será posible antes del 1 de enero de 1998 debido a los plazos del procedimiento. Teniendo en cuenta la vulnerabilidad del mercado del concentrado de tomate y las perturbaciones que le pueden afectar, las partes han acordado anticipar la entrada en vigor del nuevo régimen aplicable a este producto. Se ha acordado que el segundo contingente de 15. 000 toneladas de 1997 se abra, por razones de calendario, a partir del 1 de septiembre, estableciéndose asimismo que la Comisión ajuste esta cantidad en caso de que las importaciones con exención de derechos en la primera parte de 1997 superen las 15. 000 toneladas. Las disposiciones del presente Acuerdo que figuran en el Canje de Notas adjunto serán aplicables a partir del 1 de septiembre de 1997. La aplicación del Acuerdo con Turquía requiere asimismo la modificación de los Reglamentos (CEE) n° 4115/86 y (CE) n° 1981/94 del Consejo. Para que la entrada en vigor se produzca lo antes posible y para una mayor eficacia, el Acuerdo y las correspondientes modificaciones de los Reglamentos del Consejo figuran en el mismo texto jurídico. La Comisión recomienda al Consejo el presente Acuerdo a efectos de su adopción. Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO relativo a la celebración de un Acuerdo en forma de Canje de Notas entre la Comunidad Europea y Turquía sobre la adaptación del régimen de importación en la Comunidad Europea de concentrado de tomate originario de Turquía, y por el que se modifican los Reglamentos (CEE) n° 4115/86 y 1981/94 del Consejo EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 113 en relación con la primera frase del apartado 2 de su artículo 228, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que la Comunidad Europea y Turquía han celebrado consultas sobre el régimen preferente aplicable a la importación de concentrado de tomate originario de Turquía en la Comunidad; que estas consultas se han llevado a cabo en el contexto de las negociaciones agrarias globales a que se refiere la Resolución de 6 de marzo de 1995 del Consejo de Asociación CE-Turquía y que han dado lugar al establecimiento de un nuevo régimen preferente relativo al concentrado de tomate; Considerando que, a la espera de que entre en vigor el Acuerdo global referente a los productos agrícolas originarios de Turquía y para evitar graves perturbaciones del mercado comunitario del concentrado de tomate en la campaña de 1997, se ha acordado aplicar con antelación el Acuerdo referente a dicho producto; Considerando que debe aprobarse el presente Acuerdo en nombre de la Comunidad; Considerando que procede modificar el Reglamento (CEE) n° 4115/86 del Consejo, de 22 de diciembre de 1986, relativo a la importación en la Comunidad de productos agrícolas originarios de Turquía1; Considerando que2, con objeto de aplicar el nuevo régimen de importación en la Comunidad Europea de concentrado de tomate originario de Turquía tal como establece el mencionado Acuerdo, es conveniente modificar asimismo el Reglamento (CE) n° 1981/94 del Consejo, de 25 de julio de 1994, relativo a la apertura y modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos originarios de Argelia, Chipre, Egipto, Israel, Jordania, Malta, Marruecos, los territorios ocupados, Túnez y Turquía así como a las modalidades de prórroga o adaptación de dichos contingentes, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: 1 2 DO n°L 380 de 31. 12. 1986, p. 16. DO n° L 199 de 2. 8. 1994, p. 1. Reglamento cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n° 592/97 del Consejo, de 11 de marzo de 1997 (DO n° L 89 de 4. 4. 1997, p. 1). Artículo J Queda aprobado, en nombre de la Comunidad, el Acuerdo en forma de Canje de Notas entre la Comunidad Europea y Turquía sobre la adaptación del régimen de importación de concentrado de tomate originario de Turquía en la Comunidad Europea. El texto del Acuerdo se adjunta al presente Reglamento. Artículo 2 Se autoriza al Presidente del Consejo a designar a la persona facultada para firmar el Acuerdo a fin de obligar a la Comunidad. Artículo 3 El Reglamento (CEE) n° 4115/86 queda modificado como sigue: 1. El apartado 2 del artículo 1 se completa con el párrafo siguiente: "No obstante, el régimen aplicable a la importación de concentrado de tomate originario de Turquía en la Comunidad será el siguiente: a) b) c) d) 15. 000 toneladas de tomate preparado o en conserva de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99, originario de Turquía, quedarán exentas de derechos de aduana de importación en la Comunidad Europea entre el 1 de septiembre y el 31 de diciembre de 1997; para que la cantidad anual que se vaya a importar con exención de derechos de aduana no sobrepase las 30. 000 toneladas, la Comisión ajustará el volumen de 15. 000 toneladas en función de las importaciones efectuadas con exención de derechos de aduana durante la primera parte de 1997; entre el 1 de enero y el 30 de junio de cada año, a partir del 1 de enero de 1998, 15. 000 toneladas de tomate preparado o en conserva de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99, originario de Turquía, quedarán exentas de derechos de aduana de importación en la Comunidad Europea; entre el 1 de julio y el 31 de diciembre de cada año, a partir del 1 de julio de 1998, 15. 000 toneladas de tomate preparado o en conserva de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99, originario de Turquía, quedarán exentas de derechos de aduana de importación en la Comunidad Europea; los contingentes arancelarios a que se refieren las letras a), b) y c) corresponderán a un contenido de materia seca de entre el 28 y el 30% en peso; las cantidades que se importen con un contenido diferente se corregirán mediante los coeficientes que figuran en el Anexo. " 2. El artículo 1 se completa con el apartado siguiente: - 4- Anexo Concentrado de tomate: coeficientes correctores Contenido de materia seca en peso igual o superior a: igual o inferior a: Coeficientes 12 14 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 93 14 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 93 100 0,44828 0,51724 0,58621 0,65517 0,72414 0,7931 0,86207 0,93103 1 1,06897 1,13793 1,20689 1,27586 1,34483 1,41379 1,44828 3,32759 "3. Las disposiciones que se recogen en el Anexo referentes al tomate preparado o concentrado de la partida 20. 02 C del arancel aduanero común serán aplicables únicamente al tomate preparado no concentrado de los números 2002 10, 2002 90 11 y 2002 90 19. " El Reglamento (CE) n° 1981/94 queda modificado como sigue: Artículo 4 1. En el Anexo I se insertan los números de orden 09. 0207 y 09. 0209 como sigue: Número de orden Código NC Designación de las mercancías 09. 0207 2002 90 31 2002 90 39 2002 90 91 2002 90 99 tomates preparados o conservados (excepto en vinagre o en ácido acético), no enteros ni en trozos, con un contenido de materia seca igual o superior al 12% en peso: - del 1 de septiembre al 31 de diciembre de 1997(1) - del 1 de enero al 30 de junio, a partir de 1998 Volumen del contingente por años o por los periodos indicados (en toneladas) 15. 000 con un contenido de materia seca entre el 28 y el 30% en peso (2) 09. 0209 2002 90 31 2002 90 39 2002 90 91 2002 90 99 tomates preparados o conservados (excepto en vinagre o en ácido acético), no enteros ni en trozos, con un contenido de materia seca igual o superior al 12% en peso: 15. 000 con un contenido de materia seca entre el 28 y el 30% en peso (2) , « , H -del 1 de julio al 31 de diciembre, a partir de 1998. Derecho contingentario (en %) 0 0 2. Se añaden las siguientes notas a pie de página al final del Anexo I: "(1) Para que la cantidad total anual que se vaya a importar en 1997 exenta de derechos de aduana no sobrepase las 30. 000 toneladas, la Comisión ajustará el volumen del contingente de 15. 000 toneladas en función de las importaciones exentas de derechos de aduana efectuadas durante la primera parte de 1997. Este ajuste se realizará con arreglo al procedimiento establecido en el apartado 2 del artículo 7 del presente Reglamento. (2) Para la gestión de los contingentes arancelarios comunitarios se aplicarán los siguientes coeficientes a la importación de productos con un contenido de materia seca no comprendido entre el 28 y el 30% en peso: Contenido de materia seca en peso Coeficientes igual o superior a 12 JA 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 93 inferior a 14 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 93 100 Artículo 5 ~ " ' j i 0,44828 0,51724 0,58621 0,65517 0,72414 0,7931 0,86207 0,93103 1 1,06897 1,13793 1,20689 1,27586 1,34483 1,41379 1,44828 3. 32759 La Comisión adoptará las disposiciones de aplicación del presente Reglamento de acuerdo con el procedimiento establecido en el artículo 46 del Reglamento (CE) n° 2200/96. Artículo 6 El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de septiembre de 1997. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente DO n°L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. > ACUERDO en forma de Canje de Notas, entre la Comunidad Europea y Turquía, relativo a la adaptación del régimen de importación de concentrado de tomate originario de Turquía en la Comunidad A. Nota de la Comunidad Señor: Tengo el honor de referirme a las consultas llevadas a cabo entre las autoridades turcas y la Comisión Europea sobre el régimen aplicable a la importación de concentrado de tomate originario de Turquía en la Comunidad Europea. Dichas consultas se llevaron a cabo en el contexto de las negociaciones agrarias a que se refiere la Resolución de 6 de marzo de 1995 del Consejo de Asociación CE-Turquía. Ambas partes observaron que no es posible hacer efectiva la entrada en vigor del nuevo Acuerdo global en 1997 y, con el fin de evitar perturbaciones graves en los mercados del concentrado de tomate y a la espera de la entrada en vigor del Acuerdo global, se acordó anticipar la aplicación del nuevo régimen acordado para los productos en cuestión. No obstante lo dispuesto en la Decisión 1/80 del Consejo de Asociación, se acordó lo siguiente: a) Abrir un contingente arancelario de 15. 000 toneladas de concentrado de tomate de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99 originario de Turquía, con exención de derechos de aduana, entre el 1 de septiembre y el 31 de diciembre de 1997. No obstante, la cantidad anual total de concentrado de tomate importada en la Comunidad con exención de derechos de aduana no podrá sobrepasar las 30. 000 toneladas. En caso de que la cantidad importada con exención de derechos de aduana durante la primera parte de 1997 fuera superior a 15. 000 toneladas, la Comunidad se reserva el derecho de ajustar en consonancia el contingente establecido de 15. 000 toneladas. b) c) Abrir un contingente arancelario de 15. 000 toneladas de concentrado de tomate de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99 originario de Turquía, con exención de derechos de aduana, entre el 1 de enero y el 30 de junio de cada año a partir de 1998. Abrir un contingente arancelario de 15. 000 toneladas de concentrado de tomate de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99 originario de Turquía, con exención de derechos de aduana, entre el 1 de julio y el 31 de diciembre de cada año a partir de 1998. d) Las cantidades mencionadas corresponderán a un contenido de materia seca de entre el 28 y el 30% en peso. Las cantidades que se importen con un contenido diferente se corregirán mediante los coeficientes que figuran en el Anexo. En lo referente al concentrado de tomate, el presente Acuerdo sustituye al apartado 3 del Canje de Notas entre la Comunidad Económica Europea y la República de Turquía relativo al apartado 3 del artículo 3 de la Decisión n°l/80 del Consejo de asociación y al Canje de Notas de 26 de noviembre de 1981 relativo a la aplicación del apartado 3 del anterior Canje de Notas. Entrará en vigor la fecha de la firma de ambas partes. Será aplicable a partir del 1 de septiembre de 1997. Le agradecería tuviera a bien confirmar el acuerdo de su Gobierno sobre lo que precede. Le ruego acepte el testimonio de mi mayor consideración. En nombre del Consejo de la Unión Europea Anexo Concentrado de tomate: coeficientes correctores Contenido de materia seca en peso igual o superior a: igual o inferior a: Coeficientes 12 14 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 93 14 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 93 100 0,44828 0,51724 0,58621 0,65517 0,72414 0,7931 0,86207 0,93103 1 1,06897 1,13793 1,20689 1,27586 1,34483 1,41379 1,44828 3,32759 10 B. Nota de Turquía Señor: Tengo el honor de referirme a las consultas llevadas a cabo entre las autoridades turcas y la Comisión Europea sobre el régimen aplicable a la importación de concentrado de tomate originario de Turquía en la Comunidad Europea. Dichas consultas se llevaron a cabo en el contexto de las negociaciones agrarias a que se refiere la Resolución de 6 de marzo de 1995 del Consejo de Asociación CE-Turquía. Ambas partes observaron que no es posible hacer efectiva la entrada en vigor del nuevo Acuerdo global en 1997 y, con el fin de evitar perturbaciones graves en los mercados del concentrado de tomate y a la espera de la entrada en vigor del Acuerdo global, se acordó anticipar la aplicación del nuevo régimen acordado para los productos en cuestión. No obstante lo dispuesto en la Decisión 1/80 del Consejo de Asociación, se acordó lo siguiente: a) Abrir un contingente arancelario de 15. 000 toneladas de concentrado de tomate de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99 originario de Turquía, con exención de derechos de aduana, entre el 1 de septiembre y el 31 de diciembre de 1997. No obstante, la cantidad anual total de concentrado de tomate importada en la Comunidad con exención de derechos de aduana no podrá sobrepasar las 30. 000 toneladas. En caso de que la cantidad importada con exención de derechos de aduana durante la primera parte de 1997 fuera superior a 15. 000 toneladas, la Comunidad se reserva el derecho de ajustar en consonancia el contingente establecido de 15. 000 toneladas. Abrir un contingente arancelario de 15. 000 toneladas de concentrado de tomate de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99 originario de Turquía, con exención de derechos de aduana, entre el 1 de enero y el 30 de junio de cada año a partir de 1998. Abrir un contingente arancelario de 15. 000 toneladas de concentrado de tomate de los códigos NC 2002 90 31, 2002 90 39, 2002 90 91 y 2002 90 99 originario de Turquía, con exención de derechos de aduana, entre el 1 de julio y el 31 de diciembre de cada año a partir de 1998. Las cantidades mencionadas corresponderán a un contenido de materia seca de entre el 28 y el 30% en peso. Las cantidades que se importen con un contenido diferente se corregirán mediante los coeficientes que figuran en el Anexo. b) c) d) u En lo referente al concentrado de tomate, el presente Acuerdo sustituye al apartado 3 del Canje de Notas entre la Comunidad Económica Europea y la República de Turquía relativo al apartado 3 del artículo 3 de la Decisión n°l/80 del Consejo de asociación y al Canje de Notas de 26 de noviembre de 1981 relativo a la aplicación del apartado 3 del anterior Canje de Notas. Entrará en vigor la fecha de la firma de ambas partes. Será aplicable a partir del 1 de septiembre de 1997. Le agradecería tuviera a bien confirmar el acuerdo de su Gobierno sobre lo que precede. Por mi parte tengo el honor de confirmarle el acuerdo del Gobierno de Turquía. Le ruego acepte el testimonio de mi mayor consideración. Por el Gobierno de Turquía -41 Anexo Concentrado de tomate: coeficientes correctores Contenido de materia seca en peso igual o superior a: igual o inferior a: Coeficientes 12 14 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 93 14 16 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 93 100 0,44828 0,51724 0,58621 0,65517 0,72414 0,7931 0,86207 0,93103 1 1,06897 1,13793 1,20689 1,27586 1,34483 1,41379 1,44828 3,32759 Page l^ 1. LINEA PRESUPUESTARIA: Capítulo 10 - Derechos agrícolas DENOMINACIÓN: Propuesta de Reglamento del Consejo relativo a la celebración de un Acuerdo en forma de Canje 2. de Notas entre la Comunidad Europea y Turquía sobre la adaptación del régimen de importación en la Comunidad Europea de concentrado de tomate originario de Turquía, y por el que se modifican los Reglamento (CEE) n° 4115/86 y (CE) n° 1981/94 del Consejo CRÉDITOS: 873 millones de ecus 3. FUNDAMENTO JURÍDICO: Artículo 113 del Tratado 4. Turquía con derecho nulo para el primer y segundo semestre, respectivamente. OBJETIVOS: Establecer dos contingentes anuales de 15. 000 toneladas de concentrado de tomates procedente de 5. 5. 0 5. 1. REPERCUSIÓN FINANCIERA (en millones de ecus) GASTOS A CARGO - DEL PRESUPUESTO DE LAS CE. (RESTITUCIONES/INTERVENCIONES) - DE LOS PRESUPUESTOS NACIONALES - DE OTROS SECTORES INGRESOS - RECURSOS PROPIOS DE LAS CE. (EXACCIONES REGULADORAS)/ DERECHOS DE ADUANA) - EN EL ÁMBITO NACIONAL 5. 0. 1 5. 1. 1 PREVISIÓN DE GASTOS PREVISIÓN DE INGRESOS PERIODO DE 12 MESES EJERCICIO EN CURSO (97) EJERCICIO SIGUIENTE (98) 1,2 millones de ecus 0,6 millones de ecus 1,2 millones de ecus 1998 1,2 millones de ecus 1999 1,2 millones de ecus 2000 1,1 millones de ecus 2001 1 millón de ecus MÉTODO DE CÁLCULO: ~52 Contingente con derecho nulo Importaciones actuales En el caso de que las importaciones se mantengan en su nivel actual, la operación permitiría ingresar anualmente en concepto de recursos propios los importes siguientes. 2 x 15. 000 toneladas 40. 000 toneladas del 1. 7. 1997 al 30. 6. 1998: del 1. 7. 1998 al 30. 6. 1999: del 1. 7. 1999 al 30. 6. 2000: A partir del 1. 7. 2000: 10. 000 toneladas x 723 ecus/t x 16,2% = 1. 171. 260 ecus 10. 000 toneladas x 723 ecus/t x 15,6% = 1. 127. 880 ecus 10. 000 toneladas x 723 ecus/t x 15% = 1. 084. 500 ecus 10. 000 toneladas x 723 ecus/t x 14,4% = 1. 041. 120 ecus 6. 0 ¿SE FINANCIA CON CRÉDITOS CONSIGNADOS EN EL CAPITULO CORRESPONDIENTE DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN? ¿SE FINANCIA MEDIANTE TRANSFERENCIA ENTRE CAPÍTULOS DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN? ¿SE PRECISA UN PRESUPUESTO SUPLEMENTARIO? ¿SE CONSIGNARÁN CRÉDITOS EN LOS PRÓXIMOS PRESUPUESTOS? 6. 2 63 OBSERVACIONES: En el caso de que Turquía efectúe un reajuste del nivel de sus importaciones actuales para adaptarlo al contingente con derecho nulo, la presente medida no tendrá ninguna repercusión financiera. SI SI&ÍQ S#NO NO AUç ISSN 0257-9545 COM(97) 311 final DOCUMENTOS ES 03 11 02 N" de catálogo : CB-CO-97-298-ES-C ISBN 92-78-21527-9 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo ítT


title: Règlement (CE) n° 1115/97 de la Commission du 19 juin 1997 modifiant le règlement (CEE) n° 584/92 établissant les modalités d'application, dans le secteur du lait et des produits laitiers, du régime prévu dans les accords européens entre la Communauté et la République de Pologne, la République de Hongrie et la République tchèque et la République slovaque

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
export licence
free circulation
milk
milk product


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2087/97 van Hiltrud BREYER aan de Commissie. Energieverbruik in stand-by