title: Rapport från Kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1467/94 av den 20 juni 1994

eurovoc_concepts:
agricultural situation
application of EU law
biotechnology
evaluation of resources
report

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 06. 1997 KOM(97) 327 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1467/94 av den 20 juni 1994 INNEHÅLLSFÖRTECKNING INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. INLEDNING 1. 1 Historisk bakgrund 1. 2 Denna rapport 2. NULÄGE 2. 1 Den löpande förteckningen 2. 1. 1 Löpande förteckning version 1 2. 1. 2 Löpande förteckning version 2 2. 2 Projekt med delade kostnader och samordnad verksamhet 2. 2. 1 Projekt med delade kostnader och samordnade verksamheter 2. 2. 2 Andra förslagsinfordran 2. 3 Följdåtgärder 2. 3. 1 Specialiserade tekniska grupper 2. 3. 2 Organisering av seminarier, tekniska konferenser och arbetsgrupper 2. 3. 3 Program för utbildning av specialister och för dessas rörlighet 2. 3. 4 Främjande av resultatanvändning 2. 4 Samordning på gemenskapsnivå 2. 4. 1 Internationella förhandlingar 2. 4. 2 Gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling 2. 4. 3 Andra gemenskapsförordningar och -direktiv 2. 5 Den finansiella situationen 3. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER 3. 1 Förvaltningsaspekter 3. 2 Tekniska och vetenskapliga aspekter 5 5 5 6 6 6 7 8 9 10 10 11 12 12 13 13 13 13 14 15 16 17 17 INNEHÅLLSFÖRTlvCKNlNG INNEHÅLLSFÖRTECKNING TILLÄGG A - ARBETSPROGRAMMET 1. FÖRTECKNINGEN 1. 1 Rättslig grund 1. 2 Den första versionen av förteckningen 1. 3 Den andra versionen av förteckningen 2. SAMORDNAD VERKSAMHET OCH PROJEKT MED DELADE KOSTNADER 2. 1 Rättslig grund 2. 2 Rådfrågning av kommittén 2. 3 Första infordran 2. 4 Den andra infordran 2. 5 Sammanfattning 2. 6 Detaljerade uppgifter om de nio projekt som valdes ut vid den första infordran 2. 7 Detaljerade uppgifter om de fem projekt som valdes ut vid den andra infordran i ii ii ii ii iii iii iii iv v v vi vi ix INNEHÅLLSFÖRTECKNING INNEHÅLLSFÖRTECKNING B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 1. STUDIENS SLUTSATSER 1. 1 Gemenskapsnivå 1. 2 Nationell nivå 1. 3 Projektnivå 2. ÖVERSIKT ÖVER OCH STUDIE AV UTVECKLINGEN AV ÅTGÄRDER I MEDLEMSSTATERNA 2. 1 Förordning 1467/94 2. 2 Genetiska resurser inom växtriket: det internationella sammanhanget 2. 3 Genetiska resurser inom växtriket: Internationella parlnerskap 2. 4 Genetiska resurser inom växtriket: Nationella partnerskap 2. 5 Genetiska resurser inom växtriket: bevarande in situ 2. 6 Genetiska resurser inom växtriket: Ex situ-bevarande 2. 7 Genetiska resurser inom växtriket: Karakterisering i 2. 8 Genetiska resurser hos växter: Nyttjande 2. 9 Genetiska resurser inom djurriket inom jordbruket: Bakgrund 2. 10 Genetiska resurser inom djurriket: Internationellt sammanhang 2. 11 Genetiska resurser inom djurriket: Internationell utveckling 2. 12 Genetiska resurser inom djurriket: Internationella partnerskap 2. 13 Genetiska resurser inom djurriket: Nationella partnerskap 2. 14 Genetiska resurser inom djurriket: Bevarande in vivo 2. 15 Genetiska resurser inom djurriket: Bevarande in vitro 2. 16 Genetiska resurser inom djurriket: Karakterisering 2. 17 Genetiska resurser inom djurriket: Nyttjande 2. 18 Särskilda kännetecken hos genetiska resurser inom djurriket xi xi xi xiii xiii xv xv xv xviii xix xx xxi xxiii xxiii xxiv xxv xxvii xxix xxix xxx xxxi xxxii xxxiii xxxiii INNEHÅLLSFÖRTECKNING INNEHÅI. LSFÖRTECKNING C - OFFENTLIGGÖRANDEN OFFICIELLA TIDNING1 I EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS xxxv 1. FÖRORDNING (EG) NR 1467/94 (EGT NR L 159, S. 1,28. 6. 1994) xxxv 2. ÅTGÄRDSPROGRAM OCH YTTERLIGARE INFORMATION TILL FÖRSLAG TILL SAMORDNAD VERKSAMHET OCH PROJEKT MED DELADE KOSTNADER xxxv 3. FÖRSTA INFORDRAN AV FÖRSLAG (EGT NR C 368, S. 24,23. 12. 1994) xxxv 4. ANDRA INFORDRAN AV FÖRSLAG (EGT NR C. 114, S. 21, 19. 4. 1996) xxxv D - EUROPEISKA UNIONENS DEKLARATIONER1 xxxvi 1. EUROPEISKA GEMENSKAPENS DEKLARATION VID FAO:S FÖRBEREDANDE MÖTE FÖR DEN EUROPEISKA REGIONEN, NITRA, SLOVAKIEN. (SEPTEMBER 1995) xxxvi 2. EUROPEISKA GEMENSKAPENS DEKLARATION VID DET ANDRA EXT&A MÖTET MED FAO:S KOMMITTÉ FÖR GENETISKA RESURSER. ROM (MARS 1996) xxxvi 3. EUROPEISKA GEMENSKAPENS DEKLARATION I LEIPZIG (JUNI 1996) xxxvi 4. EN PRELIMINÄR FÖRTECKNING ÖVER EU-LAGSTIFTNING PÅ OMRÅDET FÖR GENETISKA RESURSER INOM VÄXTRIKET xxxvi 1 "Kopior av dessa dokument (finns endast att tillgå på engelska) finns att få från sekretariatet på Avdelningen för samordning av den agronomiska forskningen Europeiska gemenskapernas kommission (GD VI FII 3) rue de la Loi 200 (Loi 130 6-233) B-1049 Bryssel. Fax: (+32) 2 296 30 29 att. 'Genetiska resurser' E-post: Richard. Hardwick@dg6. cec. be" 1. Inledning 1. 1 Historisk bakgrund 1. INLEDNING 1. 1 Historisk bakgrund Rådets förordning (EG) nr 1467/94 om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket antogs den 20 juni 1994. Syftet med förordningen är alt "på gemenskapsnivå koordinera och främja insatser som avser bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av de genetiska resurserna inom jordbruket och som vidtas i medlemsstaterna för att kunna uppnå den gemensamma jordbrukspolitikens mål och att i enlighet med subsidiaritetsprincipen stödja och komplettera de insatser som görs i medlemsstaterna om nuvarande insatser förefaller otillräckliga". fastställer behörigheter för kommissionen och Förordningen för medlemsstaterna i syfte att uppnå ovannämnda mål samt ett första gemenskapsprogram för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket. Detta första program antogs den 21 november 1994 för en period på fem år och med en uppskattad budget på 20 miljoner ecu. , 1. 2 Denna rapport I artikel 11. 1 i förordning (EG) 1467/94 föreskrivs att kommissionen under genomförandets tredje år (det tredje året är perioden juni 1996 till juni 1997) skall granska programmet och analysera situationen, särskilt det finansiella läget. Kommissionen skall rapportera till Europaparlamentet och rådet om granskningsresultaten. Denna rapport har sammanställts i enlighet med artikel 11. 1 i förordningen. Rapportens huvudinnehåll återfinns i avsnitt 2 (sidan 6) förvaltningsmässiga slutsatserna och och de omedelbart viktiga, rekommendationerna läggs fram i avsnitt 3 (sidan 16). Slutsatser som rör smärre operativa aspekter av förordningen och slutsatser som riktar sig till medlemsstaterna och deras experter läggs fram i avsnitt B 1 ("Önskvärd utveckling", sidan xi). I ett tillägg (avsnitt A, sidan ii) återfinns administrativa, vetenskapliga och tekniska detaljer samt uppgifter om olika referensdokument. I avsnitt A tillhandahålls också det material som nämns i artikel 16 i förordning (EG) 1467/94. I artikel 16 fastställs att kommissionen skall lägga fram regelbundna rapporter till parlamentet och rådet om åtgärder rörande bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket. Denna rapport är således den första av de regelbundna rapporter som nämns i artikel 16 i förordning (EG) nr 1467/94 (det har tidigare inte funnits tillräckligt material för att motivera en separat rapport enligt artikel 16). 2. Nuläge 2. 1 Den löpande förteckningen 2. NULÄGE I förordning (EG) nr 1467/94 anges att genomförandet av programmet skall inkludera följande: 1. En löpande förteckning över de genetiska resurserna inom jordbruket i gemenskapen. 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av dessa genetiska resurser. 3. Följdåtgärder. I detta avsnitt beskrivs nuläget vad avser ovannämnda åtgärder enligt förordning 1467/94, samordningen på gemenskapsnivå samt 4. det finansiella läget. 2. 1 Den löpande förteckningen Den löpande förteckningen skall i huvudsak bestå av upprättande, regelbunden uppdatering och regelbundet offentliggörande av tillståndet, hos och arten av de genetiska resurserna inom jordbruket som finns i samlingar inom gemenskapen, och förteckning av pågående insatser i fråga om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av dessa genetiska resurser. Kostnader som uppstår i samband med upprättandet av förteckningen och dess regelbundna offentliggörande skall täckas av de anslag som beviljas för programmets genomförande. Kommissionens tjänstegrenar har upprättat en första version av en löpande förteckning (avsnitt 2. 1. 1) som nyligen har uppdaterats som ett utkast till andra version (avsnitt 2. 1. 2). Ytterligare administrativa uppgifter om förteckningen återfinns i tillägget (avsnitt A 1, sidan ii). 2. 1. 1 Löpande förteckning version 1 I november 1994 avslutade kommissionen en första version av Förteckning över genetiska växtresurser inom jordbruket i Europa. Den tryckta versionen av förteckningen uppgår till 441 sidor. För varje samling anges i förteckningen följande uppgifter: samlingens namn och fullständiga adress, namn på intendent eller ansvarig person, samlingens typ samt uppgifter om pågående arbete och hänvisningar till offentliggjorda resultat. Nuläge 2. 1 Den löpande förteckningen Förteckningen innehåller uppgifter om genetiska resurser inom växtriket. Sammanställningen av dessa uppgifter baserades på information som inkom genom ett frågeformulär som sändes till alla medlemsstater och till denna information lades uppgifter som tillhandahölls av det Internationella institutet för genetiska växtresurser (Rom, Italien) och uppgifter som erhållits genom sökning i on-line databaser med vetenskapliga skrifter. Den första versionen av förteckningen delades ut till medlemsstaterna (i både tryckt och elektroniskt (databas) format) vid programkommitténs första möte den 21 november 1994. Varje medlemsstat ombads kontrollera och vid behov ändra uppgifterna. 2. 1. 2 Löpande förteckning version 2 Sedan den första versionen av förteckningen utarbetats och delats ut till medlemsstatemas företrädare, har stora mängder "teknisk, ekonomisk och finansiell information om särskilda åtgärder för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket" börjat dyka upp på "World Wide Web" (www). Denna utveckling gör det möjligt att sammanställa en andra, betydligt mer dynamisk och potentiellt mer användbar version av förteckningen än den första. Kommissionens tjänstegrenar har således gjort en preliminär förteckning över de informationskällor som finns tillgängliga på www. Till detta har fogats kompletterande information om förordning 1467/94. Följaktligen omfattar förteckningens andra version följande kapitel: 1. En "förteckning över källor" för information som finns tillgänglig på Internet. Läsaren erhåller för varje stycke i förteckningen en kort redogörelse för källan i fråga (antingen genetiska resurser inom växt- eller djurriket inom jordbruket) samt en länk över Internet till denna källa. Den intresserade läsare som önskar ytterligare information kan sålunda gå vidare direkt till själva källan. Hittills har ungefar 200 sådana "länkar" identifierats. Exempelvis ger förteckningens avsnitt om sockerbeta omedelbart tillträde till följande hemsidor: • En dator i Nederländerna som innehåller uppgifter om ett projekt med delade kostnader som rör genetiska resurser för sockerbeta. • FAO. s databas "World Information and Early Warning System on Plant Genetic Resources", WIEWS som innehåller vissa uppgifter om institut, deras samlingar och verksamheter. internationella • etc. 2. Nuläge 2. 2 Projekt med delade kostnader och samordnad verksamhet 2. 3. 4. 5. 1467/94 kontaktpunkter i medlemsstaterna. Texten till förordning (EG) nr 1467/94 och till arbetsprogrammet (på alla språk). Information om alla projekt som finansieras av programmet. En preliminär förteckning över EU-lagstiftning inom området för genetiska resurser inom växtriket (se sida xxxvi). Det vore möjligt att också inkludera den första versionen av förteckningen som överlämnades till medlemsstaterna 1994, men en del av uppgifterna i den första versionen av förteckningen finns redan tillgängliga på www och den första versionen av kommissionens förteckning kan således nu betraktas som överflödig. "Förteckningen över källor" överlämnades till programkommittén den 16 oktober 1996 för kommentarer och tillägg. Den omfattar ungefär 565 kb på diskett. När utkastet har rättats är avsikten alt, om problemet med brist på personal inom kommissionen för att handha genomförandet av förordning 1467/94 kan lösas, förteckningen skall ställas till förfogande i tryckt liksom i elektronisk form. 2. 2 Projekt med delade kostnader och samordnad verksamhet Projekt med delade kostnader skall omfatta nya insatser för bevarande, karakterisering, inom jordbruket som utförs av två eller flera av varandra oberoende deltagare som är etablerade i olika medlemsstater. insamling och nyttjande av genetiska resurser Samordnade åtgärder består av insatser som görs av gemenskapen i syfte att koordinera individuell verksamhet för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket som redan pågår i medlemsstaterna. Avtal för projekt med delade kostnader eller samordnade åtgärder måste i allmänhet slutas efter ett officiellt urvalsförfarande på grundval av infordringar av förslag som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Varje projekt förväntas ge sina första resultat inom kort till medellång tid, dvs. inom 3 till 5 år. Resultaten skall få bred spridning, så att effekten av denna insats maximeras inom hela Europeiska unionen. 2. Nuläge 2. 2 Projekt med delade kostnader och samordnad verksamhet Två infordringar av förslag har ägt rum, den första offentliggjordes den 23 december 1994 och den andra den 19 april 19%. Kortfattad information om varje utvalt projekt lämnas nedan. Fullständiga administrativa och rättsliga uppgifter om förfarandet för samordnade åtgärder och projekt med delade kostnader (Rättslig bas och bestämmelser, rådfrågning av kommittén, utvärdering, sammanfattning av tidsplanen) återfinns i tillägget (avsnitt A, sidan ii). 2. 2. 1 Projekt med delade kostnader och samordnade verksamheter. Första förslagsinfordran. Som svar på den första infordran av förslag inkom 72 förslag och efter en utvärdering av deras tekniska och vetenskapliga förtjänster som genomfördes av fristående experter valdes 9 projekt ut av kommissionens tjänstegrenar i enlighet med förordningens prioriteringar av tekniskt framstående projekt och den gemensamma jordbrukspolitikens behov. Urvalet överlämnades till och stöddes av programkommittén. Följande projekt valdes ut: "Genetiska resurser hos svin" ("Europeiskt genbanksprojekt för genetiska resurser hos svin", referensnummer 012). "Genetiska resurser hos kaniner" ("Förteckning, karakterisering, utvärdering, bevarande och nyttjande av genetiska resurser hos europeiska kaniner"", referensnummer 060). "Odlade och vilda arter av Allium" ("Skydd av framtida växtodling inom Europeiska gemenskapen: ett program för att bevara, karakterisera, utvärdera och insamla odlade och vilda arter av Allium", referensnummer 020). "Mindre betydande arter av fruktträd" ("Bevarande, utvärdering, nyttjande och insamling av mindre betydande arter av fruktträd, referensnummer 029). ("Genetiska "Potatis" inklusive "Bevarande, resurser hos potatis" karakterisering och nyttjande av sekundära potatissorter för ekologiska produktionssystem i Europa", referensnummer 034 och 045). "Europeiskt ris" ("Sammansättning, beskrivning och dynamisk förvaltning av de genetiska resurserna hos ris {Oryza sativa) som är anpassat för europeiska förhållanden". Referensnummer 037). "Europeiska betor" ("Utvärdering och utökande av samlingar av Beta för extensifiering av jordbruksproduktionen". Referensnummer 042). "Rosor" ("Europeiskt nät för karakterisering och utvärdering av arvsmassa för släktet Rosa". Referensnummer 052). 2. Nuläge 2. 3 Följdåtgärder "Prunus" ("Internationellt nät för de genetiska resurserna hos Prunus", referensnummer 061). Ytterligare uppgifter om syftet med de olika ovannämnda projekten återfinns i tillägget (avsnitt A. 2. 6, sidan vi). 2. 2. 2 Andra förslagsinfordran Som svar på den andra infordran av förslag inlämnades 28 förslag,, och efter en utvärdering genomförd av fristående experter valde kommissionens tjänstegrenar ut 5 projekt. Dessa förslag överlämnades till och erhöll stöd av programkommittén. Följande projekt valdes ut: "Almar" ("Samordning för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser hos europeiska almar", referensnummer 078). "Vinrankor" ("Europeiskt nät för bevarande och karakterisering av de genetiska resurserna hos vinrankor", referensnummer 081). "Majs" ("Tillämpning av det europeiska nätet för utvärdering, bevarande och nyttjande av de genetiska resurserna hos europeiska lantsorter av majs", referensnummer 088). "Oliver" ("Bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av de genetiska resurserna hos oliv (Olea europaea)", referensnummer 097). "Djurförteckning" ("En löpande förteckning över de genetiska resurserna hos europeiska lantbruksdjur och av insatser för karakterisering, bevarande och 1 nyttjande av dessa resurser", referensnummer 083). Ytterligare uppgifter om syftet med de olika ovannämnda projekten återfinns i tillägget (avsnitt A. 2. 7, sidan ix). 2. 3 Följdåtgärder I förordning 1467/94 (bilaga 1, II. Allmänna bestämmelser) anges att gemenskapen kan bevilja ett bidrag för följdåtgärder. Följdåtgärder består av "organisering av seminarier, tekniska konferenser och arbetsgrupper, interna koordineringsåtgärder med hjälp av specialiserade tekniska grupper, program främjande av för utbildning av personal och resultatanvändning". för dess mobilitet, 10 2. Nuläge 2. 3 Följdåtgärder 2. 3. 1 Specialiserade tekniska grupper till insamling och nyttjande av genetiska resurser förordning om bevarande, Under diskussionerna om utkastet karakterisering, inom jordbruket gjorde kommissionen den 20 april 1994 följande uttalande till parlamentet: "Minst en gång om året kommer kommissionen att anordna möten om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket. Företrädare för all lämplig sakkunskap kommer att inbjudas i syfte att utbyta information. Detta kommer att ske inom ramen för programmets följdåtgärder. Med hänsyn till den betydelsefulla roll som den informella sektorn spelar inom bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket kommer kommissionen att särskilt se till att företrädare för aktiva inom den informella sektorn inbjuds till dessa möten i enlighet med det ämne som berörs". Det första mötet i enlighet med kommissionens uttalande till parlamentet hölls den 14 april 1996. Medlemsstaternas företrädare i kommittén för genetiska resurser ombads att inlämna en förteckning över icke statliga organisationer som är aktiva på området för genetiska resurser inom jordbruket i deras land. På grundval av denna information inbjöds 44 icke statliga organisationer och 29 för Europaparlamentet deltog också. Det förekom allmänt åsiktsutbyte och många aspekter av tillämpningen av förordning nr 1467/94 och tilläggslagstiftning täcktes. för dessa närvarade vid mötet. Företrädare företrädare Mötet beslöt att rekommendera följande: • Information om villkoren för genomförande av 1467/94 bör spridas i en så bred krets som möjligt. • Infordran om förslag till utbildningsåtgärder bör övervägas. Förslag lades också fram om att inbjudningslistan till nästa liknande möte skulle utsträckas till företrädare inom den formella sektorn och att projektförslag om arbete som rör samma arter bör uppmuntras att arbeta tillsammans. Ett nytt möte avses hållas före slutet av 1997. 11 2. Nuläge 2. 3 Följdåtgärder 2. 3. 2 Organisering av seminarier, tekniska konferenser och arbetsgrupper Frånsett mötet med icke statliga organisationer som nämns ovan har hittills inga andra seminarier, tekniska konferenser eller arbetsgrupper anordnats. Detta beror på personalbrist. På grund av administrativa begränsningar har det inte varit möjligt att utse någon personal till programmet (se avsnitt 2. 5. 12 där problemet behandlas, omöjligheten att nyttja "minibudget" för att finansiera resurser inom kommissionen). Om personalsituationen snabbt kan lösas och om medel finns tillgängliga 1997 avser kommissionen att anordna en serie konferenser med början 1997, som troligtvis kommer att inkludera följande ämnen: Förvaltning av genetiska resurser inom djurriket: en konferens om "Den roll som räddningscentra för djur spelar inom bevarande, karakterisering och nyttjande av genetiska resurser inom djurriket". Nyttjande av genetiska resurser inom växtriket: en arbetsgrupp om " Bevarande in situ av växtgenetisk mångfald, biandgrödor och kontroll av växtsjukdomar". Genetiska resurser hos boskap: en arbetsgrupp om "Genetiska resurser hos boskap -erosion av sällsynta raser och likformning av vanligt förekommande raser". Standarder för databaser för genetiska resurser inom växtriket: en arbetsgrupp om god databaspraxis för dem som börjar bygga upp en databas från sina genbanker. Att lägga ut dalabaser på Internet: en arbetsgrupp för intendenter som redan har en databas och som önskar sprida den genom att göra den tillgänglig på Internet. 2. 3. 3 Program för utbildning av specialister och för dessas rörlighet På grund av personalbrist har inga åtgärder hittills vidtagits för att genomföra denna följdåtgärd. Om detta problem snabbt kan lösas och om medel finns tillgängliga 1997 planerar kommissionen att under 1997 utforska möjligheten att organisera • en tre veckors utbildning för specialister i genetiska resurser inom växtriket. Syftet skulle vara att ge en introduktion till den grundläggande vetenskapen och nyare utveckling inom förvaltningstekniker för samlingar av genetiska resurser: bevarande av frön, bevarande in vivo, molekylmetoder för karakterisering, karakterisering av odlingsvärde, frågor rörande provstorlek för bevarande etc. Deltagarna förväntas direkt omsätta sina studier i praktik. in vitro, bevarande 12 2. Nuläge 2. 4 Samordning på gemenskapsnivå 2. 3. 4 Främjande av resultalanvändning I artikel 6. 2 i förordning (EG) nr 1467/94 ges kommissionen i uppdrag att "främja spridningen och nyttjandet av resultat från insatser på området för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket som kan bidra till att uppnå dessa mål". Den förteckning (andra versionen) som nämns ovan (avsnitt 2. 1. 2, sidan 7) kommer att innehålla en beskrivning av varje projekt för genetiska resurser som stöds av detta program och informationen kommer att spridas via Internet. Resultat från varje projekt kommer att inkluderas så snart de blir tillgängliga. Om problemet med personalbrist kan lösas, kommer denna vägledning att ställas till förfogande i både tryckt och elektronisk form och därigenom bidra till spridning och nyttjande av resultaten av utfört arbete. 2. 4 Samordning på gemenskapsnivå Artikel 1 i förordning (EG) nr 1467/94 fastställer att kommissionen skall se till att "insatser som avser bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser som vidtas i medlemsstaterna koordineras och främjas på gemenskapsnivå". 2. 4. 1 Internationella förhandlingar Samordning av gemenskapens ståndpunkt när det gäller genetiska resurser inom växtriket har skett i samband med FAO:s fjärde internationella tekniska konferens om genetiska resurser inom växtriket (Leipzig, Tyskland den 14 till 23 juni 1996). Kommissionen sammanställde en förteckning över Europeiska gemenskapens lagstiftning på området för genetiska resurser inom växtriket (avsnitt D. 4, sidan xxxvi), och varje medlemsstat utarbetade en omfattande översikt över den nationella situationen vad avser genetiska resurser inom växtriket, liksom bevarande och nyttjande av dessa resurser. Ytterligare uppgifter återfinns i tillägget avsnitt B. 2. 2, sidan xv. Ett utkast till Europeiska unionens förklaring vid den internationella konferensen diskuterades med experter från programkommittén och från frökommittén den 15 januari 1996, 21 januari 1996 och den 28 mars 1996 och godkändes av rådets kommitté för råvaror (PROBA). Utkastet till förklaring (se tillägget avsnitt D. 3, sidan xxxvi) överlämnades därefter till FAO via de vanliga kanalerna. 2. 4. 2 Gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling I förordning (EG) nr 1467/94 fastställs uttryckligen att ". Följande verksamhet berättigar uttryckligen inte till finansiellt stöd från gemenskapen inom ramen för detta program: teoretiska studier, studier för att pröva hypoteser, studier för att förbättra verktyg och teknik, insatser som görs med oprövad teknik eller modellsystem och alla andra forskningsaktiviteter. " 13 2. Nuläge 2. 4 Samordning på gemenskapsnivå Gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling organiseras i själva verket inom ramprogrammet. Vissa av dessa program omfattar forskning om genetiska resurser; särskilt bioteknik, miljö och klimat och FAIR-programmen. Kommissionens tjänstegrenar håller nära kontakt med dessa program. Bioteknikprogrammet utvecklar molekylära verktyg för att påskynda och fördjupa mätningen av biologisk mångfald. Ett av de projekt som för närvarande pågår studerar molekylära verktyg för hovdjur (boskap, får och getter) ett andra projekt fokuserar på molekylära verktyg för skogsträd och ett tredje projekt sysslar med särskilda genetiska inslag ("överföringsbara inslag") i viktigare grödor. I alla dessa fall är syftet att mäta den biologiska mångfalden i en viss klass av organismer och att försöka förstå dess art. Sålunda kan djurraser skilja sig från varandra på ett fatal punkter i kromosomen (loci), eller på ett mer allmänt sätt över hela genom och studier pågår för att undersöka detta. Enskilda skogsträd är kända för att vara mycket olika och PCR-tekniker måste förfinas i enlighet med detta. Överföringsbara inslag kan användas som markörer för att identifiera och mäta växtgenetisk mångfald i kulturväxter och en systematisk insats görs på detta område. Miljö- och klimatprogrammet har upprättat en tillfällig arbetsgrupp för forskning och biologisk mångfald. Syftet är att utarbeta en gemensam forskningsagenda som diskuteras och godtas av flera berörda aktörer såsom forskare, beslutsfattare, internationella organ, icke statliga organisationer, privata sektorer etc. Ett första utkast till ett dokument "Forskning om biologisk mångfald" liksom ett frågeformulär, finns tillgängliga på World Wide Web på http://www. oden. se. /~ewgrb. AIR och FAIR-programmen har ett antal projekt om utvärdering av genetisk mångfald och nyttjande av den för hållbart jordbruk, särskilt en analys av genetisk mångfald hos boskap, ett "Europeiskt observatorium" om jordgubbsarter, och lokalisering och nyttjande av gener för motståndskraft mot ohyra och sjukdomar hos Brassicas. 2. 4. 3 A ndra gemenskapsförordningar och -direktiv Det finns ett antal andra gemenskapsförordningar och -direktiv om bevarande och hållbart nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket. Kommissionens tjänstegrenar håller regelbunden kontakt och samråd med de avdelningar som ansvarar särskilt för: Förordning (EG) nr 2078/92,om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven, en av de åtgärder som "flankerar" den gemensamma jordbrukspolitiken. Förordningen föreskriver bland annat beviljande av ett årligt bidrag till jordbrukare som föder upp utrotningshotade lokala djurraser liksom för odling och utbredning av nyttoväxter anpassade till lokala förhållanden och som hotas av generosion. 14 2. Nuläge 2. 5 Den finansiella situationen Förordning ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel, och 2081/92, skydd (EG) om för geografiska och (EG) 2082/92, om för Förordning jordbruksprodukter och främjar marknadsföring av högkvalitativa produkter och livsmedel som har en identifierbar egenskap och geografiskt ursprung, såsom exempelvis livsmedel baserade på en lokal ras eller sort. intyg om särskild egenskap livsmedel. Dessa förordningar två Kriterier och bestämmelser för avclsböckcr och stamböcker enligt rådets direktiv 77/504/EEG och kommissionens beslut 84/247/EEG (nötkreatur), rådets direktiv 89/361 och kommissionens beslut 90/254/EEG (får och getter) rådets direktiv 90/427/EEG och kommissionens beslut 92/353/EEG (hästdjur). 2. 5 Den finansiella situationen I förordningen fastställs ett första program med en löptid på 5 år, och med en uppskattad budget på 20 miljoner ecu, inklusive kostnader för personal och administration. En vägledande finansiell fördelning av budgeten återfinns i bilaga 2 i förordning 1467/94 och anges nedan. Observera särskilt att förhållandet mellan utgifterna (växtendjur) anges till 3:1. Löpande förteckning Bevarande, karakterisering, insamling, inom växtriket nyttjande av genetiska resurser inom djurriket Utvärdering av programmet Summa 10% 66% 22% 2% 100% Observera att de slutliga årliga beloppen bestäms av budgetmyndigheten. Den vägledande fleråriga fördelningen för programmet ser ut som följer: Î994 Ï995 Ï996 Ï997 F998 Ï999" Åtaganden milj ecu 0. 017 3. 5 Betalningar 0 0. 051 2. 5 1. 1 0 1. 915 1994. Eftersom arbetsprogrammet inte antogs förrän november i 1994 var det inte möjligt att inleda någon infordran av förslag det året. 1995. Den första infordran av förslag inleddes och 3. 500. 000 ecu anslogs för att finansiera de projekt som valdes ut. 15. 1. Slutsatser och rekommendationer 2. 5 Den finansiella situationen 1996. 5 projekt har valts ut enligt den andra infordran av förslag och 2. 500. 000 ecu anslogs före utgången av 1996. I det preliminära förslaget till allmän budget 1997 gjorde kommissionen noteringen "pour mémoire" vid post B2-5170 för att fasta parlamentets uppmärksamhet vid det faktum att kommissionens tjänstegrenar hade tvingats förvalta förordning 1467/94 utan något tillskott av personal och att det fanns ett akut behov av att lösa detta problem. Denna situation beror på det faktum att förordning nr 1467/94 tillkom vid en tidpunkt när kostnader för personal kunde täckas från del B2 i budgeten, såsom exempelvis för forskning B6. Medan förordning 1467/94 behandlades mellan rådet och parlamentet upphävdes ovannämnda förfarande. Så trots den formella texten fanns det när förordningen var färdig att tillämpas inte någon möjlighet att anslå medel för utgifter eller arbetskraftskostnader. När del gäller framtiden finns ett stort behov av att balansera utgiften till förmån för genetiska resurser inom djurriket. Samtidigt som förordningen fastställer en vägledande fördelning för utgifterna (växter:djur) enligt 3:1 är den faktiska siffran för de 14 förslag som valts ut i den första och andra fbrslagsinfordran 4,3:1. För att kunna återupprätta balansen (växtendjur) till det vägledande förhållandet 3:1 måste den finansiering som finns tillgänglig för varje förslagsinfordran ökas. Orsaken till detta är att projekt om genetiska resurser inom djurriket till sin natur tenderar att vara betydligt mer kostnadskrävande än projekt som rör genetiska resurser inom växtriket. Slutsatsen är att, beroende av tillgång till finansiering och budgetmyndighetens godkännande, den summa som finns tillgänglig per förslagsinfordran för de två återstående åren (1998 och 1999) bör ökas till +-5 miljoner ecu så att återstående medel utnyttjas på bästa sätt, och i syfte att göra det möjligt att närma sig den vägledande fördelningen 3:1 för finansiering av projekt som rör växter respektive djur. 3. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER Följande slutsatser och rekommendationer om förvaltningsaspekter av programmet tar sin utgångspunkt i den analys som lagts fram i avsnitt 2 i denna rapport. Ett antal slutsatser och rekommendationer om vetenskapliga och tekniska aspekter fram. Dessa som förtjänar förvaltningsmässig uppmärksamhet härstammar från den Översikt och studie av utvecklingen beträffande åtgärder i medlemsstaterna som återfinns i tillägget (avsnitt B. 2, sidan xv). läggs också Ytterligare slutsatser från studien läggs fram i avsnitt B 1 (sidan xi). 16 3. Slutsatser och rekommendationer 3. 1 I orvallningsaspckter 3. 1 Förvaltningsaspektcr • Programkommittén har understrukit vikten av ökade utgifter för genetiska resurser inom djurriket i enlighet med förordningen som fastställer en vägledande fördelning av utgifterna mellan växter och djur till 3:1. För att uppnå denna fördelning måste de relativa utgifterna för projekt om genetiska resurser inom djurriket ökas. Eftersom projekt om genetiska resurser hos djur oftast är mer kostnadskrävande än projekt om genetiska resurser inom växtriket, kommer detta att kräva större finansiering för var och en av de återstående infordringarna av förslag. • Med hänsyn till det ständigt ökande inflytandet och nyttan av Internet och tillhörande World Wide Web för att lagra och sprida information bör en särskild insats göras att fullborda kommissionens "Förteckning över källor" så att den kan offentliggöras på World Wide Web. • Särskilda åtgärder måste vidtas inom ramen för följdåtgärderna vilka fram tills nu inte har aktiverats. Det finns ett särskilt behov av: - Seminarier, arbetsgrupper och tekniska konferenser, särskilt om aspekter som rör hållbart nyttjande av genetiska resurser och att komplettera de ämnen som täcks av befintliga projekt med delade kostnader och samordnade verksamheter. - Utbildning, särskilt inriktad på att hjälpa icke-statliga organisationer som förvaltar genetiska resurser i deras dagliga arbete. Seminarier, arbetsgrupper, icke-statliga tekniska konferenser för att hjälpa organisationer att koordinera och förbereda bidrag till en infordran av förslag. 3. 2 Tekniska och vetenskapliga aspekter En Översikt över utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna och en bevarande, undersökande inom karakterisering, jordbruket i medlemsstaterna återfinns i avsnitt B 2 i tillägget, sidan xv. Relevanta slutsatser i avsnitt B 2 lämnas nedan. studie insamling och nyttjande av genetiska resurser av önskvärd utveckling inom • Förordningen: Avsnitt B. 2. 1, sidan xv: Om rådet skulle besluta att förnya det femåriga programmet (för perioden 1999-200^) skulle det kunna vara lämpligt att granska ordalydelsen i åtgärdsprogrammet för att göra det helt tydligt att förordningen inte enbart omfattar "europeiska" genetiska resurser utan också deras vilda släktingar. 17 3. Slutsatser och rekommendationer 3. 2 Tekniska och vetenskapliga aspekter Växter avsnitt B. 2. 2, sidan xv till xvii: Medlemsstaterna är överens om att internationellt överenskomna och allmänt tillämpade tillträdesavtal är av avgörande betydelse för effektivt bevarande och hållbart nyttjande av växtgenetiska resurser inom jordbruket. Om kraftfull europeisk närvaro inte upprätthålls tillträdesavtal förhandlas, finns en verklig risk för att de genetiska resurser som finns i Europa kommer att förlora sin användbarhet inte bara för Europa utan också för hela världen. inom alla fora där internationella Växter avsnitt B. 2. 2, sidan xv: / syfte att säkerställa alt det nya läge som fastställs genom konventionen om biologisk mångfald tillfullo koordineras i medlemsstaterna vore det praktiskt att intendenter för samlingar i tillsammans överväga hur dessa nya medlemsstaterna möts för att internationellt fastställda prioriteringar bäst kan uppfyllas. Växter avsnitt B. 2. 2, sidan xv: Med hänsyn till betydelsen av det globala i åtgärdsprogrammet och de åtaganden som medlemsstaterna Leipzig, är det i av programmet lämpligt att genomförandet medlemsstaterna förs upp som en ständig punkt på dagordningen för kommittén för genetiska resurser inom jordbruket för övervägande och diskussion. ingått Växter avsnitt B. 2. 3, sidan xviii: Med hänsyn till de europeiska experternas på genetiska resurser verksamhet i ESCORENA, EUFORGEN1, tycks det lämpligt att man vid förvaltningen av förordning nr 1467/94 skulle upprätthålla regelbundna kontakter med dess motsvarigheter i andra internationella program i syfte att uppnå maximal synergi och mervärde. En särskild insats bör göras för att inleda verksamheter enligt förordning nr 1467/94 för att täcka lovande områden som för närvarande åsidosätts i andra internationella fora, såsom grödor av mindre betydelse och induslrigrödor. Försummade sektoriella ämnen såsom att underlätta dialogen mellan intendenter för växtsamlingar och nyttjare behöver också läckas. avsnitt B. 2. 4, och Växter, sammankoppling krävs för att möjliggöra för medlemsstaterna att se till att nationella program på bästa sätt utnyttjar tillgängliga finansiella och byråkratiska resurser xix: Europeisk samordning sidan Växter, avsnitt B. 2. 8, sidan xxiii: / syfte att främja hållbart nyttjande av genetiska resurser och att ange marknadstillfällen, kostnader och fördelar, måste de ekonomiska och affärsmässiga aspekterna av genetiska resurser studeras. ESCORENA= European System of Cooperative Research Networks in Agriculture EUFORGEN= The European Forest genetic Resources Programme 18 3. Slutsatser och rekommendationer 3. 2 Tekniska och vetenskapliga aspekter Djur, avsnitt B. 2. 14, sidan xxx: / andra avseenden än de som avses i förordning 2078/92 betraktas bevarande in vivo av enskilda lokala raser i enskilda medlemsstater som en åtgärd för medlemsstaterna själva. Djur, avsnitt B. 2. 15, sidan xxxi: Det kan vara lämpligt att följa de verksamheter som bedrivs inom FAO och andra internationella organ på området för genetiska resurser inom djurriket. I alla händelser kommer full gemenskapssamordning att behövas när arbetet inom FAO-kommissionen framskrider. Djur, avsnitt B. 2. 15, sidan xxxi: Med hänsyn till de pågående svåra internationella diskussionerna om tillträde och äganderätt till genetiska resurser inom växtriket, vore det välbetänkt om unionen fastställde en enad ståndpunkt om genetiska resurser inom djurriket för att föregripa liknande problem inom detta område. • Djur, avsnitt B. 2. 18, sidan xxxiii: Det kan vara lämpligt att särskilt använda följdåtgärderna enligt förordning nr 1467/94 för att hjälpa icke statliga organisationer med samordning i förberedelserna att lämna projektförslag till 1467/94. Djur, avsnitt B. 2. 18, sidan xxxiii: De "etapper" som anges i arbetsprogrammet i förordning nr 1467/94 bör inte ändras i framtida översyner, om detta skulle vara till nackdel för sund projektförvaltning. 19 TILLÄGG A - ARBETSPROGRAMMET 1. Förteckningen A - Arbetsprogrammet Dessa tillägg ger bakgrundsinformation till avsnitt 2, kopior av relevanta dokument som redan har offentliggjorts av kommissionen och en Översikt och studie av åtgärder i medlemsstaterna (avsnitt B. 2, sidan xv). En sammanfattning av översiktens slutsatser återfinns i avsnitt B. l, sidan xi. 1. FÖRTECKNINGEN I detta tillägg ges administrativ information om förteckningen. 1. 1 Rättslig grund Såsom anges i artikel 3. 2 i förordning (EG) nr 1467/94 skall kommissionen ". löpande föra förteckning över verksamhet. och med lämpliga åtgärder främja i medlemsstaterna,. ". informationsutbyte organisationer behöriga mellan skall löpande förteckningen Den i huvudsak bestå av upprättande, regelbunden uppdatering och regelbundet offentliggörande av tillståndet hos och arten av resurserna inom jordbruket som finns i samlingar inom gemenskapen och förteckning av aktuella insatser i fråga om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av de genetiska resurserna. Såsom fastställs i artikel 3. 1 skall medlemsstaterna "regelbundet, och minst en gång per år, tillhandahålla kommissionen teknisk, ekonomisk och finansiell för bevarande, karakterisering, information om insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket som genomförs eller planeras under deras bemyndigande". särskild verksamhet Syftet med förteckningen är att stödja aktiviteterna inom programmet och uppmuntra till bredast möjliga kunskap och användning av bevarat material. Förteckningen bör tillhandahålla en guide till samlingar med bevarad arvsmassa och därmed sammanhängande aktiviteter inom Europeiska gemenskapen. Två versioner av förteckningen har producerats, nämligen 1. 2 Den första versionen av förteckningen i Den första versionen av förteckningen sammanställdes från följande tre källor: Kommissionens frågeformulär. 1992 sände kommissionens tjänstegrenar ut ett frågeformulär om genetiskt bevarande till medlemsstaterna. IBPGR Förteckningar. Databasen har kontrollerats korsvis och utökats med uppgifter tagna från Katalogen över samlingar av arvsmassa (Directory of Germplasm Collections, International Plant Genetic Resources Institute, Rom). A - ARBETSPROGRAMMET 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader On-line databaser. Kompletterande information särskilt om pågående arbete erhölls genom sökning på on-line databaser innehållande författare och publikationer i vetenskapliga ämnen. Den första versionen av förteckningen överlämnades till medlemsstaterna (både i tryckt och elektroniskt (databas) format) vid det första mötet i programkommittén (den 21 november 1994). Varje medlemsstat ombads kontrollera och vid behov ändra uppgifterna. 1. 3 Den andra versionen av förteckningen Utarbetandet av den andra versionen av förteckningen behandlas på sidan 7 (avsnitt 2. 1. 2). 2. SAMORDNAD VERKSAMHET OCH PROJEKT MED DELADE KOSTNADER I detta tillägg ges administrativ information om den samordnade verksamheten och projekten med delade kostnader. 2. 1 Rättslig grund Förordning (EG) nr 1467/94 fastställer ett första gemenskapsprogram med en budget på 20 miljoner ecu för en period på 5 år. Den största delen av budgeten är avsedd för samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader. Samordnad verksamhet sker i syfte att koordinera individuell verksamhet som redan vidtas i medlemsstaterna. Projekt med delade kostnader genomförs för att stödja nya åtgärder. I åtgärdsprogrammet anges de detaljerade målen, vilken typ av verksamhet som skall tillämpas och vilka relevanta finansiella bestämmelser som skall antas. Offentliga infordringar av förslag skall publiceras på basis av åtgärdsprogrammet (artikel 10 i förordning (EG) nr 1467/94). I åtgärdsprogrammet anges att varje samordnad verksamhet och varje projekt med delade kostnader skall målinrikta sina insatser, särskilt genom att fokusera på en särskild växt- eller djurgrupp (till exempel släkte, art eller sort). Varje projekt bör syfta till en täckning av sitt särskilda ämnesområde som är av betydelse på gemenskapsnivå. När det gäller villkoren anges i förordningen att varje projekt skall löpa i en serie av sex logiska etapper enligt följande: A - ARBETSPROGRAMMET 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader Etapp 1 : Upprättande av en arbetsplan Etapp 2: Karakterisering av samlingarna Etapp 3: Utvärdering (sekundär karakterisering) Etapp 4: Sortering av samlingarna Etapp 5: Rationalisering av samlingarna Etapp 6: Anskaffning (insamling) av genetiska resurser. Arbete som rör en senare etapp berättigar inte till stöd från gemenskapen om det inte finns bevis på att de föregående etapperna har fullföljts antingen inom ramen för programmet eller tidigare. Särskilt etapp 1 till 5 måste fullföljas innan etapp 6 (insamling) får börja. Förordning nr 1467/94 bilaga 1, kapitel III anger att förtur kommer att ges till samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader som inbegriper följande inslag: • Bidrag från fvå eller flera av varandra oberoende deltagare som är etablerade i olika medlemsstater. En fysisk eller juridisk person som är medborgare i en medlemsstat och som har sin verksamhet inom gemenskapen får delta i programmet. Förtur ges till projekt som säkerställer så bred täckning som möjligt i unionen. Det tas i varje enskilt fall ställning till deltagande av medborgare i tredje land samt bidrag från gemenskapen i förbindelse med sådant deltagande. • Deltagande av alla relevanta vetenskapsgrenar (t. ex. fysiologi, taxonomi, patologi, kvantitativ genetik och molekylärbiologi). Vetenskapsgrenar som har att göra med användningen av det lagrade materialet uppmuntras särskilt att delta. • Särskild förtur för användning av genetiska resurser för diversifiering av jordbruksproduktionen, förbättrad kvalitet på produkterna och större omsorg om miljön. 2. 2 Rådfrågning av kommittén insamling och nyttjande av genetiska resurser Förordningen fastställer att en kommitté skall inrättas "för bevarande, karakterisering, inom jordbruket som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande" (artikel 13 i förordning (EG) nr 1467/94). A - ARBETSPROGRAMMET 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader Den 29 november 1995 rådfrågade kommissionen enligt artikel 9 i förordning 1467/94 programkommittén om av ett arbetsprogram och om innehållet i offentliga infordringar av om förslag till verksamhet". "uppställandet 2. 3 Första infordran Den första infordran av förslag till programmet om genetiska resurser publicerades den 23 december 1994 med sista dag för inlämnande den 31 maj 1995 (EGT nr C368 sid 24). 72 förslag inkom. 28 förslag avsåg genetiska resurser hos lantbruksdjur och 44 förslag avsåg genetiska resurser inom växtriket (jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk). Ungefar 400 organisationer inom hela EU deltog i den första infordran av förslag, inklusive genbanker och samlingar av fruktträd, vetenskapliga laboratorier och sammanslutningar av djuruppfödare, universitet och fröföretag från både de offentliga och privata sektorerna (inklusive icke statliga organisationer). Ledamöterna i programkommittén tillhandahöll namnen på 261 experter. Beroende på expertkunskaper, tillgänglighet och de förslag som erhållits, kallades 25 fristående experter för att utvärdera förslagen (10 experter på genetiska resurser hos husdjur och 15 experter på genetiska resurser inom växtriket). De arbetade i Bryssel under perioden 3-14 juli 1995. 23 projekt bedömdes såsom tekniskt "B" (bra) eller "A" (mycket bra), 4 förslag om genetiska resurser inom djurriket och 19 om genetiska resurser inom växtriket. Efter samråd med kommissionens tjänstegrenar valdes 10 förslag slutligen ut för gemenskapsstöd. 2. 4 Den andra infordran Den andra infordran av förslag till gemenskapsprogrammet i fråga om genetiska resurser offentliggjordes den 19 april 1996 med sista dag för inlämnande den 28 juni 1996 (EGT nr Cl 14 sid 21. ). 28 förslag erhölls. 14 förslag beträffande genetiska resurser hos lantbruksdjur (jordbruket, och 14 förslag om genetiska resurser trädgårdsväxter och skogsbruk). Cirka 200 organisationer från hela EU deltog i den andra infordran av förslag. inom växtriket A - ARBETSPROGRAMMET 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader Beroende på expertkunskaper, tillgänglighet och de förslag som erhållits, kallades 12 fristående experter för att utvärdera förslagen (6 experter på genetiska resurser hos lantbruksdjur och 6 experter på genetiska resurser inom växtriket). De arbetade i Bryssel under perioden 15-19 juli 1996. 11 projekt bedömdes såsom tekniskt "B" (bra) eller "A" (mycket bra), varav 4 förslag om genetiska resurser inom djurriket och 7 om genetiska resurser inom växtriket. Efter samråd med kommissionens tjänstegrenar valdes 5 förslag slutligen ut för gemenskapsstöd. (3 på huvudlistan och 2 på reservlistan). Detta slutliga urval godkändes av programkommittén den 16 oktober 1996. 2. 5 Sammanfattning Godkänd av kommittén Publicerad i EGT Sista dag för inlämnande Senareläggning publicerad Senareläggning till Inlämnade Utvalda förslag förslag 1 : a infordran 2 : a infordran 21/11/94 23/12/94 31 /3/95 29/3/95 31 /5/95 72 10 6/2/96 19/4/96 28/6/96 28 5 Utvalda förslag godkända av kommittén 29/11 /95 16/10/96 Åtaganden i ecu 3. 400. 000 2. 411. 000 2. 6 Detaljerade uppgifter om de nio projekt som valdes ut vid den första infordran finns "Genetiska resurser hos svin" ("Europeiskt genbanksprojekt för genetiska resurser hos svin", redan vissa referensnummer 012). Det "områdesprodukter" som är baserade på autoktona svinraser. Detta projekt bör stimulera denna trend. Det kommer också att bidra till att diversifiera metoder för svinproduktion, via stöd av robusta raser anpassade till friland. Den robusta typen av svin kommer att behöva mindre läkemedel. Projektet syftar också till att granska intramuskulärt fett, en viktig bidragande faktor till köttkvalitet (t. ex ger Gascon x Meishankorsning bättre resultat än lantras i det slutliga hybdridsvinet). Svinproduktion på friland med användande av robusta svin bör förorena mindre än intensivproduktion som bedrivs inomhus. A - ARBETSPROGRAMMET 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader "Genetiska resurser hos kaniner" ("Förteckning, karakterisering, utvärdering, bevarande och nyttjande av genetiska resurser hos europeiska kaniner"", referensnummer 060). Detta projekt kommer att hjälpa jordbrukare att föda upp kaniner och kommer att bidra till mångfalden av tillgängliga kaninraser. Projektet kommer också att bidra till produktionen av angoraull och päls (samt filt). Det kommer att erbjuda möjligheter till ett större urval av produkter av kaninkött. Projektet syftar till att hjälpa till att skydda ytterst olika raser bland de 100 raser som förmodas finnas i gemenskapen (och som gemenskapen ansvarar för enligt konventionen om biologisk mångfald). "Odlade och vilda arter av Allium" ("Skydd av framtida grödor inom Europeiska gemenskapen: ett program för att bevara, karakterisera, utvärdera och insamla odlade och vilda arter av Allium", referensnummer 020). Projektet kommer att erbjuda glömda sorter av gräslök, purjolök, schalottenlök till odlare och på lång sikt kommer det också att bistå odlare att öka kvalitetsegenskaper såsom hög torrsubstans vilket är viktigt för industrin. Det kommer att erbjuda material till odlare som utvecklar sorter som är naturligt resistenta mot ohyra och sjukdomar, och därmed inte kräver kemiska bekämpningsmedel (dvs. mindre input, mindre intensiv produktion). Projektet kommer också att ge kortsiktiga resultat så som spridning av vitlök som är virusfri och därmed ger högre avkastning. "Mindre betydande arter av fruktträd" ("Bevarande, utvärdering, nyttjande och insamling av mindre arter av fruktträd, referensnummer 029). De mindre betydande arterna av fruktträd som det gäller är följande arter från Medelhavsområdet; fikon, granatäpple, japansk persimon, japansk mispel, fikonkaktus, kvitten för fruktproduktion, söt kastanj, pistasch, mullbär, Johannesbröd, azerole, mispel, madrona, körsbärskornell, jujubär och sorbus. Projektets mål är att bidra till att främja dessa underutnyttjade frukter. Det kommer att granska karakteristiska drag som är av betydelse för handeln såsom egenskaper efter skörd, produktion av juicer och extrakt. Informationen kommer att vidarebefordras till anknytande tjänster och odlarorganisationer. Ett ytterligare mål är att identifiera och eliminera dubbletter från samlingarna. Detta kommer att väsentligt förbättra kvaliteten och tillförlitligheten vad avser det material som säljs. Vissa av dessa frukter är särskilt lämpliga för marginella områden och sålunda för miljöskydd. A - ARBETSPROGRAMMET 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader ("Genetiska "Potatis" inklusive "Bevarande, resurser hos potatis" karakterisering och nyttjande av sekundära potatissorter för ekologiska produktionssystem i Europa", referensnummer 034 och 045). Detta projekt syftar till att diversifiera utbudet av de sorter som är tillgängliga för konsumenten. Vissa affärer och stormarknader söker nu aktivt efter större bredd i fråga om material, och detta projekt kommer att utöka kunskaperna om och användningen av mindre potatissorter. Särskild vikt läggs vid att eliminera virus från stammarna och därmed öka deras kvalitet som frön. Gamla sorter kommer kokningskvaliteter, lagringsegenskaper. Motståndskraft mot virus, skabb, mjöldagg (Phytopthera) och vivel kommer att bedömas. Effektivitet av nyttjande av gödning kommer också att bedömas. Detta är ett särskilt viktigt steg mot en eventuell extensifiering av potatisproduktionen. karakteriseras smak, också för alt "Europeiskt ris" ("Sammansättning, beskrivning och dynamisk förvaltning av de genetiska resurserna hos ris (Oryza sativa) som är anpassat för europeiska förhållanden". Referensnummer 037). Inom gemenskapens finns det ungefär 350. 000 ha of risfalt som producerar 1,2 miljoner ton ris (japonica). Detta projekt kommer i sinom tid att gynna odlare som försöker förbättra motståndskraft mot ohyra och sjukdomar samt miljöstress (särskilt "pyrale", "pyriculariose", "helminthosporiose", salthalt, låg temperatur), och bidra till att skona miljön från kemisk besprutning. "Europeiska betor" ("Utvärdering och utökande av samlingar av Beta för extensifiering av jordbruksproduktionen". Referensnummer 042). Även om betor var kända av assyrierna, har sockerbeta en smal genetisk bas (silesisk beta) och den moderna sockerbetan är relativt homogen och känslig för sjukdomar. Motståndskraft mot sjukdomar kommer till slut att göra det möjligt att använda mindre bekämpningsmedel. Motståndskraft mot torka kommer också att eftersträvas och projektet kommer också i sinom tid att fa vissa positiva effekter på betkvaliteten. "Rosor" ("Europeiskt nät för karakterisering och utvärdering av släktet Rosa arvsmassa". Referensnummer 052). Denna samordnade insats skapar ett partnerskap som arbetar för att bidra till diversifiering inom denna mycket viktiga blomsterodling, att förbättra kvaliteten och att finna och använda källor för motståndskraft mot sjukdomar och ohyra. "Prunus" ("Internationellt nät för de genetiska resurserna hos Prunus", referensnummer 061). Detta projekt syftar till att karakterisera motståndskraft hos mandlar, körsbär, plommon, persikor, nektariner mot större sjukdomar (Pseudomonas, Monilinid) och virus samt ohyra (bladlöss). Informationen kommer att ställas till odlarnas förfogande i syfte att minska behovet av kemiska bekämpningsmedel. Målet är att tillhandahålla material till framtida odlingsprogram för förbättring av sorterna, motståndskraft mot sjukdomar liksom exempelvis längre säsong. Viss uppmärksamhet riktas också mot Prunus som ett ädelt hårt träslag och landskapsträd. A - ARBETSPROGRAMMET 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader 2. 7 Detaljerade uppgifter om de fem projekt som valdes ut vid den andra infordran "Almar" ("Samordning för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser hos europeiska almar", referensnummer 078). Almen är ett viktigt buskhäcks- och landskapsträd, som ger användbart timmer, men som nu är allvarligt hotad av den "holländska almsjukan". Detta projekt syftar till att samordna de befintliga europeiska samlingarna av almar, att karakterisera samlingarna på ett koordinerat sätt och att organisera bedömning av naturlig motståndskraft mot sjukdomar, särskilt mot den "holländska almsjukan". "Vinrankor" ("Europeiskt nät för bevarande och karakterisering av de genetiska resurserna hos vinrankor", referensnummer 081). Detta projekt kommer att koordinera alla större samlingar av vinrankor i unionen och kommer genom en serie etapper att uppnå bättre samordning och nyttjande, särskilt genom att identifiera både dubbletter och material som är underrepresenterat. "Majs" ("Tillämpning av det europeiska nätet för utvärdering, bevarande och nyttjande av de genetiska resurserna hos europeiska lantraser av majs", referensnummer 088). Majsplantan fördes från Amerika till Europa av de första upptäcktsresandena. Sedan dess har den diversifierats till ett antal lantraser av vilka somliga har visat sig ha värdefulla odlingsmässiga egenskaper (såsom motståndskraft mot kyla). Många andra lantraser har insamlats men inte ännu granskats. Projektet kommer att karakterisera och bedöma det europeiska arvet hos denna viktiga gröda och göra materialet och informationen tillgängligt i en bred krets. "Oliver" ("Bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av de genetiska resurserna hos oliv (Olea europaea)", referensnummer 097). Den odlade oliven är bördig från Medelhavsområdet. Intendenter för de europeiska samlingarna av oliv möts redan vid olika tillfallen och på informell basis. Genom detta projekt kommer samlingarna att arbeta tillsammans på ett koordinerat och konsoliderat sätt och lägga tyngdpunkten vid koordinerad karakterisering av olivplantor för kvalitetsegenskaper och för naturlig motståndskraft mot ohyra och sjukdomar. A - ARBETSPROGRAMMET 2. Samordnad verksamhet och projekt med delade kostnader lokal basis, "Djurförteckning" ("En löpande förteckning över de genetiska resurserna hos europeiska lantbruksdjur och av åtgärder för karakterisering, bevarande och nyttjande av dessa resurser", referensnummer 083). Genetiska resurser inom djurriket är väl dokumenterade på särskilt genom stamboksfbreningar, men fram tills helt nyligen har insatserna på europeisk nivå varit förvånansvärt få. Detta projekt syftar till att utgöra det första steget på väg mot en bredare databas om genetiska resurser hos europeiska lantbruksdjur. Denna databas kommer särskilt att hjälpa dem som vill söka efter hotade raser, kvantifiera den kulturella och genetiska betydelsen av en ras, identifiera lämpliga förvaltningstekniker för långsiktigt bevarande av en särskild ras, samt finna information om de särskilda nyttjandekarakteristika för en given ras. ^—iWWBKlHOTDPtHll) B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 1. Studiens slutsatser B - Studie över önskvärd utveckling 1. STUDIENS SLUTSATSER I detta avsnitt presenteras slutsatserna av den undersökande Studie om önskvärd utveckling inom bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket i medlemsstaterna. Studiens fullständiga text återfinns nedan (avsnitt B. 2, sidan xv). Slutsatser om "önskvärd utveckling" som är relevanta främst i fråga om enskilda genbanker återfinns i avsnitt B. 1. 3, sidan xiii. Slutsatser som är mer relevanta på nationell nivå presenteras i avsnitt B. 1. 2, sidan xiii och slutsatser om hur förordning (EG) nr 1467/94 fungerar på gemenskapsnivå presenteras i avsnitt B. 1. 1. De slutsatser som rör förvaltningen av förordning nr 1467/94 läggs fram i avsnitt 3. 2 i rapporten ovan (sidan 17). 1. 1 Gemenskapsnivå och Inom av ramen nationella • Växter, avsnitt B. 2. 2, sidan xv: konsolidering för definiering, rationalisering i samlingar medlemsstaterna, är det dags att överväga om den informationsteknik som utvecklats för World Wide Web skulle kunna användas för att skapa ett övergripande system av öppna, offentliga databaser över genetiska resurser inom växtriket i Europa. De främsta frågorna vid genomförande av denna möjlighet är utveckling av datastandarder och inrättande av förfaranden för kvalitetskontroll. • Växter, avsnitt B. 2. 5, sidan xx: Mer hjälp krävs för att säkerställa att situ-konservatorer expertis jordbruksmuséer och andra inkorporeras i projekt enligt förordning 1467/94. inom in • Växter avsnitt B. 2. 7, sidan xxiii: Eftersom alla databaser som används i projekt enligt förordning 1467/94 i den europeiska solidaritetens intresse måste kunna utbyta data, kan det bli nödvändigt att utarbeta datastandarder för databaser över växter och djur i enlighet med fastställda internationella riktlinjer. • Växter avsnitt B. 2. 7, sidan xxiii: Det finns ett behov av att öka användningen av snabba och billiga utvärderingsverktyg, genom att använda biokemiska och molekylära tekniker för karakterisering av arvsmassa. Utbildning inom dessa moderna tekniker kan behöva utvecklas och erbjudas. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING I. Studiens slutsatser Växter avsnitt B. 2. 8, sidan xxiii: / syfte att främja hållbart nyttjande av genetiska resurser och att fastställa marknadsmöjligheter, kostnader och fördelar, måste de ekonomiska och affärsmässiga aspekterna av genetiska resurser studeras. Djur avsnitt B. 2. 11, sidan xxvii: Det tycks lämpligt att uppmuntra de personer som ansvarar för underhåll av "djur"-databaser medlemsstaterna att då och då träffas. Djur avsnitt B. 2. 11, sidan xxvii: Det vore nyttigt för experter som har viss erfarenhet av FAO och EAAP-databanker att träffas såsom en grupp databank-användare från alla medlemsstater, för att diskutera erfarenheter och rekommendationer i syfte att öka databasers värde för slutanvändare. • Djur avsnitt B. 2. 11, sidan xxvii: Det kan vara lämpligt och rätt tid för att inleda ett europeiskt expertsamråd om förvaltning av genetiska resurser inom djurriket, baserat på behoven jordbrukspolitiken, och rekommendationer. Resultaten av samrådet bör vidarebefordras till programkommittén för genetiska resurser inom jordbruket. inom den gemensamma överväga FAO-experternas samtidigt Djur avsnitt B. 2. 12, sidan xxix: / det allmänna sammanhanget med genetiska resurser inom djurriket bör förvaltningsgruppen för förordning nr 1467/94 upprätthålla både formella och informella regelbundna kontakter med övriga internationella fora. Djur avsnitt B. 2. 12, sidan xxix: Det skulle kunna vara lämpligt att överväga en särskild åtgärd enligt "följdåtgärderna" i förordning nr 1467/94 för utbyten mellan uppfödare av samma eller närliggande raser i olika länder i syfte att utveckla gemensamma program för bevarande. Djur avsnitt B. 2. 13, sidan xxix: Vi har redan noterat att kommittén för genetiska resurser kan behöva hålla sig informerad om verksamheter inom internationella organ på området för genetiska resurser hos djur. Kommittén bör också med jämna mellanrum erhålla rapporter om verksamheter på nationell nivå ifråga om genetiska resurser hos djur. Djur avsnitt B. 2. 13 sidan xxix: Kommittén bör överväga om det vore av värde att främja internationellt utbyte mellan nationella avelsföreningar. Djur avsnitt B. 2. 16, sidan xxxii: Det kan vara lämpligt att överväga att inom ramprogrammet stödja forskning för att pröva anekdotiska rapporter om anpassningsförmåga etc av särskilda sällsynta raser. Djur avsnitt B. 2. 16, sidan xxxii: Gemenskapsförteckningar som stöds enligt förordning 1467/94 behöver inte införliva uppgifter som finns tillgängliga om genetiska värden, men de skall tillhandhålla information om var sådana resultat kan erhållas. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 1. Studiens slutsatser • Djur avsnitt B. 2. 16, sidan xxxii: Det finns inget behov av att införliva resultaten av arbete med genomanalys i gemenskapsförteckningar som stöds enligt förordning 1467/94, men det är viktigt att dessa databaser ger information om var sådana resultat kan erhållas. • Djur avsnitt B. 2. 18, sidan xxxiii: Härnäst kan det bli lämpligt att sammankalla till ett diskussionsmöte om gränsöverskridande aspekter av förvaltning av djurgenetiska resurser inom jordbruket (synpunkter begärda från medlemsstaterna vid det senaste mötet den 16 oktober 1996). 1. 2 Nationell nivå • Växter avsnitt B. 2. 2, sidan xv: I syfte att säkerställa att den nya situation som upprättas genom konventionen om biologisk mångfald till fullo koordineras i medlemsstaterna, tycks det lämpligt att intendenter för samlingar i medlemsstaterna träffas för att tillsammans diskutera hur dessa nya internationellt fastställda prioriteringar bäst kan uppfyllas. • Växter avsnitt 2. 4, sidan xix: Europeisk samordning och sammankoppling krävs för att möjliggöra för medlemsstaterna att säkerställa att de nationella programmen på bästa sätt utnyttjar tillgängliga finansiella och byråkratiska resurser. • Djur avsnitt B. 2. 14, sidan xxx: / andra avseenden än de som avses i förordning 2078/92 betraktas bevarande in vivo av enskilda lokala raser i enskilda medlemsstater såsom en åtgärd enbart för medlemsstaterna. • Djur avsnitt B. 2. 14, sidan xxx: Det kan vara lämpligt att överväga om verksamheter såsom bildandet av en genpool för de mest hotade raserna bör, och kan, organiseras på europeisk nivå. Djur avsnitt B. 2. 15, sidan xxxi: / andra avseenden betraktas in vitro- bevarande av lokala raser såsom en åtgärd som medlemsstaterna själva i första hand vidtar. 1. 3 Projektnivå Växter avsnitt B. 2. 4, sidan xix: Samarbete mellan genbanker och deras potentiella användare bör förbättras ytterligare för att dra nytta av de olika bidrag som finns tillgängliga från vetenskapsmän, jordbrukare och konsumenter. , Växter avsnitt B. 2. 5, sidan xx: / syfte att på ett effektivt sätt tillgodose allmänhetens och marknadens intresse måste gamla och nya förökade växter bedömas för att pröva den anpassningsförmåga som gamla sorter påstås ha. Verksamheter kan därefter krävas för att utforska och därigenom bevara lantraser och gamla förökade växter in situ i jordbruksföretaget. XIII B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING I. Studiens slutsatser Växter avsnitt B. 2. 6, sidan xxi: Rationalisering och säkerhetsduplicering är en fråga om prioritering. (Det är dessutom, ett centralt krav som läggs på alla relevanta projekt enligt 1467/94). Växter avsnitt B. 2. 6, sidan xxi: Ett mer koordinerat tillvägagångssätt krävs vid bevarandet av förädlares material (det är en del av kraven för varje projekt enligt 1467/94). m Växter avsnitt B. 2. 6, sidan xxi: / syfte att bekräfta att de uppenbara "luckorna" i samlingar är verkliga, och väsentliga, krävs bättre test av härstamning och släktskap. Det är viktigt alt notera att all insamling måste respektera de internationella skyldigheter som införs genom konventionen om biologisk mångfald. Detta är särskilt viktigt om de insamlade genetiska resurserna kan lämna ursprungslandet. Växter avsnitt B. 2. 6, sidan xxi: Erfarenhet i medlemsstaterna tyder på att metodiker för förnyelse av arvsmassa som tar hänsyn till accessionernas genetiska korshefruktande arter. integritet fortfarande behöver förbättras, särskilt för • Växter avsnitt B. 2. 8, sidan xxiii: Vid varje samarbete mellan medlemsstater måste karantänsbestämmelser för säker förflyttning av arvsmassa följas ytterst noggrant. Växter avsnitt B. 2. 8, sidan xxiii: Intendenter för genbanker måste få hjälp med insamling av uppgifter från dem som använder deras samlingar. Växter avsnitt B. 2. 8, sidan xxiii: De egenskaper som konsumenterna kräver kan finnas i samlingar av arvsmassa. Det finns ett behov av att eftersökningen sker så snabbt och effektivt som möjligt. Växter avsnitt B. 2. 8, sidan xxiii: De praktiska för- och nackdelarna av metoden med "kärn"-samlingar bör utvärderas. Det kan bli nödvändigt att utveckla utbildning i metoden. Djur avsnitt B. 2. 15, sidan xxxi: Verksamheter som berör "europeiska" raser bör i tillämpliga fall ta hänsyn till resultaten av genetiskt distanseringsarbete beträffande relaterat arbete för besläktade raser i andra länder. Djur, avsnitt B. 2. 16, sidan xxxii: Genetisk distansanalys är en viktig verksamhet som följer efter den primära karakteriseringen av varje djurras. De uppgifter som erhålls måste finnas tillgängliga i databaserna Djur avsnitt B. 2. 17, sidan xxxiii: Det kan finnas ett behov av att insamla, pröva och sprida anekdotisk information om egenskaper hos sällsynta raser som är av nytta för jordbruket, och att uppmuntra till formell prövning av sådana påståenden. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna M) 2. ÖVERSIKT ÖVER OCH STUDIE AV UTVECKLINGEN AV ÅTGÄRDER I MEDLEMSSTATERNA Detta avsnitt innehåller en översikt över utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna och en undersökande studie av önskvärd utveckling i fråga om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket i medlemsstaterna och samordningen av arbetet på detta område på gemenskapsnivå i ljuset av målen med den gemensamma jordbrukspolitiken och av de resultat som redan uppnåtts enligt nuvarande program. Den önskvärda utvecklingen är kursiverad. 2. 1 Förordning 1467/94 I bilaga 1 till förordning (EG) nr 1467/94 ("Genomförandebestämmelser för åtgärdsprogrammet; tillämpningsområde - aktiviteter som berättigar till bidrag") anges följande:. Detta program avser bevarande, karakterisering, utvärdering, insamling och nyttjande av genetiska resurser ur växt- och djurriket som för närvarande förekommer på gemenskapens territorium och som löper fara att försvinna om inte särskilda åtgärder vidtas. Ovanstående mening skulle kunna tolkas som om arbete med material som är potentiellt användbart för europeiskt jordbruk men som endast förekommer utanför Europa utesluts (t. ex. stammar till de flesta grödor och lantbruksdjur). När nästa femårsprogram (1999-2004) utarbetas skulle det kunna vara lämpligt att granska ordalydelsen i åtgärdsprogrammet för att göra det helt tydligt att förordningen inte enbart omfattar "europeiska" genetiska resurser utan också deras vilda släktingar. 2. 2 Genetiska resurser inom växtriket: det internationella sammanhanget i september 1995). Inför mötet Utvecklingen av åtgärder som rör genetiska resurser inom växtriket och inom djurriket i medlemsstaterna under den period som granskas har i hög grad präglats av förberedelserna för FAO:s tekniska världskonferens om genetiska resurser hos växter som används till föda och inom jordbruket (Leipzig, juni 1996: förberedande möte för den europeiska regionen i Nitra, i Nitra utarbetade varje Slovakien medlemsstat en bred översikt över den nationella situationen beträffande genetiska resurser inom växtriket, samt bevarande och nyttjande av dessa resurser. Kommissionen sammanställde och distribuerade en förteckning över EU-lagstiftning på området för genetiska resurser inom växtriket. Följande redogörelse härstammar till stor del från dessa översikter, och från den sammanfattning som förbereddes av enheterna inom den internationella styrelsen för genetiska resurser inom växtriket (International Board of Plant Genetic Resources) inför mötet i Nitra. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna Tvä internationella möten i slutet av den period som nu granskas präglade också nationell inställning, nämligen den tredje konferensen för parterna till konventionen om biologisk mångfald, som diskuterade biologisk mångfald inom jordbruket (Buenos Aires, november 1996) och mötet kring ämnet "Den europeiska landsbygden år 2000; integrerad landsbygdsutveckling - en stor politisk utmaning" ("L'Europe rurale en l'an 2000; le développement rural intégré, enjeu politique majeur") (Cork, November 1996) då ett program i tio punkter för landsbygdsutveckling i Europeiska unionen fördes fram, främja landsbygdsutveckling som upprätthåller kvalitet och trivsel på Europas landsbygd (naturresurser, biologisk mångfald och kulturell identitet)". (punkt 4) "Politiken bör inklusive bland annat Den allmänna bakgrunden till ovanstående bild är dock Förenta Nationernas konferens om miljö och utveckling (UNCED) som ägde rum i Rio de Janeiro i juni 1992. Vid detta s. k. "Earth summit" utarbetades två bindande konventioner om biologisk mångfald, (konventionen klimatförändringar) 21, ytterligare Riodeklarationen om miljö och utveckling och avtalet om skogsprinciper). och tre dokument konventionen (Agenda samt om Signatärparterna till konventionen om biologisk mångfald (som inkluderar alla medlemsstater och kommissionen) förband sig att bevara sina lokala genetiska resurser, in situ och ex situ för att uppfylla breda utvecklingsbehov. Detta kräver identifiering av in situ- bevarandeplatser och, när det gäller befintliga ex s/fu-samlingar, konsolidering och rationalisering av dessa till samlingar som är representativa för tillgänglig lokal mångfald och omfattar annan mångfald av potentiell betydelse för landet. i naturliga För många samlingar, och särskilt de som finns vid förädlingsinstitut i medlemsstaterna, innebär detta att de måste fastställa prioriteringar för långsiktigt bevarande och överväga bevarande in situ av genetiska resurser inom växtriket, både i jordbruksföretag och i trädgårdar och fruktträdgårdar. Detta läggs till del traditionella syltet med sådana samlingar vilket är att stödja förädlingsmål. / syfte att säkerställa alt den nya situationen som fastställs genom konventionen om biologisk mångfald till fullo koordineras i medlemsstaterna tycks det därför lämpligt att intendenter för samlingar i medlemsstaterna träffas för alt tillsammans diskutera hur dessa nya internationellt fastställda prioriteringar bäst kan uppfyllas. livsmiljöer och genom odling , Vid FAO:s fjärde internationella tekniska konferens om genetiska resurser inom växtriket (Leipzig, Tyskland 14-23 juni 1996) utarbetades en "Leipzig deklaration". Man kom överens om publicering av en "Rapport om läget för världens växtgenetiska resurser for 'iv. nedel och jordbruket" och man godkände ett "Globalt åtgärdsprogram (or växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruket". Programmet omfattar en serie rekommendationer för prioriterade åtgärder, indelade i följande fyra avsnitt: B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna • In s/Vw-bevarande och utveckling • Ex situ-bevarande • Nyttjande av genetiska resurser inom växtriket • Uppbyggnad av institutioner och kunskaper Programmet skall genomföras av enskilda medlemsstater. Som kommer att framgå nedan är medlemsstaterna aktivt engagerade i alla ovannämnda åtgärder. Med hänsyn till betydelsen av det globala åtgärdsprogrammet och de åtaganden som medlemsstaterna lämpligt att genomförandet av programmet i medlemsstaterna förs upp som en ständig punkt på dagordningen för kommittén för genetiska resurser inom jordbruket för övervägande och diskussion. ingått i Leipzig, är det det om och konventionen biologisk mångfald En av de första åtgärderna för att uppfylla de internationella skyldigheterna globala enligt åtgärdsprogrammet är processen att definiera, rationalisera och konsolidera nationella samlingar. Detta håller nu på att ske i flera medlemsstater. Det råder fortfarande brist på nationella förteckningar över den genetiska mångfalden, antingen den som finns i landet {in situ) eller den som finns i nationella samlingar {ex situ) Sådana förteckningar är nyttiga för bevarandeprogram som är effektiva och ekonomiska och är en av skyldigheterna enligt konventionen och Agenda 21. En decentraliserad eller spridd databas erbjuder allmänt tillträde med decentraliserat underhåll och det möjliggör lösningar på de traditionella problemen med centraliserade databaser för sammanställning, risk för dubbelarbete). Inom ramen för definiering, rationalisering och konsolidering av nationella samlingar i medlemsstaterna, är det dags all överväga om den informationsteknik som utvecklats för World Wide Web skulle kunna användas för att skapa ett övergripande syslem av öppna, offentliga dalabaser över genetiska resurser inom växtriket i Europa. De främsta frågorna vid genomförande av denna möjlighet är utveckling av datastandarder och inrättande av förfaranden för kvalitetskontroll. (kostnader Konventionen om biologisk mångfald har nödvändiggjort en översyn av avtalet om tillträde till genetiska resurser. Förhandlingar pågår för närvarande i FAO-kommittén för genetiska resurser. Medlemsstaterna är överens om att internationellt överenskomna och allmänt tillämpade tillträdesavtal är av avgörande betydelse för effektivt bevarande och hållbart nyttjande av genetiska resurser hos växter som används inom jordbruket. Om kraftfull europeisk närvaro internationella tillträdesavtal förhandlas, finns en verklig risk för att de genetiska resurser som finns i Europa kommer att förlora sin användbarhet inte bara för Europa utan också för hela världen. inte upprätthålls inom alla fora där B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 3 Genetiska resurser inom växtriket: Internationella partnerskap Innan förordning (EG) nr 1467/94 antogs var många av medlemsstaternas experter på genetiska resurser inom växtriket vana vid att samarbeta bilateralt och i internationella fora såsom den Nordiska genbanken, ESCORENA, EUFORGEN, WANA-NET och ECP/GR. Under 1980-talet arbetade kommissionen med ECP/GR (European Co operative Programme for Crop Genetic Resources Networks) för att underlätta regionalt samarbete mellan experter på genetiska resurser inom växtriket. Detta resulterade i ett antal gemensamma skrifter från kommissionen/IBPGR om deskriptorer. IBPGR-nätet har fortsatt i en rad samarbetsinsatser under den period som granskas. 1994 inledde ECP/GR sin femte 5-årsfas. Sju arbetsgrupper är aktiva {Allium, Avena, korn, Brassica, foder, Prunus och trindsäd). Inrättandet av fler grupper är under diskussion (nämligen om vete och Malus). ECP/GR-insatserna motsvarar kommissionens "samordnade åtgärder", och finansiering finns inte tillgänglig från ECP/GR för ny verksamhet. Men åtgärder som har utvecklats inom ECP/GR har resulterat i framgångsrika förslag från EG-partnerskap om finansiering av åtgärder för bevarande enligt förordning 1467/94 {Allium, Prunk) och också för finansiering av forskningsinsatser enligt FAIR-programmet {Brassicas, trindsäd). European System of Cooperative Research Networks in Agriculture (ESCORENA) inrättades av FAO 1974 på rekommendation av Europeiska jordbrukskommissionen (1972). Inom detta program är för närvarande 10 särskilda nät för grödor och tre tillfälliga forskningsgrupper verksamma och arbetar i varierande grad med problem som rör genetiska resurser. Ett projekt om genetiska resurser hos oliv utvecklades av ett ESCORENA-partnerskap och inlämnades till och utvaldes inom den andra infordran av förslag (se avsnitt A. 2. 7 ovan, sidan ix). European Forest Genetic Resources Programme (EUFORGEN) inrättades 1994 på rekommendation av ministerkonferensen om skydd av Europas skogar i Helsingfors (1993). EUFORGEN:s viktigaste uppgift är att samordna och främja bevarande in situ och ex situ av genetiska resurser hos skogar i Europa och att främja utbyte av expertkunskaper och information. Programmet koordineras av IPGRI i nära samarbete med FAO:s skogsavdelning. Pilotnät har skapats för norsk gran {Picea abies), korkek {Quercus suber) svart poppel {Populus nigra) och ädla hårda träslag. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna Med hänsyn till de europeiska experternas på genetiska resurser verksamhet i ESCORENA, EUFORGEN etc. tycks det lämpligt att man inom förvaltningen avförordning (EG) nr 1467/94 upprätthåller regelbundna kontakter med sin motsvarighet i andra internationella program i syfte att uppnå maximal synergi och mervärde. En särskild insats bör göras för att inleda verksamheter enligt förordning nr 1467/94 för att täcka lovande områden som för närvarande åsidosätts i andra internationella fora, såsom grödor av mindre betydelse och industrigrödor. Försummade sektoriella ämnen såsom att underlätta dialogen mellan intendenter för växtsamlingar och användare behöver också täckas. 2. 4 Genetiska resurser inom växtriket: Nationella partnerskap Enligt konventionen om biologisk mångfald skall länderna införa nödvändig lagstiftning och politik för bevarande, hållbart utnyttjande och tillgång till genetiska resurser inom växtriket på nationell och internationell nivå. I Leipzig-deklarationen (juni 1992) åtog sig medlemsstaterna att inrätta nationella program för växtgenetiska resurser inom jordbruket. Sådana program kommer att omfatta alla relevanta partner från olika behöriga ministerier, forskningsinstitut, universitet, samt privata partner och icke statliga organisationer. Nationella program kan behöva lämplig rättslig bas och en lämplig ram och mekanism för koordinering i syfte att undvika dubbelarbete, att på bästa sätt nyttja tillgängliga resurser och att underlätta deltagande samarbete. Europeisk samordning och sammankoppling krävs för att möjliggöra för medlemsstaterna att se till att nationella program på bästa sätt utnyttjar tillgängliga finansiella och byråkratiska resurser. internationellt i Många icke statliga organisationer är aktivt involerade i bevarande och hållbart nyttjande av genetiska resurser inom växtriket. Det finns en ökande tendens att knyta statliga ministerier och institutioner till partnerskap med icke statliga organisationer i nationella program. Den informella sektorn, inklusive icke statliga organisationer, jordbruksföreningar och olika andra typer av föreningar, kan också spela en viktig och ofta kompletterande roll inom bevarande och hållbart nyttjande av genetiska resurser inom växtriket. Kopplingar mellan de formella och informella sektorerna behöver stimuleras. Växtförädlare, växtfysiologer och biokemister samt andra användare av arvsmassa spelar en viktig roll i processen för bevarande liksom vid nyttjande av genetiska resurser inom växtriket. Samarbetet mellan genbanker och deras potentiella användare bör förbättras ytterligare för att dra nytta av de olika bidrag som vetenskapsmän, jordbrukare och konsumenter kan ge. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 5 Genetiska resurser inom växtriket: bevarande in situ Alla medlemsstater har infört åtgärder för att skydda särskilda livsmiljöer och särskilda arter. Denna gör det möjligt att bevara ekosystem och arter. Alla medlemsstater har skogsområden, annan naturlig vegetation och särskilda livsmiljöer skyddade enligt lag. De flesta medlemsstater har granskat och definierat hotade lokala arter, sammanställt "röda listor" och infört åtgärder för att skydda dessa arter och de livsmiljöer där de växer. Skogsarterna är relativt väl skyddade på detta sätt. Mindre uppmärksamhet har fästs vid bevarande in situ och inom jordbruksföretag av växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. Endast några få länder har särskilt granskat läget för vilda arter besläktade med grödor1. En förutsebar utveckling är att länder kan besluta att utse skyddade områden enbart för att bevara växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk in situ. Lämpliga metodiker för in situ-bevarande, dokumentation och nyttjande av jordbruksväxtarler måste utvecklas så alt full nytta kan dras avförskjutningen mot bevarande in situ. Under perioden som nu granskas har det allmännas intresse för "grönt" jordbruk genom användning av mer traditionellt organiskt och integrerat jordbruk ökat. Det påstås ofta att lantraser inom jordbruket och gamla sorter är bättre anpassade för låg input, samt hållbart och miljövänligt jordbruk. / syfte att effektivt tillgodose allmänhetens och marknadens intresse måste gamla och nya förökade växter bedömas för att pröva den anpassningsförmåga som gamla sorter påstås ha. Åtgärder kan därefter krävas för att utforska och därigenom bevara lantraser och gamla förökade växter in situ i jordbruksföretaget. Icke statliga organisationer är särskilt aktiva i främjande av bevarande och användning av lokala grödor och sorter. I flera medlemsstater intar museer en framstående plats för att främja lantraser och göra dem och gamla förökade växter tillgängliga. Mer hjälp krävs för att säkerställa att expertis inom jordbruksmuséer och andra in situ konservatorer inkorporeras i projekt enligt förordning 1467/94. 1 Jfr "A catalogue of the wild relatives of cultivated plants native to Europa" (En förteckning över de vilda släktingarna till odlade inhemska växter i Europa) författad av Vernon H Heywood och Daniel Zohary, publicerad i Flora Mediterranea, volym 5, sidorna 375 till 415. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 6 Genetiska resurser inom växtriket: Ex s/ra-bevarande Bevarande ex situ är vanligtvis det bästa och ofta det enda sättet att säkerställa långsiktig överlevnad av särskild arvsmassa. Det råder inget tvivel om att många gamla sorter håller på att försvinna från jordbruket. Italien rapporterade exempelvis till Nitra-konferensen att bara ett av de 41 jordbruksföretag som på 70-talet odlade lantraser av fodergrönsaker fortfarande idag bedriver denna verksamhet. Bland de arter som sägs vara hotade av erosion finns både odlade (t. ex. linser och kikärter) och grödor som förekommer på naturlig väg (t. ex. Artemisia granatensis, Satureja spp. , Thymus spp. , Beta maritima, Sideritis spp. , Origanum spp. , Nepeta cataria, Digitalis lanata, Astragalus dasynthus, Calamintha nepeta). Den största delen av det frömaterial som har försvunnit från jordbruksföretagen har samlats in inom ex. y/Vw-samlingar. Frågan om lagrat materials säkerhet på lång sikt bör ägnas uppmärksamhet. Nedan återfinns en förteckning över ex ^//«-samlingar av fröförökade grödor i Europa för vilka avtal slöts med IPGRI (då IBPGR) för långsiktigt bevarande av grödgenpooler. Belgien Jardin Botanic National de Belgique, Meise; Vild Phaseolus spp. , vild Vigna spp. Frankrike INRA - CIRAD, Korsika; Citrus och besläktade arter, regionalt: Afrika + Medelhavsområdet (genbank på fältet) Frankrike CIRAD-CA, Montpellier; Gossypium spp. Tyskland Institut fur Pflanzen-zuechtung und Kultur-pflanzenforshung, Gatersleben; Lycopersicon spp. , Lupinus spp. Tyskland Institut fur Pflanzenbau (FAL), Braunschweig-Voelkenode; Avena spp. , Beta spp. , Brassica carinata, B. campestris, B. juncea, B. napus, Sinapis spp, Phaseolus spp. Grekland, Grekiska genbanken, Thessaloniki; Brassica, Nicotiana, Beta spp. Italien, Groddplasmainstitutet (CNR), Bari; vete Nederländerna, Centret för genetiska resurser (CGN), Wageningen, sallat, Allium cepa, A. ampeloprasum, vild Allium spp. , Capsicum spp. , Brassica oleracea, Solanum melongena. Portugal, Portugisiska genbanken, Braga; majs Spanien Universidad Politecnica, Madrid; Vilda släktingar till korsblommiga grödor Spanien INIA, Madrid; Citrus och vilda arter Cucumis spp. , Citrullus spp. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna wmtmmmmmm Sverige, Nordiska genbanken (NGB) Alnarp, Pisum spp. , Hordeum spp. , Avena spp. , Secale spp. , Beta spp. Förenade Kungariket, Royal Botanic Garden (RBG) Kew, Trifolium spp. , Cenchrus spp. , Digitaria spp. , Lotononis spp. Förenade Kungariket Horticulture Research (HRI), Wellesbourne; morot, Brassica oleracea, B. campestris, B. juncea, B. napus, Raphanus spp. , Allium spp. , Beta spp. International i Europa. Mycket av materialet, särskilt I allmänhet är det svårt att bedöma nivån för säkerhetsduplicering av samlingarna i vissa av de Östeuropeiska samlingarna är avancerade förökade växter som är vanligen återkommande i många genbanker. Enbart ett fatal program har dock hittills identifierat unika samlingar och säkerställt säkerhetsduplicering av dessa. Detta innebär att viktiga accessioner är hotade. Rationalisering och säkerhetsduplicering är en fråga om prioritering. (Det är dessutom ett centralt krav som läggs på alla relevanta projekt enligt förordning 1467/94). Det finns vissa farhågor om vilket öde som arvsmassematerial röner som inte längre är av direkt intresse för odlarna. Det påstås att det finns en risk att material som inte finner någon omedelbar användning kan försummas av konservatorer. Ett mer koordinerat tillvägagångssätt på detta område krävs och utgör en del av kraven för varje projekt enligt förordning 1467/94. Material som finns lättillgängligt på annat håll behöver inte förvaras alls. Metoder och avtal måste utvecklas och genomföras för identifiering och eliminering av dublettaccessioner. Några intendenter har identifierat väsentliga luckor i sina samlingar och angivit att insamling måste ske. Men god förvaltning kräver att det material som redan finns insamlat skall förtecknas innan ytterligare insamling påbörjas. / syfte att bekräfta att de uppenbara "luckorna" i samlingarna är verkliga och väsentliga krävs bättre test av härstamning och släktskap. Det är viktigt att notera att all insamling måste respektera de internationella skyldigheter som införs genom konventionen om biologisk mångfald. Detta är särskilt viktigt om de insamlade genetiska resurserna kan lämna ursprungslandet. Många medlemsstater inser behovet av att begränsa storleken på nationella samlingar, antingen genom att koncentrera sig på en "kärn"-samling, eller genom att begränsa samlingen till arvsmassa med ursprung i landet och av särskilt värde för det. Viss bevarad arvsmassa kan vara i farozonen genom låg livskraft. Förordning (EG) nr 1467/94 godkänner förnyande av material som en stödberättigad utgift i projekt med delade kostnader. Erfarenhet i medlemsstaterna tyder på att förnyande av arvsmassa som tar hänsyn till accessioners metodiker för genetiska integritet fortfarande måste förbättras, särskilt för korsbefruktande arter. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 7 Genetiska resurser inom växtriket: Karakterisering Karakterisering och bedömning är av avgörande betydelse för att göra resurserna mer omedelbart användbara. Dessa uppgifter kräver stor input. Det jinns ett behov av att öka användningen av snabba och billiga utvärderingsverktyg, genom att använda biokemiska och molekylära tekniker för karakterisering av genetiska resurser. Utbildning inom dessa moderna tekniker kan behöva utvecklas och erbjudas. Potentiella användare av samlingar av arvsmassa måste kunna finna de uppgifter de söker. För närvarande har endast ett fåtal samlingar ett komplett och användarvänligt dokumentationssystem, men med utveckling av teknologi för Internet/World Wide Web kommer de nödvändiga verktygen att bli tillgängliga. Det tycks som om nästan varje samling av arvsmassa har sitt eget system för att lagra resultaten av karakteriseringen. På vissa håll argumenteras för centraliserad harmonisering av dokumentationssystem på både nationell och gemenskapsnivå. Som angivits ovan tycks det emellertid mer kostnadseffektivt att anta en spridd, decentraliserad modell, som erbjuder allmänt tillträde med decentraliserat underhåll och mindre dubbelarbete. De främsta frågorna när det gäller att genomföra denna möjlighet är utvecklingen av datastandarder och inrättandet av förfaranden för kvalitetskontroll. Eftersom alla databaser som används i projekt enligt förordning 1467/94 i den europeiska solidaritetens intresse måste kunna utbyta data, kan det bli nödvändigt att utarbeta datastandarder. 2. 8 Genetiska resurser hos växter: Nyttjande Inget land är självförsörjande inom genetiska resurser och inte heller kan alla länder lagra resurser som skulle kunna fylla alla deras behov. Detta innebär att regional och medlemsstatemas experter måste samarbeta på internationell nivå. Vid varje samarbete mellan medlemsstater måste karantänsbestämmelser för säker förflyttning av arvsmassa följas ytterst noggrant. lokal, Nyttjandenivan av genetiska resurser som lagras i genbanker är svår att bedöma. Det finns en allmän brist på feedback om slutanvändning av det förmedlade materialet. Förvaltare av genbanker måste få hjälp att samla in uppgifter från användarna av deras samlingar. Detta är en stödberättigad utgift i projekt enligt förordning nr 1467/94. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna I syfte alt producera grödor som är mindre beroende av kemiska produkter letar växtodlare efter motståndskraft mot abiotisk stress (t. ex. torka, kyla), motståndskraft mot biotisk stress (t. ex. sjukdomar, ohyra) kvalitetsegenskaper och bättre användning av input utan menlig verkan på inkomst. Det finns ett stigande intresse för ett bredare urval och bredd på trädgårdsgrödor och jordbruksprodukter, för vilka variation i smak, färg, näringsvärde och tidig eller sen mognad är högt värderad av marknaden. De egenskaper som konsumenterna kräver kan finnas i samlingar av arvsmassa. Det är nödvändigt att eftersökningen sker så snabbt och effektivt som möjligt. På senare år har snabba kemiska metoder utvecklats för att mäta genetiska egenskaper och biometriska metoder för att handskas med de uppgifter som erhålls. Den beräkning av det "genetiska avståndet" mellan accessionerna som blir följden kan användas för att identifiera en liten undergrupp eller "kärna" som innehåller en stor andel av den totala variabiliteten i alla accessionerna. Del är dä möjligt att karakterisera och utvärdera kärnsamlingcn i vetskap om att det mesta av variabiliteten finns med. Inrättandet av kärnsamlingar är ett sätt att förenkla tillträdet till den bredare mångfalden i samlingarna. Denna kostnadseffektiva metod att dokumentera samlingar tillämpas i flera centra. De praktiska för- och nackdelarna av metoden med kärnsamlingar måste utvärderas. Det kan bli nödvändigt att utveckla utbildning i metoden. Allmänhetens intresse för underutnyttjade grödor tycks öka. Det är emellertid oklart precis hur stor och hur stadig marknaden är för någon av dessa nya produkter från mindre grödor. / syfte att främja hållbart nyttjande av genetiska resurser och att ange marknadsmöjligheter, kostnader och fördelar, måste de ekonomiska och affärsmässiga aspekterna av genetiska resurser studeras. 2. 9 Genetiska resurser inom djurriket inom jordbruket: Bakgrund Resultat från en rad nyligen genomförda studier visar att den inneboende olikheten inom djurriket är mindre än inom växtriket. Åtgärder för bevarande av djur är mer tidskrävande än för växter. Resurserna av husdjur har tenderat att få mindre uppmärksamhet från konservatorer än resurserna av jordbruksväxter. Sålunda skiljer sig förvaltningsaspekterna för genetiska resurser inom djur- respektive inom växtriket avsevärt, och det anses ibland att djur är relativt sett förfördelade. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 10 Genetiska resurser inom djurriket: Internationellt sammanhang titeln "Främjande Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling som hölls i Rio de Janeiro i juni 1992 antog ett antal akter inklusive "Agenda 21". I kapitel 14 i Agenda 21 med och landsbygdsutveckling" noteras att genetiska resurser inom djurriket är hotade och rekommenderas att lokala djurraser med deras särskilda motståndskraft mot anpassning och sjukdomar bör bevaras. Därefter fastställs att ett tioårigt åtgärdsprogram behövs för att beskriva alla husdjursraser och förespråkas att program inrättas för att bevara raser i farozonen och att åtgärder för bevarande och utveckling av lokala djurraser utvecklas. Hotade djurarter föreslås identifieras. av hållbart jordbruk Agenda 21 skapade Förenta nationernas kommission om hållbar utveckling men själva agendan är inte något rättsligt avtal eller instrument. Regeringar och andra organ är fria att följa dess rekommendationer eller att välja att inte göra det. Vissa medlemsstaters regeringar och icke statliga organ strävade redan före Rio-mötet mot ovannämnda mål; andra har mer nyligen börjat genomföra vissa åtgärder. På en samordnad nivå har den viktigaste händelsen varit publiceringen av "Hannover"-databasen, också känd som EAAP Animal Genetic Data Bank (EEAP= European Association of Animal Production). Denna databas uppfyller vissa av de mål som uppställs genom Agenda 21. Den registrerar särskilt information om boskap, får, getter, svin och hästar i de 15 medlemsstaterna och i 18 andra stater som inte är medlemmar i Europeiska unionen. Syftet är att vaka över utveckling och risker och att uppmuntra användning och bevarande av den genetiska mångfalden av lantbruksdjur i Europa. Databasen innehåller uppgifter om totalt 877 raser av lantbruksdjur. Samma uppgifter har lämnats till "Global Databank for Farm Animal Genetic Resources" som utvecklas och upprätthålls av FAO. Detta gör det möjligt att föra in den europeiska situationen i ett globalt perspektiv. Medlemsstaterna är registrerade i Hannover-databasen som innehavare av 586 raser av lantbruksdjur (172 boskapsraser, 229 får, 52 getter, 68 svin, 65 hästraser). Uppgifterna för Europa tillhandahålls i den nyligen utkomna FAO- skriften "World Watch List for Domestic Animal Diversity" (FAO, 19952). Både "Hannover"-databasen och "FAO"-databasen finns nu tillgängliga på Intemet och tillhandahåller information från medlemsstaterna. FAO-databasen ger information per land, per rasgrupp, per riskstatus och genom namnen i alfabetisk ordning. ISBN 92-5-10 37 29-9 B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. översikt Över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna Enligt FAO, finns i Europa omkring två tredjedelar av världens genetiska resurser för kycklingar, änder och gåsraser, hälften av de genetiska resurserna för boskap, hästar och kalkoner, och en tredjedel av dess resurser för getter, svin och vaktel. I medlemsstaterna är tillståndet för det uppskattade antalet raser definierat som kritiskt, hotat, kritiskt-bibehållet, hotat-bibehållet enligt följande: boskap get häst/åsna får svin fjäderfä 13 kritiskt 15 hotat 23 kritiskt-bibehållet 21 hotat-bibehållet 7 kritiskt 11 hotat 0 kritiskt-bibehållet 6 hotat-bibehållet 13 kritiskt 23 hotat 6 kritiskt-bibehållet 10 hotat-bibehållet 15 kritiskt 19 hotat 5 kritiskt-bibehållet 19 hotat-bibehållet 5 kritiskt 4 hotat 7 kritiskt-bibehållet 3 hotat-bibehållet 47 kritiskt 57 hotat 0 kritiskt-bibehållet 0 hotat-bibehållet B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 11 Genetiska resurser inom djurriket: Internationell utveckling ^Mififlf JMifi /HIVi/Ai Oii åt^ "\ Även om mångfald av husdjur erkändes som en viktig komponent i fråga om biologisk mångfald av Förenta nationemas konferens om miljö och utveckling (Rio de Janeiro 1992), i Konventionen om biologisk mångfald samt i Agenda 21, är formella internationella åtgärder för bevarande av djurgenetiska resurser inom jordbruket fortfarande mycket sparsamt förekommande jämfört med dem som rör genetiska resurser inom växtriket. Detta innebär inte att de informella verksamheter förbigås som genomförs av dem som sysslar med genetiska resurser inom djurriket, vilka har arbetat tillsammans över nationella gränser under många år. Dessa kontakter har nyligen intensifierats exempelvis med utveckling av kooperativa lagringsplatser för genetisk internationella information om svin-, nötkreaturs- och fjäderfägenom. På formell nivå sammankallade kommissionen 1992 en tillfällig expertgrupp. Expertemas rekommendationer återfinns på olika ställen i detta dokument. I april 1992 sammankallade FAO ett internationellt expertsamråd om genetiska resurser inom djurriket. FAO-gruppen gav rekommendationer på följande fyra områden: • Internationella strukturer • Övervakning av genetiska resurser hos djur och kriterier för prioritering av hotade raser • Program för rasutveckling och -bevarande • Bioteknik Dessa rekommendationer skall genomföras av FAO under skydd av Kommittén för genetiska resurser. Kommissionen och medlemsstaterna är fullständiga ledamöter i kommittén. Hittills har föga diskuterats. Det kan vara lämpligt och tidsmässigt riktigt att inleda ett europeiskt expertsamråd om förvaltning av genetiska resurser inom djurriket, baserat på behoven inom den gemensamma jordbrukspolitiken och samtidigt diskutera FAO-experlernas rekommendationer. Resultaten av samrådet bör vidarebefordras till programkommittén för genetiska resurser inom jordbruket. Det har redan föreslagits att kommittén fortlöpande skulle granska genomförandet av FAO:s globala plan för genetiska resurser inom växtriket. Det kan också vara lämpligt att fortlöpande följa den verksamhet som bedrivs inom FAO och andra internationella organ på området för genetiska resurser inom djurriket. 1 alla händelser kommer full gemenskapssamordning att behövas när arbetet inom FA O-kommissionen framskrider. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna ' Den viktigaste händelsen ur teknisk utgångspunkt under den period som är under granskning var utgivningen av "World Watch List för Domestic Animal Diversity". Den publicerades av FAO med stöd av FN:s miljöprogram, UNEP. Databasens innehåll bygger i stora delar på europeiskt arbete, särskilt "World Dictionary of Livestock Breeds, Types and Varieties" som ursprungligen var ett internt dokument inom Commonwealth Agricultural Bureau i Förenade Kungariket och senare publicerades av dem, och databasen "Databank on Animal Genetic Diversity in Europe" som upprätthålls i Hannover, Tyskland och finansieras av Deutsche Forschungsgemeinschaft, och organiseras under beskydd av European Association of Animal Production (EAAP). EAAP har fått stöd från Europeiska unionen under flera år. Det kan vara lämpligt att stödja åtgärder för att uppnå större kvantitet och kvalitet på uppgifterna i EAAP-databasen. Ett projekt inom detta område valdes för övrigt ut i den andra infordran om förslag (se punkt A. 2. 7 sidan ix ovan). Medlemsstatemas regeringar och andra kan nu konsultera FAO:s och EAAP:s databaser via Internet. Eftersom de oftast bevaras in vivo, är genetiska resurser inom djurriket mycket mer flyktiga än genetiska resurser inom växtriket. Det tycks lämpligt att uppmuntra de personer som ansvarar för underhåll av "djur"-databaser i medlemsstaterna att då och då träffas. Medlemsstatemas regeringar kan också erhålla en kopia av databankens uppgifter om de genetiska resurser som finns inom deras territorium. Åsikten förs ibland fram att hotad status och farhågor för en viss ras redan är väl känd information i det berörda landet och att insatser för att upprätta databanker är malplacerade. Motsatt påpekas att databanker är särskilt användbara tor följande fyra typer av frågor: • Vilken potentiell användbarhet har en viss ras? • Hur stor är risken för generosion för en viss ras? • Hur bråttom är det att bevara en viss hotad ras (vilka är dess särskilda genetiska begränsningar, dess kulturella betydelse, finns liknande raser i andra länder etc. )? • Vilken typ av bevarande bör ske (förändra riskfaktorer, vilken typ av cryokonservation, etc)? Del vore nyttigt för experter som har viss erfarenhet av FAO och EAAP- databanker alt träffas såsom en grupp databank-användare från alla medlemsstater, för att diskutera erfarenheter och rekommendationer i syfte all öka databasens värde för slutanvändare. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 12 Genetiska resurser inom djurriket: Internationella partnerskap Såsom nämnts ovan är European Association of Animal Production (EAAP) en av mycket fa internationella fora eller program där experter på genetiska resurser inom djurriket har vant sig vid att arbeta tillsammans. Sektorn för icke statliga organisationer är representerad av organisationer såsom SAVE (Safeguard for Agricultural Varieties in Europe) och Rare Breeds International. Danube-länderna samarbetar inom DAGENE (Tyskland och Österrike med Tjeckiska republiken, Slovenien, Slovakien, Kroatien, Ungern och Rumänien). / det allmänna sammanhanget med genetiska resurser inom djurriket bör förvallningsgruppen för förordning nr 1764/94 upprätthålla både formella och informella regelbundna kontakter med övriga internationella fora. Det förekommer endast ringa samarbete mellan uppfödare av samma ras över nationella gränser (det exemplariska samarbetet mellan Österrike och Italien och också Rumänien, Ungern, Slovakien för uppfödare av Lipizzaner är ett undantag). Sådant samarbete byggs inte upp över en natt. Det skulle kunna vara lämpligt att överväga en särskild åtgärd enligt "följdåtgärderna" i förordning nr 1467/94 för utbyten mellan uppfödare av samma eller närliggande raser i olika länder i syfte att utveckla gemensamma program för bevarande. 2. 13 Genetiska resurser inom djurriket: Nationella partnerskap Konventionen om biologisk mångfald anger att "Stater har suveränitet över sina egna biologiska resurser" och är ansvariga för "bevarande av sin biologiska mångfald och för att utnyttja sin biologiska mångfald på ett hållbart sätt". Sålunda måste bevarande och användande av genetiska resurser inom djurriket, både enligt konventionen om biologisk mångfald och gemenskapsreglerna om subsidiaritet, först organiseras på lokal och nationell nivå. Vi har redan noterat att kommittén för genetiska resurser kan behöva hålla sig informerad om verksamheter inom internationella organ på området för genetiska resurser inom djurriket. Kommittén bör också med jämna mellanrum erhålla rapporter om verksamheter på nationell nivå i fråga om genetiska resurser inom djurriket. Även om vissa länder (t. ex. Frankrike, Spanien) har antagit lagar som gör att bevarande omfattas av nationell lagstiftning, och trots att flera länder ger statligt stöd till bevarande av genetiska resurser (stöd till uppfödare av sällsynta raser, stöd till cryopreservationsprogram, samordning av insatser på nationell nivå) är det fortfarande en relativt ringa del av de verksamheter som rör bevarande, hållbart utnyttjande och tillgänglighet av genetiska resurser inom jordbruket som samordnas på nationell nivå. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna inom särskilt område, nämligen Å andra sidan är nationella insatser vad avser genetiska resurser inom djurriket i väl utvecklade stamboksföreningama. som industriinriktade organisationer. Många föreningar äger unikt detaljerade uppgifter om härstamningen för varje djur i landet som tillhör deras särskilda ras. Större raser förlitar sig ofta på nationella föreningar, mindre raser tenderar att stödjas på det lokala planet. ett Stamboksföreningar betraktas arbetet kan Under de senaste åren har andra icke statliga organisationer växt fram som är intresserade av bevarande och utnyttjande av genetiska resurser hos djur och (som anges nedan) mycket av det praktiska arbetet med bevarande in situ av de mer sällsynta djurraserna utförs av icke statliga organisationer. Detta arbete är ofta av lokal karaktär. Kommittén bör överväga om det vore av värde att främja internationellt utbyte mellan nationella avelsföreningar. 2. 14 Genetiska resurser inom djurriket: Bevarande in vivo Raser som är utrotningshotade eller gener från ett särskilt djur kan bevaras som levande djur på deras ursprungliga plats {in situ, in vivo), som levande djur i zoo eller räddningsstationer {ex situ, in vivo) eller som frusen sperma, oocyter eller embryon {in vitro). av länder 2078/92 reformen som den förordning inom Bevarande in vivo tillfredsställer kulturella och historiska intressen, gör det möjligt att bevara genkombinationer och förnyelsestiden är den kortast möjliga. Å andra sidan är bevarande in vivo dyrbart, materialet riskerar inavelsdepression och mutation samt oavsiktlig förstöring. Vissa, men inte av åberopar alla, ett är kompletteringsprogrammen gemensamma jordbrukspolitiken och som möjliggör betalning av bidrag till uppfödare av sällsynta raser på basis av antalet djur. (Det är i detta sammanhang lämpligt att påpeka att i september 1994 diskuterade rådet vissa tekniska aspekter av förordning 2078/92, om alternativa kriterier för sällsynthet och alternativa betalningssätt). Eftersom djur av samma (eller mycket lika) sällsynta raser kan finnas i mer än en medlemsstat, kan medlemstater som upprätthåller raser som är liknande behöva få hjälp för att samordna sina insatser på europeisk nivå. Exempelvis i fallet när det är omöjligt att bevara alla i en grupp av hotade raser, kan deras gener bevaras genom att bilda en genpool med slumpvis avel (i botaniska termer en polycross). Det kan vara lämpligt att överväga om verksamheter såsom bildandet av en genpool för de mest hotade raserna bör, och kan, organiseras på europeisk nivå. Verksamheter enligt förordning 2078/92 betraktas som ett viktigt bidrag till bevarande in vivo. 1 andra sammanhang än de som sker enligt 2078/92, betraktas bevarande in vivo av enskilda lokala raser i enskilda medlemsstater som en åtgärd för medlemsstaterna själva. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 15 Genetiska resurser inom djurriket: Bevarande in vitro IwmmNmmMmaÊÊc) Bevarande in vitro gör det möjligt att för obestämd tid bevara en stor andel av den genetiska mångfalden, det underlättar förvaltning av avelsprogram, det bibehåller genpooler mot introgression (korsning) och genetisk drift och bibehåller möjligheten att tillämpa ny teknik. Somliga insisterar på behovet av bevarande av oocyter eller embryon eller av bevarande in situ. Men det anses allmänt att insamling och lagring av sperma från ett antal fader är den enklaste, minst kostbara och mest effektiva metoden för genetiskt bevarande av genetiska resurser inom djurriket. Det ger ett skydd mot generosion, både i de mindre betydande och i de största raserna. De senaste siffrorna för bevarande in vitro av sällsynta eller hotade raser i Europa är följande (uppgifter från EAAPis databank): Boskap Totalt 232 raser noterade i medlemsstaterna, sperma lagrad för 65% av 71 raser som betraktas som hotade Får Svin totalt 283 raser noterade i medlemsstaterna, sperma lagrad för 11% av 51 raser som betraktas som hotade Totalt 73 raser noterade i medlemsstatena, sperma lagrad för 23% av 30 raser som betraktas som hotade. I många fall har prov tagits från endast ett fåtal handjur. Endast 5% av alla raser har prov från mer än 25 handjur och antalet 25 betraktas av många experter som ett absolut minimum. Det bör dessutom noteras att det geografiska Europa kommer först i världstabellen i fråga om antal raser av boskap, get, häst och far. (EAAP-databasen anger 76 raser av get och 110 raser av häst i medlemsstaterna). Detta visar att det finns ett akut behov av åtgärder i Europa för att säkerställa att sperma har lagrats från ett avsevärt antal (mer än 20) av avlägset besläktade handjur inom varje hotad och särskild ras av boskap, får och svin. Det är inte nödvändigt att bevara sperma från varje handjur och inte heller från varje ras. För att vara kandidat för bevarande måste en ras betraktas som genetiskt unik. Medlemsstater som vidmakthåller raser som är likartade kan behöva få hjälp för att samordna sina insatser på Europeisk nivå. / andra avseenden betraktas bevarande in vitro av lokala raser som en åtgärd som medlemsstaterna själva i första hand vidtar. Många av de djurraser som för närvarande återfinns på andra kontinenter har europeiskt ursprung. Den boskap som exempelvis nybyggarna tog med till Latinamerika hade sitt ursprung på Iberiska halvön. Verksamheter som berör "europeiska" raser bör i tillämpliga fall ta hänsyn till resultaten av genetiskt distanseringsarbete för relaterat arbete beträffande besläktade raser i andra länder. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna Bevarande ex situ ger upphov till vissa frågor som ännu är obesvarade om rätt till tillträde, äganderätt till avkomma, och legitima rättigheter och äganderätt för de immateriella rättigheter som är inkorporerade i en viss genom. Mot bakgrund av de pågående svåra internationella diskussionerna om tillträde till och äganderätt beträffande genetiska resurser inom växtriket vore det klokt om unionen fastställde en enad ståndpunkt om genetiska resurser inom djurriket för att förekomma problem. 2. 16 Genetiska resurser inom djurriket: Karakterisering I januari 1992 sammankallade kommissionen en tillfällig grupp av experter. De identifierade särskilt behovet av forskning om genetisk distansering och analys. Under den period som är under granskning har tekniken blivit avsevärt mycket mer effektiv. Det långsiktiga målet när det gäller bevarande är att undersöka i vilken utsträckning två raser kan dela ett gemensamt DNA-arv. Karakterisering av genetisk distans skärper den vetenskapliga noggrannheten i valet av vilka raser som bör bevaras. Genetisk distanseringsanalys är en viktig verksamhet som följer efter den primära karakteriseringen av varje djurras. De uppgifter som erhålls måste finnas tillgängliga i databaserna. Vissa av de sällsynta arterna påstås vara anpassade på ett unikt sätt till sin särskilda miljö eller ha en allmän "tålighet". Databaserna bör innehålla sådan information men det är viktigt att ange graden av trovärdighet från det anekdotiska via erfarenhet som är prövad inom jordbruksföretag, till kopierade försök inklusive försök på jordbruk. Samtidigt som karakterisering är en viktig verksamhet enligt 1467/94 är forskningsarbete för att pröva en särskild hypotes inte berättigad till stöd. Det kan vara lämpligt att överväga att inom ramprogrammet stödja forskning för att pröva anekdotiska rapporter om särskilt sällsynta rasers anpassningsförmåga (etc). Rådets direktiv 77/504/EEG av den 25 juli 1977 (EGT nr L 206, 12. 8. 1977, sid 8) (ändrat genom kommissionen beslut av den 27 juli 1994, EGT nr L 207/30, 10. 8. 94, och tidigare) fastställer metoder för att kontrollera användbarhet och metoder för att bedöma boskaps genetiska värde för renrasiga avelsdjur av nötkreatur. Uppgifter skall insamlas och publiceras av godkända organ i varje medlemsstat. Gemenskapsförteckningar som stöds enligt förordning (EG) nr 1467/94 behöver inte införliva uppgifter som finns tillgängliga om genetiska värden med de skall tillhandahålla information om var sådana resultat kan erhållas. Kartläggning av genom kan slutligen leda till isolering av DNA-sekvenser som kod för särskilda drag som utgör "tålighet" såsom tolerans för parasiter. Arbete pågår också redan inom dessa områden. Det finns inget behov av att införliva resultaten av arbete med kartläggning av genom i gemenskapsförteckningar som stöds enligt förordning 1467/94 men det är viktigt att dessa databaser ger information om var sådana resultat kan erhållas. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna 2. 17 Genetiska resurser inom djurriket: Nyttjande Alla medlemsstater har redan såsom signatärer till Konventionen om biologisk mångfald (juni 1992) åtagit sig att utveckla nationella strategier, planer eller ' program för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald, inklusive biologisk mångfald inom jordbruket. Förordning 1467/94 utgör en del av denna planering i Europeiska unionen och omfattar genetiska resurser inom djurriket liksom genetiska resurser inom växtriket. Det är lämpligt att klassificera utnyttjandet av genetiska resurser inom djurriket i en stigande skala av ekonomiskt värde: • Kultur i vidast möjliga mening (t. ex. parker och turistverksamheter) • Miljöbevarande (t. ex. djur som betar-upprätthåller brandgator i skogar) • Produktkvalitet (t. ex. Reggiana-boskap för framställning av Parmesanost) • Produktvariation (t. ex. att kött av vilt och av exotiska djur som struts och krokodil nyligen dykt upp i stormarknadernas diskar) • Produktion i särskilda miljöer (t. ex. North Ronaldsay-får, anpassade till livet vid kusterna och en diet av sjögräs). Mindre raser kan användas antingen på grund av sina egna förtjänster eller i ett avelsprogram och ge en hälft eller en fjärdedel av det slutliga produktiva djurets genom. Samtidigt som djurets ägare är väl medveten om rasens särskilda egenskaper och användningsmöjligheter, sprids och klassificeras denna information inte alltid inom standardlitteraturen. Det kan finnas ett behov av att insamla, pröva och sprida anekdotisk information om egenskaper hos sällsynta raser som är av nytta för jordbruket, och att uppmuntra till formella undersökningar av sådana anspråk. 2. 18 Särskilda kännetecken hos genetiska resurser inom djurriket När det gäller projekt med djur har det förekommit viss kritik av den etappvisa uppläggningen av arbetet i förordning (EG) nr 1467/94 genom 6 obligatoriska etapper. Det hävdas att dessa etapper inte är lämpliga i arbetet med djur. När denna punkt diskuterades i programkommittén påpekades att syftet med att rådets förordning kräver dessa etapper är att säkerställa att varje projekt förlöper på ett samordnat och sammanhängande sätt. De "etapper" som anges i åtgärdsprogrammet i förordning 1467/94 bör inte ändras i någon framtida granskning, om detta skulle skada god projektförvaltning. B - STUDIE ÖVER ÖNSKVÄRD UTVECKLING 2. Översikt över och studie av utvecklingen av åtgärder i medlemsstaterna Kommittén har också diskuterat konstaterandet att det arbete som icke statliga organisationer bedriver i medlemsstaterna är mycket viktigt för bevarande av genetiska resurser. Denna ståndpunkt ställdes mot den låga andelen av deltagande av icke statliga organisationer i programmet. Det kan vara lämpligt att särskilt använda följdåtgär derna iförordning 1467/94 för att hjälpa icke statliga organisationer att förbereda projektförslag enligt 1467/94. Kommittén har också debatterat behoven av och svårigheterna med förvaltning av genetiska resurser över de nationella gränserna. Självfallet är det gränsöverskridande samarbetet mycket lättare när det gäller hotade växtarter än det är i fråga om hotade raser av lantbruksdjur. Skapande och uppdaterande av en förteckning över djurraser i Europa, med fullständiga detaljer om det nuvarande antalet avelsdjur av han- och honkön skulle vara ett lämpligt första steg (se A. 2. 7 sidan ix). Det kan därefter vara lämpligt att sammankalla ett diskussionsmöte om gränsöverskridande aspekter av förvaltningen av genetiska resurser inom djurriket för jordbruket (medlemsstaterna anmodades inkomma med observationer vid det senaste mötet den 16 oktober 1996). C - OFFENTLIGGÖRANDEN I EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS OFFICIELLA TIDNING C - Offentliggöranden i Europeiska gemenskapernas officiella tidning tHiÄBC/SV/DI V/O 103. dota* 1. FÖRORDNING (EG) NR 1467/94 (EGT NR L 159, s. 1,28. 6. 1994). Förordningens text återfinns i bilaga C 1. 2. ÅTGÄRDSPROGRAM OCH YTTERLIGARE INFORMATION TILL FÖRSLAG TILL SAMORDNAD VERKSAMHET OCH PROJEKT MED DELADE KOSTNADER Informationspaketets text återfinns i bilaga C 2. 3. FÖRSTA INFORDRAN AV FÖRSLAG (EGT NR C 368, S. 24, 23. 12. 1994). Texten från EGT återfinns i bilaga C 3. 4. ANDRA INFORDRAN AV FÖRSLAG (EGT NR C. 114, s. 21,19. 4. 1996) Texten från EGT återfinns i bilaga C 4. xxxv D - EUROPEISKA UNIONENS DEKLARATIONER D - Europeiska unionens deklarationer 1. EUROPEISKA GEMENSKAPENS DEKLARATION VID FAO:s FÖRBEREDANDE MÖTE FÖR DEN EUROPEISKA REGIONEN, NITRA, SLOVAKIEN. (SEPTEMBER 1995). Texten återfinns i bilaga D l. 2. EUROPEISKA GEMENSKAPENS DEKLARATION VID DET ANDRA EXTRA MÖTET MED FAOLS KOMMITTÉ FÖR GENETISKA RESURSER. ROM (MARS 1996). Texten återfinns i bilaga D 2. 3. EUROPEISKA GEMENSKAPENS DEKLARATION I LEIPZIG (JUNI 1996). Texten återfinns i bilaga D 3. 4. EN PRELIMINÄR FÖRTECKNING ÖVER EU-LAGSTIFTNING PÄ OMRÅDET FÖR GENETISKA RESURSER INOM VÄXTRIKET. Texten återfinns i bilaga D 4. xxxvi ISSN 1024-4506 KOM(97) 327 slutlig DOKUMENT SV 03 15 Katalognummer : CB-CO-97-318-SV-C ISBN 92-78-21757-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas ofiEiciella publikationer L-2985 Luxemburg