title: Förslag till rådets direktiv om harmonisering av huvudbestämmelserna för kreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffärer

eurovoc_concepts:
approximation of laws
competition
credit insurance
export credit
export credit insurance

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * ** Bryssel den 18. 06. 1997 KOM(97) 264 slutlig 97/0166 (ACQ Förslag till RÅDETS DIREKTIV om harmonisering av huvudbestämmelserna för kreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffärer (framlagt av kommissionen) Motivering Medlemsstaterna använder sig i stor utsträckning av exportkreditförsäkringar för att främja exporten. Genom att försäkra de inhemska företagen mot risken för att deras gäldenärer av politiska eller affärsmässiga skäl underlåter att betala uppmuntrar staterna exportföretagen att genomföra affärer på marknader som är behäftade med risker som företagen inte vill eller förmår bära. Det handlar om stora belopp. Medlemsstaterna ger exportkreditförsäkringar för nya kontrakt med en kredittid som överstiger ett år om ungefär 25-30 miljarder ecu per år. Mellan 1980 och 1995 utgjorde dessa system en särskilt tung börda för de nationella budgetarna (nästan 5 miljarder ecu per år mellan 1988 och 1994 för gemenskapen sammanlagt) på grund av fordringar som uppstått på grund av politiska kriser såsom skuldkrisen, Gulfkriget och Sovjetunionens sammanbrott. Varje medlemsstat har sitt eget system för exportkreditförsäkringar, med olika garantivillkor, premier och täckningspolitik Dessa skillnader gör att exportföretagen inom gemenskapen inte konkurrerar om marknader på lika villkor. OECD-länderna som är medvetna om konsekvenserna av statligt ingripande för marknaderna på statsbudgetens bekostnad har åtagit sig att följa bestämmelser loi att begränsa statligt stöd till krediter. Inom OECD pågår förhandlingar om riktlinjer för att premienivåerna som gäller i de olika systemen för exportkreditförsäkringar skall anpassas till varandra. På gemenskapsnivå har det länge funnits ett behov av att harmonisera medlemsstaternas regler för stöd till export till tredje land. Det är ett av de mål som anges i artiklarna 112 och 113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 1960 inrättade rådet en arbetsgrupp för samordning av politiken för kreditförsäkringar, kreditgarantier och finansiella krediter. Denna arbetsgrupp fick i uppdrag att lägga fram förslag om en harmonisering av medlemsstaternas system för exportkreditförsäkringar Denna arbetsgrupp har huvudsakligen verkat på områden som rör samråd och samarbete mellan kreditförsäkrare men har också varit mycket aktiv i samband med olika förhandlingar inom ramen för OECD. Vad gäller harmoniseringsarbetet fick en teknisk kommitté i slutet av 1960-talet i uppdrag att utarbeta förslag till allmänna försäkringsvillkor som skulle vara gemensamma för gemenskapens av den 27 oktober 1970 som dock aldrig har tillämpats. Inga av de initiativ som tagits sedan dess, inbegripet skapande av ett europeiskt kreditförsäkringssystem och nyligen en europeisk grupp för kreditförsäkringar för Östeuropa, har kunnat genomföras. kreditförsäkrare, direktiv rådets vilket ledde alla till På liknande sätt antog kommissionen den 13 juli 1994 ett förslag till direktiv som till stora delar grundar sig på två rapporter som lagts fram för rådet av en expertgrupp som tått i uppdrag att undersöka hur en harmonisering av kreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffärer kan genomföras. Inte heller den här gången godkände rådet förslaget på grund av, dels de föreslagna förfarandena, dels bristen på flexibilitet särskilt avseende konkurrens från länder utanför gemenskapen Av 37 års samlade erfarenheter framgår hur motvilliga medlemsstaterna har varit inför tanken på att förlora något av sin självständighet när det gäller exportkreditförsäkringar, dels av politiska orsaker eftersom de i viss mån betraktar sin exportpolitik som ett utrikespolitiskt redskap, dels av ekonomiska orsaker eftersom medlemsstaternas budgetar belastas av höga ersättningsanspråk. Kommissionens senaste förslag är ett första steg mot en harmonisering av systemen för exportkreditförsäkringar och det har också till syfte att införa mer öppenhet på detta område. Även om förslaget innehåller ett visst antal gemensamma principer för garantiernas viktigaste aspekter far dessa dock tillämpas mycket flexibelt. Avvikelser från dessa principer är tillåtna under förutsättning att förändringar i garantiernas kvalitet återspeglas i premierna och att kommissionen och andra kreditförsäkrare informeras. De gemensamma principerna för premierna utgör en ram avsedd att förstärka öppenheten i nuvarande praxis och att göra det möjligt att integrera de riktlinjer som de pågående förhandlingarna inom OECD kan leda till Förslaget föregriper inte resultaten av dessa förhandlingar som omfattar följande områden: Modell för länderrisker och förfarande för klassificering av länder. Premienivåer och instrument för uppföljning av premier. Med premier sammanhängande villkor. Tillåtna undantag. Särskild hänsyn till de små exportkreditinstitutens speciella situation. Direktivet kan stå ensamt men är avsett att i framtiden kompletteras med OECD- bestämmelser. Det torde dock inte bli nödvändigt att göra ändringar i texten i samband med något OECD-avtal som kan förväntas ingås. för täckningspolitik för De gemensamma principerna informationsutbyte mellan kreditförsäkrare vilket varje år kompletteras med uppgifter om de resultat som uppnåtts. Denna information överlämnas redan i hög utsträckning till nationella myndigheter och internationella organisationer. Användning av elektronisk post kommer dessutom att säkerställa att den ökade administrativa bördan blir förhållandevis liten. en nödvändighet är Beslutsfbrfarandena följer reglerna för kommittéförfaranden vilka bara skall tillämpas under särskilda omständigheter, huvudsakligen vid tvist om gäldenärens status, vilket i praktiken borde vara ovanligt. Det förefaller inte lämpligt att använda en redan befintlig kommitté, eftersom ingen av de befintliga kommittéerna uppfyller de krav som ställs i samband med exportkreditförsäkringar. Kommittébestämmelserna borde följaktligen inte påverka kreditförsäkrarnas löpande verksamhet. Sammanfattningsvis kan man saga att detta förslag till direktiv är ett första steg mot alt uppfylla de skyldighetei som faststalls i fördraget samtidigt som det möjliggör en viss grad av flexibilitet vilket återspeglar de önskemål som framförts av såväl k redit försäk rama som näringslivet Förslag till RÅDETS DIREKTIV om harmonisering av huvudbestämmelserna för kreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffarer EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 113 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, och med beaktande av följande: I 2. 3. 4 5. 6 Kreditförsäkringar for medellänga och länga exportaffarer spelar en viktig roll i internationell handel och utgör ett viktigt handelspolitiskt instrument Kreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffärer spelar en stor roll i integrationen av dessa länder i handel med utvecklingsländer och främjar världsekonomin, vilket är ett mål för gemenskapens utvecklingspolitik. Skillnaderna mellan medlemsstaternas statsstödda system för kreditförsäkringar för långa exportaffärer med avseende på de huvudsakliga medellånga och beståndsdelarna i villkoren, premiebestämmelserna och täckningspolitiken kan leda till att konkurrensen mellan företag inom gemenskapen snedvrids. Med hänsyn till artikel 3 b tredje stycket i fördraget bör de åtgärder som fastställs i detta direktiv inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet, den harmonisering som är nödvändig för att säkerställa att exportpolitiken bygger på enhetliga principer och för att undvika att konkurrensen mellan företagen inom gemenskapen snedvrids För att minska den nuvarande snedvridningen av konkurrensen är det önskvärt att de olika offentliga systemen för exportkreditförsäkringar harmoniseras enligt artikel 112 i fördraget, på grundval av enhetliga principer och på ett sådant sätt att de bildar en integrerad del av gemenskapens handelspolitik Regeringars (eller särskilda, av regeringar kontrollerade institutioners) tillhandahållande av exportkreditgarantisystem eller exportkreditförsäkringssystem till premier som är otillräckliga för att täcka systemens långsiktiga kostnader och förluster betraktas som förbjudna exportsubventioner i det avtal om subventioner och utjämningsåtgärder som slöts inom ramen för de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan ( 1986-1994V (se artikel 3. 1a och bilaga 1 j till avtalet) 1 KGT ni L IMK 23. I2. IW4, S. I5(>. 7. 8. 9 10 Den premie som kreditförsäkraren tar ut bör motsvara den risk som försäkras. En harmonisering skulle gynna samarbete mellan de kreditförsäkrare som agerar på en stats vägnar eller som far statligt stöd, och öka samarbetet mellan företag inom gemenskapen enligt artikel 130 i fördraget. Både harmonisering och samarbete är huvudsakliga och avgörande faktorer för gemenskapsexportens konkurrenskraft på marknader utanför gemenskapen. I kommissionens vitbok om fullbordandet av den inre marknaden som antogs av Europeiska rådet i juni 1985 betonas vikten av ett samarbetsvänligt klimat hos gemenskapens företag. 11. Genom sitt beslut4 av den 27 september 1960 inrättade rådet en arbetsgrupp för samordning av politiken för kreditförsäkringar, kreditgarantier och finansiella krediter 12. Den 15 maj 1991 gav arbetsgruppen mandat till experter från var och en av de dåvarande medlemsstaterna vilka, under namnet Expertgruppen för den inre marknaden 1992, den 27 mars 1992, den 11 juni 1993 och den 9 februari 1994 lade fram rapporter med en rad förslag. 13. Rådets direktiv 70/509/EEG av den 27 oktober 1979 om antagande av gemensamma kreditförsäkringsvillkor för medellånga och långa exportaffarer med offentliga köpare5, senast ändrat genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige och rådets direktiv 70/51 O/EEG av den 27 oktober 1970 om antagande av gemensamma kreditförsäkringsvillkor för medellånga och länga exportaffarer med privata köpare6, senast ändrat genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige bör ersättas av det här direktivet. 14. Denna begynnande harmonisering av exportkreditförsäkringarna bör ses som ett steg mot en harmonisering av de olika medlemsstaternas system och bör senare följas av åtgärder för att undanröja alla kvarvarande former för snedvridande av konkurrens. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE Artikel 1 Räckvidd Direktivet är tillämpligt pä försäkringsskydd för exportaffarer avseende varor eller tjänster med ursprung i en medlemsstat, under förutsättning att det ges, direkt eller indirekt, för en eller flera medlemsstaters räkning eller med stöd av en eller flera medlemsstater och omfattar en återbetalningsperiod på minst två år eller en tillverkningsperiod och en återbetalningsperiod på sammanlagt minst tvä är 4 EGT nr 66, 27. 10. 1960. s. 1339/60. 5 EGT nr L 254. 23. II. 1970, s. I. 6 EGT nr L 254, 23. 11. 1970. s. 26 Direktivet täcker varken föräkringsskydd för förskottsbetalning eller fullgörandegarantier och inte heller försäkring för säkerhet för "retention money", så kallad retention payment bond. Det täcker inte heller risker avseende byggutrustning och byggmaterial när dessa används lokalt för att uppfylla ett affärsavtal. Artikel 2 Medlemsstaternas förpliktelser Medlemsstaterna skall sörja för att de institut som erbjuder försäkringsskydd i form av exportkreditförsäkringar eller garantier för en stats räkning eller med stöd av en stat, nedan kallade försäkringsgivare, försäkrar exportaffarer som omfattas av detta direktiv i enlighet med bestämmelserna i bilagan, när exportafrarerna görs med länder utanför gemenskapen och finansieras av köparkrediter, leverantörskrediter eller betalas kontant. Artikel 3 Kommitté Kommissionen skall biträdas av en kommitté. Den skall bestå av företrädare tor medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Den skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstatemas röster skall vägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ordföranden far inte rösta. Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet I sådana fall far kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid som inte överstiger en månad från den dag då rådet underrättats. Rådet får fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i föregående stycke. Artikel 4 Tillämpning av kommittéförfarandet De beslut som avses i punkterna 47, 50 och 51 i bilagan skall fattas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 3. Artikel 5 Rapport och översyn Kommissionen skall senast den 31 december 2000 förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om de erfarenheter som förvärvats vid tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv. I syfte att nå en högre grad av harmonisering av de nationella systemen för exportkreditförsäkring och att undanröja. kvarvarande snedvridning av konkurrensen mellan försäkringstagare i gemenskapen, skall kommissionen där det anses nödvändigt föreslå ändringar av bestämmelserna i detta direktiv. Artikel 6 Förhållande till andra förfaranden De förfaranden som fastställs i detta direktiv kompletterar dem som fastställs genom rådets beslut 73/39l/EEG7. Artikel 7 Upphävande Direktiv 70/509/EEG och direktiv 70/51 O/EEG skall upphöra att gälla. Artikel 8 Införlivande Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 30 september 1998. De skall genast underrätta kommissionen om detta. När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. Artikel 9 Ikraftträdande Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i 1'Miopeiska gemenskapernas officiella tidning. EGT nr L 346. 17. 12. 1973. s. 1. Artikel 10 Adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA Gemensamma principer för exportkreditförsäkringar Kapitel I: Försäkringsskyddets beståndsdelar Avsnitt 1 : Allmänna principer och definitioner 1. Tillämpningsområde för de gemensamma principerna a. De gemensamma principerna som fastställs i denna bilaga skall tillämpas pä försäkringsskydd för leverantörskrediter med privata eller offentliga köpare och för köparkredit med offentliga eller privata låntagare. b. De gemensamma principerna skall gälla alla de risker som avses i punkt 4 Försäkringsgivaren kan dock i varje enskilt fall besluta att endast vissa risker skall täckas c När en privat gäldenärs skyldigheter i sin helhet och villkorslöst garanteras av ett offentligt organ skall de gemensamma principerna för offentliga gäldenärer gälla. Med gäldenär avses i denna bilaga antingen köparen eller låntagaren enligt punkt 1 a, eller deras borgensman för den försäkrade affären. 2. Kännetecknande för leverantörskrediter a. b. Begreppet "leverantörskredit" används i samband med ett affärsavtal om export av varor eller tjänster med ursprung i en medlemsstat mellan en eller flera leverantörer och en eller flera köpare varvid köparen eller köparna förbinder sig att betala leverantören eller leverantörerna kontant eller att köpa på kredit. Försäkringsvillkoren leverantörskrediterna försäkringsskydd ges till företag som är etablerade i en medlemsstat i enlighet med artikel 58 i EG-fördraget. tillämpas när skall för c. Om ett affärsavtal finansieras genom en köparkredit eller något annat finansieringssätt skall det försäkringsskydd som ges till exportören inom ramen för affärsavtalet följa försäkringsvillkoren för leverantörskrediter. 3. Kännetecknande för förskottslikvid a. b. c. Begreppet köparkredit används i samband med ett låneavtal mellan ett eller flera finansinstitut och en eller flera låntagare som finansierar ett affärsavtal om export av varor eller tjänster med ursprung i en medlemsstat, varvid låneinstitutet, eller låneinstituten förbinder sig att i enlighet med den underliggande affären betala leverantören eller leverantörerna kontant för köparens eller köparnas eller långivarens eller långivarnas räkning, medan köparen eller köparna eller låntagaren eller låntagarna kommer att betala låneinstitutet eller låneinstituten med kredit. Försäkringsvillkoren för köparkredit skall gälla när försäkringsskydd ges till långivare, oberoende av var de är etablerade eller registrerade, under förutsättning att köparkrediten utgör en ovillkorlig skyldighet för låntagaren för att återbetala sin skuld, oberoende av fullgörandet av det affärsavtal som skall finansieras. Försäkringsvillkoren för köparkredit skall omfatta alla de finansiella arrangemang som finansierar ett affärsavtal som innehåller överlåtbara instrument som skall betalas av köparen och som i behörig ordning innehas av en långivare. 4. Definition av risker a Den kommersiella risken för privata gäldenärer fastställs i punkt 14, 15 och 16. b. Den politiska risken för privata gäldenärer fastställs i punkt 17 - 22 och för offentliga gäldenärer i punkt 15 - 22. c. Tillverkningsrisken fastställs i punkt 6 b. d. Kreditrisken fastställs i punkt 6 c. 5. Definition av gäldenärernas offentliga och privata status a. Med en offentlig gäldenär avses en enhet som oavsett formen företräder själva den offentliga myndigheten och som varken rättsligt eller administrativt kan förklaras på obestånd. En gäldenär som inte är offentlig enligt ovannämnda definition skall anses vara privat b Vid fastställandet av gäldenärens status skall försäkringsgivaren avgöra gäldenärens rättsliga status, effektiviteten i praktiken av en rättslig åtgärd mot gäldenären, - gäldenärens finansiella resurser och inkomster, och 10 graden av inflytande eller kontroll över gäldenären som kan utövas av värdlandets regering. c. När tvekan råder om gäldenärens status skall försäkringsgivaren beakta att en offentlig gäldenär kan vara en suverän stat eller centralt statligt organ eller något annat offentligt organ som lyder under den centrala regeringen, såsom regionala, kommunala eller halvstatliga organisationer eller andra offentliga institutioner, en offentlig gäldenärs handlande kan förplikta den centrala regeringen eller staten. Betalningsskyldigheter enligt affärsavtalet eller enligt avtalet om förskottslikvid kan således uppfyllas med medel från den statliga budgeten eller statliga garantier, till exempel genom finansministeriet eller centralbanken, och - en offentlig gäldenär också kan reglera sina skulder genom tillgångar som inte hänför sig till medel från den centrala regeringen till exempel genom lokal beskattning eller från avgifter på samhällstjänster. inkomster från Avsnitt 2: Försäkringsskyddets omfattning 6. Risker som täcks a. De risker som täcks skall vara tillverkningsrisk och kreditrisk. b. Tillverkningsrisken uppstår när försäkringstagaren har avbrutit fullgörandet av sina åtaganden enligt avtalet eller tillverkningen av beställda varor för en tid av sex månader i följd, förutsatt att ett sådant avbrott direkt eller indirekt orsakats av en eller flera skadeorsaker som omfattas av förteckningen i punkt 14-22. c. Kreditrisken uppstår när försäkringstagaren helt eller delvis inte har kunnat erhålla betalning för sin fordran under en tid av tre månader efter förfallodagen, under förutsättning att den uteblivna betalningen direkt och enbart orsakas av en eller flera skadeorsaker som omfattas av förteckningen i punkt 14-22. d. Risken med köparkredit kan eller ovillkorligt Försäkringsgivaren skall följa de principer och förfaranden som fastställs i punkterna 32, 33 och 48 a. täckas villkorligt 7. Försäkringsskyddets omfattning a för tillverkningsrisk Försäkringsskydd for kontraktsbeloppet, omfatta de kostnader som försäkringstagaren ådragit sig antingen genom att utföra sina avtalsenliga förpliktelser eller vid tillverkning av de varor som avses i avtalet, under förutsättning att sådana kostnader i egentlig mening kan hänföras till uppfyllandet av avtalet inom gränserna skall, 11 Försäkringsskyddet av tillverkningsrisken skall inte omfatta kostnader som hänför sig till varor för vilka kreditriskförsäkringen redan trätt i kraft, kreditförsäkringspremier försäkringsgivaren, som betalas av försäkringstagaren till belopp som betalas av försäkringstagaren efter att fullgörandegarantin som givits med avseende på det avtal som täcks tagits i anspråk. Detta hindrar emellertid inte försäkringsgivaren från att täcka risker av detta slag som ligger utanför detta direktivs tillämpningsområde, och belopp som motsvarar straffavgifter och skadestånd som betalats av försäkringstagaren. - - - b. Försäkringsskydd av kreditrisk skall omfatta det belopp (kapitalbelopp och ränta) som köparen är skyldig enligt affärsavtalet eller som låntagaren är skyldig enligt avtalet om köparkredit, inklusive den ränta, som löper mellan förfallodatumet och utgången av karenstiden (dröjsmålsränta). Vid köparkredit skall försäkringsskyddet för kreditrisken inbegripa bankernas standardavgifter som skall erläggas efter det att avtalet om köparkredit har trätt i kraft Vid leverantörskredit skall försäkringsskydd för kreditrisken inte inbegripa belopp för straffavgifter och skadestånd som betalas av försäkringstagaren 8. Täckningsgrad a. Täckningsgraden skall vara 95 %. b. Om en försäkringsgivare ger en högre täckningsgrad än den som anges ovan skall den följa de principer och förfaranden som anges i punktera 32, 33 och 48 a. c. Täckningsgraden och maximibeloppet för ersättning som försäkringsgivaren är förpliktigad för skall uttryckligen anges i det kreditförsäkringsbrev som utfärdas av försäkringsgivaren. 9 Självrisk Försäkringstagaren skall för egen räkning bära en andel av självrisken motsvarande 2 % av det försäkrade beloppet Försäkringsgivaren får tillåta försäkringstagaren att överlåta denna kvarstående självriskandel 10 Försäkringsskydd för affärer i utländsk valuta Om betalning eller finansiering i en eller flera utländska valutor föreskrivs i avtalet kan försäkringsskydd ges i valfri valuta. 12 11. Leverans från utlandet Underleverantörsavtal med parter i en eller flera medlemsstater skall automatiskt omfattas av försäkringsskyddet i enlighet med rådets beslut 82/854/EEG om för vissa bestämmelser beträffande exportgarantier och exportfinansiering underleverantörsavtal med parter i Europeiska gemenskaperna eller i icke-medlemsländer. 8 i andra medlemsstater 12. Försäkringsskyddets ikraftträdande a. Vid köparkredit skall försäkringsskyddet träda i kraft den dag då låneavtalet träder i kraft, under förutsättning att de villkor som först måste uppfyllas enligt kreditförsäkringsbrevet och avtalet om köparkredit har uppfyllts. b. Vid leverantörskredit skall försäkringsskyddet mot tillverkningsrisken träda i kraft den dag affärsavtalet träder i kraft under förutsättning att de villkor som först måste uppfyllas i kreditförsäkringsbrevet och avtalet om köparkredit har uppfyllts. skall träda i kraft den dag Försäkringsskyddet mot kreditrisken försäkringstagaren helt fullgjort sina avtalsenliga skyldigheter och därigenom berättigas till betalning under förutsättning att de villkor som först måste uppfyllas enligt kreditförsäkringsbrevet och affärsavtalet har uppfyllts. Försäkringsskyddet mot kreditrisken får emellertid träda i kraft den dag då någon delleverans eller delförsändelse görs under förutsättning att försäkringstagaren, i enlighet med avtalets villkor, är berättigad till betalning av ett bestämt exakt belopp motsvarande värdet av de levererade eller försända varorna. Avsnitt 3 : Skadeorsaker och undantag från ansvar 13. Försäkringsgivarens ansvar Försäkringsgivaren skall vara ansvarig om skadan direkt och uteslutande kan hänföras till en eller flera av de skadeorsaker som anges i punkt 14-22. 14 Obestånd Den privata gäldenärens och i förekommande fäll dennes borgensmans obestånd, både rättsligt och i praktiken. 15. Försummelse Försummelse av gäldenären och i förekommande fall dennes borgensman. 16. Godtyckligt hävande eller vägran Beslut av köparen enligt en leverantörskredit att avbryta eller upphäva affärsavtalet, eller att vägra ta emot varorna eller tjänsterna, utan laglig rätt att göra så 1 Xi I m l. *57. IX 12 19X2. s 20 13 17. Beslut i tredje land Åtgärd eller beslut av regeringen i ett land annat än försäkringsgivarens land, inbegripet åtgärder och beslut av offentliga myndigheter som kan anses utgöra regeringsingripanden, vilket hindrar fullgörandet av avtalet om köparkredit eller affärsavtalet. 18. Betalningsinställelse Allmän betalningsinställelse som förordnas antingen av regeringen i gäldenärens land eller av regeringen i tredje land genom vilket betalning i enlighet med avtalet om köparkredit eller affärsavtalet måste göras. 19 Förhindrande eller försening av kapitalöverföring Politiska händelser, ekonomiska svårigheter som inträffar eller rättsliga eller administrativa beslut som fattas utanför försäkringsgivarens land vilka förhindrar eller försenar överföringen av medel för betalning i enlighet med avtalet om köparkredit eller affärsavtalet. 20. Lagstiftnng i gäldenärens land Lagstiftning som antagits i gäldenärens land i vilken fastställs att gäldenärens betalningar gäller som betalning av skulden, trots att sådana betalningar, när de räknats om till valutan i affärsavtalet eller i avtalet om köparkredit, inte längre täcker skuldbeloppet på överföringsdagen på grund av förändringar i växelkursen 21. Beslut av försäkringsgivarens land Avseende avtal om leverantörskredit, åtgärder och beslut av regeringen i försäkringsgivarens land, inbegripet Europeiska gemenskapens åtgärder och beslut till exempel rörande handel mellan en medlemsstat och ett exportförbud, såvida följderna inte täcks på annat sätt av den berörda regeringen tredje land, 22. Force majeure Vid force majeure som uppstår utanför försäkringsgivarens land, till exempel krig och inbördeskrig, revolution, uppror, oroligheter, cyklon, översvämmning, jordbävning, vulkanutbrott, flodvåg, kärnkraftsolycka, under förutsättning att följderna inte omfattas av annan försäkring. 23 Allmänna undantag från ansvar Försäkringsgivaren har inte ansvar för skada som direkt eller indirekt beror på följande: a. Agerande eller underlåtenhet frän försäkringstagarens sida eller från en person som agerar för dennes räkning, som medför att avtalet om köparkredit eller affärsavtalet helt eller delvis inte kan göras gällande 14 b. Bestämmelser som begränsar försäkringstagarens rättigheter som ingår i avtalet om köparkredit, affärsavtalet eller någon därtill knuten handling rörande villkoren för garantier eller säkerhet. c. Andra överenskommelser mellan försäkringstagaren och låntagaren eller en borgensman efter det att avtalet om köparkredit eller affärsavtalet slutits, vilka förhindrar eller försenar betalningen av skulden. d. Vid leverantörskredit, bristande från underleverantörers, leverantörers sida, om denna bristande inte orsakats av sådana politiska händelser som anges i medleverantörers eller andra fullgörelse förteckningen över skadeorsaker i punkt 17-22. fullgörelse Avsnitt 4: Bestämmelser om skadereglering 24 Karenstid för skadereglering a. Karenstiden för skadereglering skall motsvara den tid som enligt punkt 6 b och c skall fortlöpa för att den täckta risken skall uppstå. b. Ingen karenstid för skadereglering behöver tillämpas när det gäller en privat gäldenär och den uteblivna betalningen beror på gäldenärens obestånd rättsligt eller i praktiken, - - vid ett bilateralt mellanstatligt avtal om skuldkonsolidering, och när försäkringsgivaren ger täckning i form av en ovillkorlig garanti. 25. Skadeersättning Försäkringstagaren är berättigad till skadeersättning vid utgången av karenstiden för de anspråk som avses i punkt 24 under förutsättning att de villkor för försäkringen som måste uppfyllas är uppfyllda, att anspråket är rättsligt giltigt och att försäkringstagaren har hanterat risken med vederbörlig försiktighet. 26 Ställda säkerheter Om gäldenärens skyldigheter gentemot försäkringstagaren har säkrats genom en garanti eller annan säkerhet måste försäkringstagaren ha vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att garantin eller annan säkerhet är giltig och att den kan göras gällande. 27 Beräkning av skadeersättning skadeersättning inte betala Vid beräkning av försäkringstagaren ett belopp som överstiger den egentliga summan av dennes totala skada eller som överstiger det belopp som försäkringstagaren egentligen var berättigad att erhålla från låntagaren enligt avtalet om köparkredit eller från köparen enligt affärsavtalet. försäkringsgivaren skall 15 28. Skadeutbetalning Skadeersättningen skall betalas utan dröjsmål, dock senast inom en månad efter utgången av karenstiden under förutsättning att försäkringsgivaren har fått alla nödvändiga upplysningar, handlingar och bevis för att kunna fastställa ersättningens giltighet i rimlig tid. Vid försäkringsskydd av tillverkningsrisken skall fordran betalas inom en månad räknat antingen från utgången av karenstiden, från tiden för mottagande av en sakkunnigs utlåtande eller, i förekommande fall, från tiden för överenskommelsen mellan försäkringstagaren och försäkringsgivaren om ersättningens belopp. 29. Tvist angående skadereglering Om skada som ger upphov till en ansökan om skadereglering från försäkringstagarens sida hänför sig till rättigheter om vilka tvist råder skall försäkringsgivaren avvakta med betalning av fordran tills tvisten har avgjorts till förmån för försäkringstagare av den domstol eller skiljedomstol som föreskrivs i avtalet om köparkredit eller i affärsavtalet. 30. Bilateralt mellanstatligt avtal om skuldkonsolidering a. Om avtalet om köparkredit eller affärsavtalet är föremål för ett bilateralt mellanstatligt avtal om skuldkonsolidering skall försäkringstagaren iaktta villkoren i avtalet om konsolidering både med avseende på de försäkrade och de oförsäkrade delarna i avtalet om köparkredit eller affärsavtal Försäkringstagaren skall ge försäkringsgivaren all den hjälp som behövs för att avtalet om skuldkonsolideringen skall kunna fullgöras. b. Om det försäkrade beloppet omfattas av ett bilateralt mellanstatligt avtal om skuldkonsolidering får försäkringsgivaren avstå från den tid på en månad som anges i punkt 28 när det bilaterala avtalet har trätt i kraft. 31. Tilläggskostnader Tilläggskostnader som orsakas av åtgärd för att minimera eller undvika skada skall proportionellt täckas med täckningsgraden enligt kreditförsäkringsbrevet under förutsättning att kostnaderna godkänts av försäkringsgivaren. Tilläggskostnader inbegriper kostnader för rättegång och ändra rättsliga åtgärder. Om sådana kostnader hänför sig till belopp eller fordran som inte täcks av försäkringsgivaren skall de dock fördelas proportionellt mellan försäkrade och oförsäkrade belopp och fordringar 16 Kapitel II: Premier 32. Allmänna principer för fastställande av premier De premier som debiteras för exportkreditförsäkringar skall motsvara den risk som täcks, motsvara omfattningen och kvaliteten hos det försäkringsskydd som ges, och vara tillräckliga för att täcka driftskostnader och förluster på lång sikt. 3 3. Försäkringsskyddets kvalitet försäkringsskyddets kvalitet När skall täckningsgraden, hur starkt villkorat försäkringsskyddet är och alla andra faktorer som påverkar försäkringsskyddets kvalitet tas i beaktande. i punkt 32 som avses fastställs 34 Landriskbedömning Premienivån för varje land eller kategori av länder skall grundas på en rimlig riskbedömning för landet eller kategorin av länder. 35. Gäldenärens status a. När premiebeloppen fastställs skall gäldenärens offentliga eller privata status som avses i punkt 5 tas i beaktande genom att premiebelopp bestäms i förhållande till gäldenärens kreditvärdighet. b. Då det gäller en privat gäldenär får försäkringsgivaren täcka antingen den kommersiella eller den politiska risken eller båda typerna av risker Om försäkringsskyddet begränsas till en typ av risk skall försäkringspremien motsvara den risk som täcks. 36. Riskperiod a. När premien beräknas skall den sammanlagda riskperioden beaktas. b. Vid tillverkningsrisk skall den sammanlagda riskperioden motsvara tiden mellan ikraftträdandet av affärsavtalet och fullgörandet av exportörens avtalsenliga skyldigheter, eller leveransdatum enligt vägt genomsnitt om det i avtalet föreskrivs delleveranser och om leverantören är berättigad till motsvarande betalningar. c. Vid kreditrisk skall den sammanlagda riskperioden, vägt efter kapitalbeloppet och den aktuella räntan, vara tiden mellan den dag dä försäkringsskyddet av kreditrisken trädde i kraft för exportören och dagen för köparen sista betalning, eller 17 - den genomsnittliga riskperioden mellan den första utbetalningen enligt avtalet om köparkredit och dagen för slutlig återbetalning. 37. Premiegrundande belopp a. Premie skall betalas på det premiegrundande beloppet enligt definitionen nedan, vilket enligt avgör kreditförsäkringsbrevet. försäkringsgivarens maximala ansvar b. Vid köparkredit skall det premiegrundande beloppet bestämmas av de täckta beloppen för lånets kapitalbelopp, ränta på lånet inklusive räntor under uppbyggnadstiden, bankernas standardavgifter, och - dröjsmålsränta. c. Vid leverantörskrediter och kontantavtal skall följande belopp debiteras: - - För tillverkningsrisken, det sammanlagda värdet av avtalet minskat med handpenningen och belopp som inte täcks. Med försäkringsgivarens samtycke kan det premiegrundande beloppet minskas till den maximala förväntade förlusten. För kreditrisken, antingen summan av kapitalbelopp och ränta inklusive dröjsmålsränta eller de belopp som förfaller till betalning vid eller efter en delleverans, eller när eller efter det att de avtalsenliga villkoren uppfyllts, eller de belopp som förfaller till betalning efter separata leveranser som berättigar leverantören till motsvarande betalningar. Med försäkringsgivarens samtycke kan det premiegrundande beloppet minskas till den maximala förväntade förlusten. 38. Betalning av premien a. Det sammanlagda premiebeloppet förfaller till betalning dagen för utfärdandet av kreditförsäkringsbrevet. b. Trots detta kan premien betalas i rater I så fäll skall försäkringsgivaren kräva att minst 15% av premien betalas pä dagen for utfärdandet av kreditförsäkringsbrevet, debitera ränta motsvarande lämplig marknadsmässig räntesats tor de av betalningarna uppskjutna kreditförsäkringsbrevet, och utfärdandet dagen från för kräva att den premie som erläggs motsvarar åtminstone den premie som krävs för att täcka risken vid varje tillfälle. 18 Kapitel III: Landpolitik 39. Fastställande av landpolitik a. Försäkringsgivaren skall grunda sin landpolitik på en riskbedömning av land och på landet, på sin sammanlagda riskexponering för varje sammansättningen av sin landriskportfölj mot bakgrund av dess storlek och särskilda struktur. b. När försäkringsgivaren fastställer sin landpolitik skall gäldenärländernas klassificering beaktas c Trots detta skall försäkringsgivaren ha frihet att upphöra med eller begränsa täckningen pä ett visst land, oberoende av länderklassificeringen 40 Definition av total riskexponering a. b. c. d. Den totala riskexponeringen skall, inom gränserna for täckningsgraden, fastställas på grundval av beloppen för medellånga och långa affärer enligt artikel 1 i direktivet. Den totala riskexponeringen består av följande delar som avses nedan ib - e. Det högsta förlustbeloppet i kapitalbelopp och ränta för ingångna avtal som försäkringsgivaren är skyldig att täcka även om försäkringsbrevet ännu inte är utfärdat. Täckt dröjsmålsränta som uppkommer under karenstiden. Ett återförsäkrat belopp om försäkringsgivaren handlar i egenskap av av äterförsäkrare. Om direktförsäkrare är dock det återförsäkrade beloppet undantaget försäkringsgivaren egenskap handlar i Summan av utestående fordringar som väntar på återvinning och som ännu inte avskrivits, oavsett om sådana fordringar rör en tillverkningsrisk eller en kreditrisk. Summan av belopp som inte kan tas hem, till exempel sådana som är knutna till säkerhetsåtaganden och täckning av risken med icke-återtagande, när en skadeersättning väl utbetalts men varken återvunnits eller avskrivits. e. Utestående ränta och ränta som skall betalas av gäldenärsländer enligt skuldkonsolideringsavtal, inklusive kapitaliserad ränta. 41 Landrisk a b. För den grupp av lander som utgör den bästa risken skall försäkringsgivaren i princip inte göra nägra inskränkningar i sin täckningspolitik För övriga täckningspolitik länder får försäkringsgivaren göra inskränkningar i sin 19 c. En försäkringsgivare som i princip inte erbjuder försäkringsskydd för ett land eller en särskild grupp av länder får emellertid undantagsvis täcka vissa affärer som är av bilateralt politiskt eller nationellt intresse, eller då fritt konvertibel utländsk valuta är tillgänglig för affärerna i fråga. 42. Begränsningar i riskexponeringen a. För de länder som anges i punkt 41 b får försäkringsgivaren sätta ett tak för riskerna som vanligtvis skall motsvara den högsta nivån av riskexponering som en försäkringsgivare kan riskera i ett visst land. b. Vid eller över detta risktak för ett visst land får försäkringsgivaren begränsa den totala riskexponeringen på landet i fråga genom att höja nivån på de premier han tillämpar eller genom att var för sig eller tillsammans begränsa till exempel följande: - Den totala riskexponeringen i det landet. Det totala värdet av försäkringsutfästelserna. Värdet av nya affärer som skall försäkras. Det högsta beloppet som kan försäkras för varje affär. c. Under risktaket för ett visst land skall vanligtvis inga begränsningar i täckningspolitiken göras. Försäkringsgivaren får emellertid begränsa försäkringsbeloppet för landet i fråga genom att till exempel använda de begränsningar som anges i b ovan. 43. Särskilda villkor för landpolitiken Under alla omständigheter får försäkringsgivaren för ett visst land, rutinmässigt och oberoende av länderkategori, tillämpa vissa täckningsvillkor, till exempel - betalnings- eller transfereringsgaranti som utfärdas av landets centralbank eller finansministerium, oåterkallelig remburs eller bankgaranti, förlängning av karenstiden, sänkning av försäkringens täckningsgrad, och inskränkningar i täckningen för vissa verksamhetsområden eller för vissa typer av projekt 20 Kapitel IV: Anmälningsförfarande 44. Anmälningsförfarandets omfattning a. Försäkringsgivaren skall tillämpa följande förfarande vid tillämpningen av de allmänna priciper som anges i kapitel I, II och III i denna bilaga. b. Dessa förfaranden kompletterar de förfaranden som fastställs i rådets beslut 73/391/EEG om samråds- och informationsförfaranden i fråga om kreditförsäkring, kreditgarantier och finansiella krediter. 9 45. Olika former av anmälningsförfarande De fyra former av anmälningsförfarande med kommissionen och övriga försäkringsgivare som mottagare som kommer att finnas är följande: - Årlig anmälan i informationssyfte. Beslutsanmälan. Förhandsanmälan i informationssyfte. Efterhandsanmälan i informationssyfte. 46. Årlig anmälan i informationssyfte a. Försäkringsgivare skall i slutet av varje år, dock senast den 31 mars påföljande år, underrätta övriga försäkringsgivare och kommissionen om sin verksamhet under det gångna året. Denna rapport skall omfatta samtliga gäldenärsländer och för varje land ange följande: - Summan av de utfästelser som gjorts. Det totala utestående engagemanget enligt definitionen i punkt 40 i denna bilaga. Premieintäkter. - Summan av utestående förfallna fordringar. Erhållna återvinningar Utbetalda skadeersättningar b övriga Försäkringsgivare skall i början av varje år, dock senast den 31 januari, underrätta om den täckningspolitik som planeras för det kommande året. Denna rapport skall omfatta samtliga låntagariänder och för varje land innehålla minst följande upplysningar: försäkringsgivare och kommissionen Summan av de belopp försäkringsgivaren är villig att täcka. x> EGT nr 1. 346. 17. 12. 1973. s I 21 Täckningspolitik för landet, dvs. typ och högsta belopp för täckning samt de villkor försäkringsgivaren har för avsikt att ställa för täckning. - Sättet på vilket premierna för kommersiella och politiska risker kommer att beräknas och debiteras. 47 Beslutsanmälan a. När det finns konkurrerande anbud från exportörer eller banker i gemenskapen skall en berörd försäkringsgivare på begäran från annan försäkringsgivare utan dröjsmål informera om gäldenärens status enligt definitionen i punkt 5 b. Om det inte råder enighet om gäldenärens status skall försäkringsgivarna ställa sin information till övriga försäkringsgivares förfogande för att försöka enas om gäldenärens status. c. Om försäkringsgivarna inte har kunnat enas om gäldenärens status inom tio arbetsdagar från den dag då informationen begärdes, skall försäkringsgivarna underrätta kommissionen och bifoga nödvändig information Kommissionen skall då ta iniativ till beslut enligt förtärandet i artikel 3 i direktivet 48 Förhandsanmälan i informationssyfte a. b. c. d. Försäkringsgivare som har för avsikt att avvika från bestämmelserna i denna bilaga genom att bevilja mer fördelaktiga försäkringsvillkor för en särskild affär eller en rad affärer, en viss sektor eller vissa sektorer, ett visst land eller i sin helhet skall underrätta övriga vissa länder eller för systemet försäkringsgivare och kommissionen om detta minst sju arbetsdagar innan beslutet träder i kraft och uppge skälen till den planerade avvikelsen, t ex. nödvändigheten av att anpassa sig till den internationella konkurrensen, samt ange vilken premie som kommer att tas ut. Försäkringsgivare som tänker ta ut lägre premier än de som årligen anmälts i enlighet med punkt 46 b skall anmäla sin avsikt till övriga försäkringstagare och kommissionen minst sju arhetsdagar innan beslutet träder i kraft Försäkringsgivare som, till följd av en annan försäkringsgivares anmälan enligt a eller b ovan, tänker bevilja mer fördelaktiga villkor än denne skall anmäla sina avsikter till övriga försäkringsgivare och kommissionen minst sju arbetsdagar innan beslutet träder i kraft och uppge premiebeloppet i enlighet med punkt 41 c tänker försäkra Försäkringsgivare som transaktioner med gäldenärer i länder där försäkringsgivaren normalt inte erbjuder täckning, skall anmäla sina avsikter till övriga försäkringsgivare och kommissionen minst sju arbetsdagar innan beslutet träder i kraft och ange vilket premiebelopp som försäkringsgivaren avser att ta ut. 22 49. Efterhandsanmälan i informationssyfte a. b. c. Försäkringsgivare som beslutar att avvika från bestämmelserna i denna bilaga genom att ge sämre försäkringssvillkor för en särskild affär eller en rad affärer, en viss sektor eller vissa sektorer, ett visst land eller vissa länder skall anmäla detta till övriga försäkringsgivare och kommissionen. Försäkringsgivare som beslutar att anpassa delar av den täckningspolitik för ett visst land som årligen anmälts i enlighet med punkt 46 b skall utan dröjsmål anmäla detta till övriga försäkringsgivare och kommissionen Försäkringsgivare som, till följd av en anmälan enligt punkt 48 a eller 48 b, beslutar att medge samma villkor som den som gör denna anmälan skall utan dröjsmål anmäla detta till övriga försäkringsgivare och kommissionen. d. Varje försäkringsgivare skall utan dröjsmål lämna detaljerade upplysningar om sin verksamhet då övriga försäkringsgivare eller kommissionen i klargörande syfte eller informationssyfte begär sådana 50 Användning av elektronisk post a. Anmälan skall normalt göras med elektronisk post eller vid behov på annat lämpligt sätt där kommunikationen sker skriftligen och omedelbart b. Vilket system för elektronisk post som skall användas skall beslutas enligt förfärandet i artikel 3 i direktivet 51 Valuta som anges i anmälan Alla valutabelopp i anmälningarna skall anges i ecu enligt den senaste omräkningskursen, såvida inget annat har beslutats enligt förfarandet i artikel 3 i direktivet. 23 Finansieringsöversikt 1 ÅTGÄRDENS BETECKNING Rådets exportkreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffärer. harmonisering direktiv om av huvudbestämmelserna om 2. 3. BERÖRDA BUDGETPOSTER (se punkt 10 - Administrativa utgifter) RÄTTSLIG GRUND • • Artikel 113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen till direktiv Förslag av nr KOM(97)264 huvudbestämmelserna om exportkreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffarer. harmonisering om 4 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål Exportkreditförsäkringar är ett av de mest effektiva instrumenten för exportfrämjande som staterna förfogar över och var mellan 1980 och 1995 ett av de mest kostsamma instrumenten för de nationella budgetarna Vaije medlemsstat har sitt eget system som uppvisar stora skillnader vad gäller täckningspolitik. Dessa garantibestämmelser, fakturerade premier och skillnader leder till att gemenskapens exportörer konkurrerar om marknader utanför gemenskapen på olika villkor. Detta uppmärksammades vid undertecknandet av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen eftersom det i artiklarna 112 och 113 fastställs att medlemsstaterna skall harmonisera sina regler för exportstöd till tredje land. Detta förslag till direktiv utgör en första etapp i harmoniseringen av exportkreditförsäkringssystemen i syfte att minska snedvridningen av konkurrensen mellan företag inom gemenskapen samt för att införa en viss öppenhet på detta område. I detta avseende skall det enligt förslaget till direktiv tillämpas ett anmälningsförfarande (jfi kapitel IV) och ett beslutsförfarande (jfr. artikel 4) efter yttrande av en kommitté 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse Åtgärden gäller på obestämd tid eftersom det i detta förslag till direktiv införs ett kontinuerligt anmälningsförfarande. 24 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. / Obligatoriska utgifter (011) 5. 2 lcke-differentierade anslag (IDA) 5. 3 Förväntade inkomster Inga TYP AV UTGIFTER ELLER INKOMSTER - Bidrag upp till 100%: Inget - Bidrag genom samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn: Nej - Räntesubventioner: Nej - Annat: Nej - Kan hela eller delar av gemenskapens bidrag återbetalas om åtgärden visar sig vara en ekonomisk framgång? : Nej - Kommer den föreslagna åtgärden att orsaka någon ändring av inkomstnivån7 Om sä är fallet, vilken sorts ändring och typ av inkomst berörs?: Nej BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (förhållande mellan individuella och totala kostnader) 7. 2 Kostnadernas fördelning på åtgärdens olika delar Milj. ecu (löpande priser) Fördelning Budget år 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 2003 och följande budgetär Totalt 1 nget 25 7. 3 Tidsplan över atagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden Milj. ecu Är 1998 1999 2000 2001 2002 2003 och följande budgetär Totalt Ingel Inget Àtagandcbcim ndiganden BcUilningsbcnrv ndiganden är 199X 1999 2000 2001 2002 2003 Och följande budgetär Totalt BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING - Särskilda kontrollåtgärder Kostnaderna ersätts bara mot verifikation (ersättning för transportkostnader till de företrädare för medlemsstaterna som deltar i möten). ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1. Särskilda och kvantifierbara mål - målgrupp Särskilda mål: samband med allmänna mål Målen kan egentligen effektivitet. inte kvantifieras vad gäller kostnader och Målgrupp: ange i förekommande fall målgrupp för varje enskilt mal; ange slutmottagarna av gemenskapens finansiella bidrag och berörda mellanhänder. Exportindustri, finansinstitut och kredit försäkringsinstitutioner. 9. 2. Skäl för åtgärden Behov närhetsprincipen. av gemenskapsfinansierat stöd särskilt avseende Enligt artikel 113 i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen har gemenskapen exklusiv befogenhet vad gäller handelspolitiken och närhetsprincipen är följaktligen inte tillämplig Kommissionen kommer för att biträdas av en kommitté som skall bestå av 26 företrädare medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande. Val av tillvägagångssätt och medel Möte i en befintlig kommitté eller en kommitté som skall inrättas i enlighet med förslaget till direktiv (jfr. artiklarna 4 och 5). * fördelar i förhållande till alternativa åtgärder (komparativa fördelar) * analys av eventuella liknande åtgärder på gemenskapsnivå eller nationell nivå * förväntade sidoeffekter eller muliiplikatoreffekter Jfr. punkt 4. 1 Allmänt mäl: harmonisering och öppenhet. Huvudsakliga osäkerhetsfaktorer som kan påverka en åtgärds konkreta resultat. Medlemsstaternas underlåtenhet att tillämpa bestämmelserna i förslaget till direktiv. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Resultatindikatorer * avkastningsindikatorer (för att mäta de aktiviteter som genomförts) * effektindikatorer (för att mäta resultat i förhållande till mal) Kommissionen bör före den 31 december 2000 lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet om erfarenheterna av tillämpningen av de bestämmelser som fastställs i förslaget till direktiv. Utvärdering av erhållna resultat (vid fortsättning eller förnyelse av en befintlig åtgärd). Uppgifter om och förekomst av planerade utvärderingar. 10 ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A, AVSNITT III I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras pä kommissionens ärliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 27 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster: Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster (ecu) varav period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster (tillgängliga 1997) obestämd anställda tillfälligt Fast eller anställda A B C 2 1 2 - 1 Andra tjänster Totalt ^^^^M^Ê ^ ^ ^ ^ ^ ^B 3 2 nationella experter 2 nationella 2 experter 5 - - 10. 2 Tota_I_ budgetkonsekvens av ytterligare personal : Belopp Beräkningsmetod (ecu) Fast anställda Tillfälligt anställda Övriga resurser (ange budgetpost) Totalt I 10. 3 Ökning av andra adminstrativa utgifter till följd av åtgärden: Budgetpost (nr och rubrik) A. 2510 Belopp 21. 000 (ecu) Beräkningsmetod Två samordningsmöten (kommitté) per år mellan medlemsstaterna (De totala kostnaderna motsvarar kostnaderna för anordnandet av dessa I vä ärliga molen i Bryssel mellan medlemsstaterna med deltagande av en företrädare frän varje medlemsstat i varje möte) TOTALT 1 21. 000 [ 28 ISSN 1024-4506 KOM(97) 264 slutlig DOKUMENT SV 11 01 09 10 Katalognummer : CB-C0-97-32I-SV-C ISBN 92-78-21790-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: VERORDENING (EG) Nr. 1101/97 VAN DE COMMISSIE van 17 juni 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: Decisão nº 1336/97/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 17 de Junho de 1997 relativa a uma série de orientações para as redes transeuropeias de telecomunicações

eurovoc_concepts:
EU aid
action programme
project of common interest
trans-European network
transmission network

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1102/97 av den 17 juni 1997 om ändring av importtullar inom spannmålssektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1099/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Ιουνίου 1997 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των συμπληρωματικών δασμών κατά την εισαγωγή στους τομείς του κρέατος πουλερικών και των αυγών καθώς και της αυγοαλβουμίνης και για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
import
poultrymeat
representative price
third country


title: Πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου για την επαναφορά δασμού, 12 %, που θα εφαρμόζεται από την Κοινόνητα σε ορισμένα προϊόντα που υπάγονται στον κωδικό Σο 5607

eurovoc_concepts:
Brazil
CCT duties
GATT
tariff preference
textile fibre

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 17. 06. 1997 COM(97) 30J τελικό 97/0167 (ACC) Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για την επαναφορά δασμού, 12%, που θα εφαρμόζεται από την Κοινότητα σε ορισμένα προϊόντα που υπάγονται στον κωδικό Σο 5607. (υποβληθείσα από την Επιτροπή) Λ1ΤΙΟΛΟΙ IKI1 ΚΚΘΚΣΙ. Ι Τον Ιανουάριο του 1989, οι αρχές της Βραζιλίας επέβαλαν (μόρο 13% στην τιμή 1:ΟΒ των εξαγωγείς α πό χη Βραζιλία μεταποιημένων π ρ ο ϊ ό ν τ ων α πό σιζάλ απαλλάχθηκαν, α πό την καταβολή του συγκεκριμένου φόρου. ινών α πό σιζάλ. Οι εξαγομένων Δεδομένων των κινδύνων πρόκλησης ζημίας στην κοινοτική μεταποιητική βιομηχανία, η Κοινότητα άρχισε διαβουλεύσεις με τη Βραζιλία δυνάμει του άρθρου XXII π α ρ ά γ ρ α φ ος 1 της συμφωνίας της GA'IT. Ωστόσο, δεν κατέστη τις δυνατό να προϋποθέσεις, και προκειμένου να παρακινηθεί η Βραζιλία να τροποποιήσει το εν λόγω σύστημα διακρίσεων, η Κοινότητα, δυνάμει του άρθρου XXVIII της GATT, ανέστειλε τις παγιοποιήσεις στο δασμολογικό συντελεστή 12% για τα ακόλουθα π ρ ο ϊ ό ν τ α: ικανοποιητική συμφωνία. Υ πό αυτές επιτευχθεί αμοιβαία 5607 Σπάγκοι, σχοινιά και χοντρά σχοινιά, πλεκτά ή όχι έστω και εμποτισμένα, με καουτσούκ ή πλαστική ύλη επικαλυμμένα ή επιχρισμένα, επενδυμένα 5607 21 00 -- Σπάγκοι για δεσίματα ή δεματιάσματα 5607 29 -- Αλλα 5607 2910 — με τίτλο μεγαλύτερο των 100 000 dccitex ( 10 g/m) 5607 29 90 — με τίτλο 100 000 dexitex (10 g/m) ή μικρότερο Η Κοινότητα προέβη σε ανατολή και όχι σε οριστική τροποποίηση προκειμένου να καταστεί δυνατή η συνέχιση των διαπραγματεύσεων με την Βραζιλία και η επίτευξη αμοιβαία ικανοποιητικής λύσης α πό τα δύο μέρη. ΙΙαράλληλα, η Κοινότητα, με τον κανονισμό 283/91 του Συμβουλίου1, καθόρισε τους αυτόνομους δασμούς για τα ίδια π ρ ο ϊ ό ν τα στο επίπεδο του 25%. Στο πλαίσιο των διαπραγματεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης, η Κοινότητα προσφέρθηκε να παγιοποιήσει τους δασμούς για τις ίνες α πό σεζάλ σε 12%. II ε(|αρμογή αυτής της παραχώρησης επεβλήθη μέσα) ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Κοινότητας και της Βραζιλίας, υπό την προϋπόθεση της κατάργησης α πό τις 'λόγω αρχές της Βραζιλίας των ς)όρων εξαγωγής που εφαρμ,όζονται στα εν π ρ ο ϊ ό ν τα και για όσο χρόνο δεν εφαρμόζονται στην συνέχεια τέτοιου είδους φ ό ρ ο ι. Στο πλαίσιο αυτό, η Κοινότητα ανέλαβε την υποχρέωση να εφαρμόσει την παραχώρηση του 12% μόλις οι αρχές της Βραζιλίας θα ήταν σε θέση να επιβεβαιώσουν την οριστική κατάργηση των φόρων εξαγωγής που επιβάλλονται α πό τους πολίτες της ΓΙαραΐμπα και Μπαχια που είναι οι κύριοι παραγωγοί, και εξαγωγείς ινών α πό σιζάλ. II Βραζιλία επιβεβαίωσε με επιστολή, την έγκριση του "Convcnio ICMS 33/94" καθώς και την έγκριση των διαταγμάτων αριθ. 16293/94 και 3237, βάσει των ο π ο ί ων οι εξαγωγείς ινών από σιζάλ από τις πολιτείες ΓΙαραΐμπα και Μ π ά χ ια απαλλάσσονται, οριστικά, α πό τον εν λόγω φόρο εξαγωγής. Κανονισμός 283/91 του Συμβουλίου της 4. 2. 91, Ϊ:ΛΙ αριθ. L 35 της 7. 2. 91, ο. 1 1 Ωστόσο, τα εν λόγω μέτρα δεν κατέστη δυνατό να θέσουν τέρμα σε κάθε μορφή φορολογικής διακριτικής μεταχείρισης εις βάρος των εξαγομένων ινών από σιζάλ. Όπως επιβεβαιώθηκε εγγράφως από την Βραζιλία, οι εξαγωγές όλων των πρωτογενών προϊόντα)ν και των ημικατεργασμένων βιομηχανικών προϊόντων, συμπεριλαμβανομένων των ινών από σεζάλ, απαλλάχθηκαν από τους φόρους ICMS, σε όλες τις πολιτείες της Βραζιλίας με τον συμπληρωματικό νόμο αριθ. 87/96 της 13ης Σεπτεμβρίου 1996. ΣυμπέοασίΛα Κατά την άποψη της Επιτροπής, η ρύθμιση αυτή συνιστά αμοιβαία ικανοποιητική λύση που αποκαθιστά και από τις δύο πλευρές τους ίδιους όρους με αυτούς που ίσχυαν πριν από το 1989. Η Επιτροπή συστήνει στο Συμβούλιο να αποφασίσει την άμεση αποκατάσταση της παραχώρησης δασμών 12% που εφαρμόζονται στα υπό εξέταση προϊόντα. Προϋπόθεση της παραχώρησης αυτής εξακολουθεί να είναι η μη επιβολή στο μέλλον από την Βραζιλία φόρων εξαγωγής ή φόρων ισοδύναμου αποτελέσματος στις ίνες από σιζάλ. Π ρ ό τ α ση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για την επαναφορά δασμού, 12%, που θα εφαομόζεται από την Κοινότητα σε ορισμένα προϊόντα που υπάγονται στον κωδικό Σο 5607. Το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ιδίως το άρθρο 113, την πρόταση της Επιτροπής, Εκτιμώντας: ότι ο εισαγωγικός δασμός στα μεταποιημένα προϊόντα από σιζάλ ή άλλες υφαντικές ίνες του είδους Agave που υπάγονται στους κωδικούς Σο 5607 21 00, 5607 29 10 και 5607 29 90 μειώθηκε και παγιοποιήθηκε σε 12% από την Κοινότητα στο πλαίσιο των Πολυμερών Εμπορικών Διαπραγματεύσεων του Γύρου του Τόκυο· ότι ο παγιοποιημένος δασμός 12% που εφαρμόζεται γι'αυτά τα προϊόντα καταργήθηκε στη συνέχεια, σύμφωνα με τις διατάξεις του άρθρου XXVIII της GATT και αντικαταστάθηκε από αυτόνομο δασμό 25% με τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 283/91 του Συμβουλίου· ότι, στο πλαίσιο' των Πολυμερών Εμπορικών Διαπραγματεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης η Κοινότητα ανέλαβε την υποχρέωση να επαναφέρει τον δασμολογικό συντελεστή 12% μόλις η Βραζιλία καταργήσει οριστικά το φόρο που επιβάλλεται στις εξαγωγές ινών από σιζάλ από τις πολιτείες Μπάχια και Παραΐμπα· ότι, η Κοινότητα ανέλαβε αυτή τη δέσμευση υπό την προϋπόθεση ότι η Βραζιλία δεν θα επιβάλει στις εξαγωγές των εν λόγω προϊόντων νέους φόρους εξαγωγής ή φόρους ισοδύναμου αποτελέσματος·. ότι η Βραζιλία επιβεβαίωσε ότι, δυνάμει του συμπληρωματικού νόμου 87/96 της 13ης Σεπτεμβρίου 1996, οι εξαγωγές ινών από σιζάλ απαλλάσσονται από τους φόρους ICMS σε όλες τις πολιτείες της Βραζιλίας· ότι ως εκ τούτου κρίνεται, τώρα σκόπιμη η επαναφορά του δασμού 12% και η κατάργηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 283/91 του Συμβουλίου προκειμένου να ληφθούν υπόψη τα ανωτέρω: ότι ο προαναφερόμενος όρος εξακολουθεί να ισχύει, ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Hr Αρθρο 1 Το παράρτημα Ι του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87 του Συμβουλίου τροποποιείται ως εξής: Κωδικός ΣΟ Περιγραφή Συντελεστής δασμών Συμπλήρωμα τική μονάδα αυτόνομος (%) συμβατικός (%) 5607 Σπάγκοι, σχοινιά και χοντρά σχοινιά, πλεκτά ή όχι έστω και επιχρισμένα, εμποτισμένα, επικαλυμμένα ή επενδυμένα με καουτσούκ ή πλαστική ύλη 5607 10 00 — αμετάβλητο αμετάβλητο αμετάβλητο — από σιζάλ ή άλλες υφαντικές ίνες του είδους Agave 5607 21 00 — Σπάγκοι για δεσίματα ή δεματιάσματα 16 5607 29 — Αλλα 5607 2910 — με τίτλο μεγαλύτερο των 100 000 decitex (10 g/m) 16 5607 29 90 — με τίτλο 100 000 dexitex (10 g/m) ή μικρότερο 16 12 12 12 Καταργείται ο κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 283/91 του Συμβουλίου. ÀPBDO 2 Λοθοο3 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει, την επόμενη της δημοσίευσης του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος. Βρυξέλλες 1997 Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος G ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΟ ΔΕΛΤΙΟ Τμήμα 1. Δημοσιονομικές επιπτώσεις 1. 2. 3. 4. 5. 6. Πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου για την επαναφορά δασμού 12% για ορισμένα προϊόντα από σιζάλ. Κονδύλιο του ποούπολογισαού : (απώλεια εσόδων: δεν έχει καθοριστεί) Νοαικτι βάση : Αρθρο 113 Περιγραφή: Ο προτεινόμενος κανονισμός απορρέει από δέσμευση που ανέλαβε η Κοινότητα στο πλαίσιο του Γύρου της Ουρουγουάης για την αποκατάσταση του αρχικού δασμού 12% μόλις η Βραζιλία καταργήσει τους φόρους εξαγωγής στις ίνες από σιζάλ, η οποία είχε ως αποτέλεσμα την αύξηση από την Κοινότητα του δασμού στα προϊόντα από σιζάλ σε 25%. Φύση εσόδων : Απώλειες εσόδων εξαιτίας δασμών που καταβάλλονται για εισαγωγές από τρίτες χώρες Αλλαγή στο ύψος των εσόδων: Η μείωση του ισχύοντος δασμού από 25% σε 12% θα έχει ως συνέπεια απώλεια δασμού της τάξης των 0,2 εκατ. ECU περίπου. τ ISSN 0254-1483 COM(97) 301 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 11 10 03 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-289-GR-C ISBN 92-78-21431-0 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο s


title: 97/390/CE: Decisione del Consiglio del 17 giugno 1997 che autorizza la Repubblica portoghese a prorogare fino al 7 marzo 1998 l'accordo sulle reciproche relazioni di pesca con la Repubblica sudafricana

eurovoc_concepts:
Portugal
South Africa
fishing agreement


title: Décision n° 1336/97/CE du Parlement Européen et du Conseil du 17 juin 1997 concernant un ensemble d'orientations pour les réseaux transeuropéens de télécommunications


title: Rådets förordning (EG) nr 1131/97 av den 17 juni 1997 om ändring av förordning (EG) nr 391/97 om vissa åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna som under 1997 skall tillämpas på fartyg som för norsk flagg

eurovoc_concepts:
Norway
catch quota
derogation from EU law
fishing area
fishing licence
ship's flag


title: Odločba Komisije z dne 17. junija 1997 o spremembah Odločbe št. 94/324/ES o posebnih pogojih za uvažanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz IndonezijeBesedilo velja za EGP

eurovoc_concepts:
Indonesia
fishery produce
fishery product
health certificate
health control
import

formats: html pdf print

text: 162 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 31997D0401 L 166/14 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 25. 6. 1997 ODLOČBA KOMISIJE z dne 17. junija 1997 o spremembah Odločbe št. 94/324/ES o posebnih pogojih za uvažanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz Indonezije (Besedilo velja za EGP) (97/401/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 91/493/EGS z dne 22. julija 1991 o zdravstvenih pogojih za proizvodnjo in dajanje na trg ribiških proizvodov (1), nazadnje spremenjene z Direktivo št. 95/71/ES (2), in zlasti člena 11(5) Direktive, ker je bil seznam obratov, ki jih je Indonezija odobrila za uvažanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v št. 94/324/ES (3), Skupnost nazadnje spremenjene z Odločbo 96/31/ES (4); ker se ta seznam lahko spremeni potem, ko pristojni organ v Indoneziji predloži nov seznam; sestavljen v Odločbi Komisije ker je pristojni organ v Indoneziji predložil nov seznam, s katerim je dodal 35 obratov, izbrisal 119 obratov in spremenil podatke 11 obratov; ker je treba ustrezno spremeniti seznam odobrenih obratov; ker so ukrepi, predvideni s to odločbo, pripravljeni skladno s postopkom iz Odločbe Komisije št. 90/13/EGS (5), SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Priloga B k Odločbi št. 94/324/ES se nadomesti s Prilogo k tej odločbi. Ta odločba je naslovljena na države članice. Člen 2 V Bruslju, 17. junija 1997 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije (1) UL L 268, 24. 9. 1991, str. 15. (2) UL L 332, 30. 12. 1995, str. 40. (3) UL L 145, 10. 6. 1994, str. 23. (4) UL L 9, 12. 1. 1996, str. 6. (5) UL L 8, 11. 1. 1990, str. 70. 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 163 PRILOGA „PRILOGA B SEZNAM ODOBRENIH OBRATOV Številka odobritve Obrat Naslov 003. 07. B PT. AGUNG JAYASARI SAKTI 008. 11. B PT. AORTA Palembang, South Sumatra Semarang, Central Java 011. 24. B PT. BANGGAI SENTRAL SHRIMP Batui-Luwuk, Central Sulawesi 013. 10. B PT. BONECOM 015. 13. B PT. BUMI MENARA INTERNUSA 017. 13. B PT. CANDI JAYA AMERTA 019. 21. D PD. ANUGRAH FOOD INDUSTRY 020. 13. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tanjung Pinang, Riau Sidoarjo, East Java 024. 10. B PT. DHARMA SAMUDRA FISHING INDUSTRIES Jakarta 025. 07. B PT. DHARMA NIAGA Palembang, South Sumatra 026. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT I Lampung 027. 13. B PT. DUA MUTIARA 032. 11. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 035. 02. B PT. GROWTH PACIFIC 036. 10. B PT. HALIMAS SAKTI SEJATI 041. 13. B PT. INDONUSA ROYAL SEAFOOD CORP. 042. 09. B PT. INTIMINA SETIATAMA 044. 13. B PT. ISTANA CIPTA SEJAHTERA 046. 02. A PT. JUTA JELITA 046. 02. B PT. JUTA JELITA 053. 07. B PT. LAURA INDO 054. 07. B PT. LESTARI MAGRIS PLANT I 055. 10. B PT. LOLA MINA 060. 13. B PT. MEGA MARINE PRIDE 063. 13. B PT. MINA KENCANA SEJAHTERA 065. 19. B PT. MISAJA MITRA 066. 21. B PT. MISAJA MITRA 069. 13. B PT. MODERN SINAR JAYANTARA 070. 13. B PT. MULTI PRAWN Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Medan, North Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Cirebon, West Java Banyuwangi, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Palembang, South Sumatra Palembang, South Sumatra Jakarta Pasuruan, East Java Sidoarjo, East Java Kota Baru, South Kalimantan Samarinda, East Kalimantan Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java 077. 10. B PT. PANGGUNG ENTERPRISE Ltd Jakarta 087. 02. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORP. Medan, North Sumatra 089. 21. B PT. SAMARINDA CENDANA COLD STORAGE & INDUSTRIES Samarinda, East Kalimantan 093. 13. B PT. SARI TIRTA JAYA Banyuwangi, East Java 095. 13. B PT. SEKAR BUMI I 096. 13. B PT. SEKAR BUMI II 097. 13. D PT. SEKAR LAUT 099. 13. B PT. SEKAR MULYA Waru, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java Sidoarjo, East Java 106. 21. B PT. SUMBER KALIMANTN ABADI Tarakan, East Kalimantan 108. 13. B PT. SURI TANI PEMUKA 110. 13. B PT. SURYA ALAM TUNGGAL 118. 02. B PT. TIMUR JAYA I 118. 02. C PT. TIMUR JAYA I Banyuwangi, East Java Sidoarjo, East Java Tj. Balai Asahan, North Sumatra Tj. Balai Asahan, North Sumatra 119. 11. B PT. TIRTA RAYA MINA (PERSERO) Pekalongan, Central Java 164 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 Številka odobritve Obrat Naslov 120. 13. B PT. TITANI ALAM SEMESTA 126. 13. B PT. UJUNG TIMUR 134. 13. B PT. WINDU BLAMBANGAN SEJATI 135. 13. B PT. WINDU MUTIARA 137. 19. B PT. WIRONTONO 138. 13. B PT. ANEKA TUNA INDONESIA 138. 13. C PT. ANEKA TUNA INDONESIA 139. 13. C PT. AVILA PRIMA 140. 11. C PT. BALI MAYA PERMAI 144. 02. B 144. 02. C PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES PT. MEDAN TROPICAL CANNING & FROZEN INDUSTRIES 144. 13. C PT. BLAMBANGAN RAYA 145. 25. C PT. DEHO CANNING 148. 13. C PT. MAYA MUNCAR 149. 18. B PT. UJUNG TIMUR 150. 18. B PT. WINDU ALAM 151. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS Gresik, East Java Sidoarjo, East Java Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Banjarmasin, South Kalimantan Malang, East Java Malang, East Java Banyuwangi, East Java Pekalongan, Central Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra Banyuwangi, East Java Bitung, North Sulawesi Banyuwangi, East Java Pontianak, West Kalimantan Pontianak, West Kalimantan Jakarta (KM Mitramas 3) 151. 13. C PT. REX CANNING AND FROZEN INDUSTRY Pasuruan, East Java 152. 10. B PT. OCEAN MITRAMAS 153. 27. C PT. CITRARAJA AMPAT CANNING 154. 13. B PT. KARYA KENCANA SUMBERSARI 156. 11. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA 161. 13. B PT. BUMIMAS INDAH 163. 02. A PT. CENTRAL WINDU SEJATI 163. 02. B PT. CENTRAL WINDU SEJATI Jakarta (KM Mitramas 5) Sorong, Irian Jaya Sidoarjo, East Java Semarang, Central Java Pasuruan, East Java Medan, North Sumatra Medan, North Sumatra 172. 19. B PT. KALIMANTAN FISHERY Banjarmasin, South Kalimantan 174. 21. B PT. MALINDO KENCANA UTAMA Tarakan, East Kalimantan 175. 13. B PT. MARINE CIPTA AGUNG 178. 11. B PT. MISAJA MITRA 179. 27. C PT. MULTI TRANSPECHE INDONESIA Pasuruan, East Java Pati, Central Java Biak, Irian Jaya 183. 10. B PT. RED RIBBON INDONESIA CORPORATION Jakarta 186. 13. B PT. SEKAR KATOKICHI Sidoarjo, East Java 197. 18. B PT. CENTRAL COLD STORAGE PRATAMA SAKTI Pontianak, West Kalimantan 198. 08. B PT. DIPASENA CITRA DARMAJA PLANT II Lampung 199. 11. D PT. INDOSIGMA SURYA CORPORATION Semarang, Central Java 201. 02. B PT. INTIMAS SURYA 204. 13. D PT. MIWON MINA SAMUDRA 205. 13. B PT. MUSTIKA BAGUS 207. 13. B PT. SK. FOODS INDONESIA 209. 09. B PT. FEGA AQUAFARMINDO Jakarta Sumenep, Madura Surabaya, East Java Sidoarjo, East Java Tangerang, West Java 210. 13. D PT. PERUSAHAAN KERUPUK "SURYA JAYA" Sidoarjo, East Java 211. 13. B PT. ARGA ANAN NUSA 212. 13. B PT. ERATAMA PUTRA MANDIRI 213. 01. B PT. UJUNG TIMUR LANGSA 214. 10. B PT. MOONSTAR TUNAINDO 215. 14. B PT. SARI SEGAR LAUT 216. 15. B PT. SARI ALAM Pasuruan, East Java Surabaya, East Java Langsa, Aceh Jakarta Denpasar, Bali Mataram, Nusa Tenggara Barat 217. 11. B PT. AQUAFARM NUSANTARA Semarang, Central Java 218. 10. B PT. NAGAMAS SAKTI PERKASA Jakarta 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 165 Številka odobritve Obrat Naslov 220. 07. B PT. CAHAYA BINTANG LAUT ABADI Bangka, Palembang 221. 21. B PT. NELAYAN ABADI KALIMANTAN 222. 21. B PT. TUNAS NELAYAN MANDIRI Tarakan, East Kalimantan Tarakan, East Kalimantan 223. 02. B PT. PULAU SALJU INDAH LESTARITj. Balai Asahan, North Sumatra 224. 02. B PT. PUTRA ALI SENTOSA Sibolga, North Sumatra 225. 10. B PT. FISHINDOMAKMUR SANTOSO 226. 10. B PT. CITRA DIMENSI ARTHALI 227. 13. B PT. SCRUM INDONESIA 228. 13. B PT. MEGAH SETYA NUGRAHA Jakarta Jakarta Probolinggo, East Java Surabaya, East Java 229. 08. B PT. CENTRAL PERTIWI BRATASENA Lampung 230. 13. B PT. HARAPAN BENDERANG 231. 13. B PT. UJUNG TIMUR 232. 13. B PT. MIWON MINA SAMUDRA = Zamrznjeni ribiški proizvodi. A = Sveži ribiški proizvodi. B C = Konzervirani ribiški proizvodi. D = Prekajeni, soljeni, sušeni ali marinirani ribiški proizvodi. Banyuwangi, East Java Banyuwangi, East Java Sumenep, East Java


title: 97/401/EC: Commission Decision of 17 June 1997 amending Decision No 94/324/EC laying down specific conditions for importing fishery and aquaculture products from Indonesia (Text with EEA relevance)


title: 97/401/EF: Kommissionens beslutning af 17. juni 1997 om ændring af beslutning 94/324/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer og akvakulturprodukter med oprindelse i Indonesien (EØS-relevant tekst)


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan sosiaalirahastokomitean kahden varsinaisen jäsenen korvaamisesta

eurovoc_concepts:
European Social Fund
appointment of staff
committee (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 17. 06. 1997 KOM(97) 308 lopull. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan sosiaalirahastokomitean kahden varsinaisen jäsenen korvaamisesta (komission esittämä) NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty Euroopan sosiaalirahastokomitean kahden varsinaisen jäsenen korvaamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa 19 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 (1), ja erityisesti sen 28 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotukset, sekä katsoo, että: neuvosto nimesi komission ehdotuksesta 23 päivänä lokakuuta 1995 tehdyllä päätöksellään (2) Euroopan sosiaalirahastokomitean varsinaiset ja varajäsenet 22 päivänä lokakuuta 1998 päättyväksi toimikaudeksi, varsinaisten jäsenien paikat vapautuivat; varajäsenien paikat vapautuivat; hallituksen edustajien ryhmä; työnantajien edustajien ryhmä; työntekijöiden edustajien ryhmä; on aiheellista nimetä Euroopan sosiaalirahastokomitean varsinaiset jäsenet vapautuneille paikoille, (1) EYVLN:o L 374, 31. 12. 1988, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3193/94 (EYVL N:o L 337, 24. 12. 1994, s. 11). (2) EYVL N:o C 296, 10. 11. 1995, s. 7. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Eroopan sosiaalirahastokomitean varsinaisiksi jäseniksi nimetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 22 päivään lokakuuta 1998: 1 artikla Edustettuina: Korvaavina jäseninä: Jäseninä: TANSKA TANSKA IRLANTI PORTUGALI RUOTSI RUOTSI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Työntekijät Hallitus Hallitus Hallitus Työntekijät Hallitus Työnantajat Hallitus Työnantajat Varsinainen jäsen Varajäsen Varsinainen jäsen Varsinainen jäsen Varsinainen jäsen Varsinainen jäsen Varsinainen jäsen Varajäsen Varajäsen Marie Louise KNUPPERT Allan PHILIPS Hugh HAYDEN Ana VALE Leif DERGEL Anne-Marie QVARFORT Karin EKENGER Anne-Marie LAWLOR RhianCHiLCOTT I. WISTISEN A. KNUDSEN Freda NOLAN M. C. MEDEIROS SOARES Anders FORSMAN Erika THELN1NG Ingrid JERNECK June MILLIGAN Alan ARMITAGE Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä Tehty Brysselissä 2 artikla Neuvoston puolesta Puheenjohtaja ISSN 1024-4492 KOM(97) 308 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 01 Luettelonumero : CB-CO-97-294-FI-C ISBN 92-78-21492-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1100/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Ιουνίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2805/95 για τον καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον αμπελοοινικό τομέα

eurovoc_concepts:
export refund
fruit juice
grape
third country
viticulture
wine


title: POSIÇÃO COMUM (CE) Nº 33/97 adoptada pelo Conselho em 17 de Junho de 1997 tendo em vista a adopção da Directiva 97/.../CE do Conselho, de ..., relativa às regras e normas de segurança para os navios de passageiros

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
carriage of passengers
maritime safety
maritime transport
safety standard
transport safety


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1100/97, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1997, viinialan vientitukien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2805/95 muuttamisesta


title: Resolução do Conselho de 17 de Junho de 1997 relativa à utilização da telemática no sector dos transportes rodoviários, nomeadamente à cobrança electrónica de taxas e portagens

eurovoc_concepts:
EU Member State
European standard
cooperation policy
road transport
telematics
toll