title: A Tanács 1035/97/EK rendelete (1997. június 2.) a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról

eurovoc_concepts:
EU office or agency
anti-discriminatory measure
antisemitism
dissemination of EU information
racism
xenophobia

text: 416 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/1. kötet 31997R1035 1997. 6. 10. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 151/1 A TANÁCS 1035/97/EK RENDELETE (1997. június 2. ) a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 213. és 235. cikkére, védelmének tulajdonítanak” és kijelentették, hogy „hatás- körük gyakorlása és az Európai Közösségek céljainak meg- valósítása során ezeket a jogokat tiszteletben tartják és a jövőben is tiszteletben fogják tartani”; tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, (1) (2) (3) (4) mivel a Közösségnek tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat az általa elfogadott politikák és jogi aktusok kidol- gozása és alkalmazása során; mivel különösen az emberi jogok tiszteletben tartása a közösségi aktusok jogszerűsé- gének egyik feltétele; mivel ezért közösségi szinten szükséges a rasszizmus, az idegengyűlölet és az antiszemitizmus jelenségeire vonat- kozó objektív, megbízható és összehasonlítható informá- ciók gyűjtése és elemzése, hogy ezekről a jelenségekről tel- jes körű tájékoztatást nyújtsanak a Közösség számára annak érdekében, hogy a Közösség eleget tudjon tenni az alapvető jogok tiszteletben tartására irányuló kötelezettsé- gének, és hogy ezeket figyelembe tudja venni a hatáskörébe tartozó általa elfogadott politikák és jogi aktusok kidolgo- zása és alkalmazása során; mivel a közösségi intézmények és a tagállamok számos alkalommal hangsúlyozták az emberi jogok tiszteletben tartásának fontosságát; mivel 1977. április 5-i együttes nyilatkozatukban (4) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozták azt „az elsődleges fontosságot, amelyet az alapvető jogok (5) (6) (7) (8) mivel 1986. június 11-én az Európai Parlament, a Tanács, a tagállamoknak a Tanács keretében ülésező képviselői és a Bizottság együttes nyilatkozatot (5) fogadtak el a rassziz- mus és az idegengyűlölet ellen, hangsúlyozva „a megfelelő és objektív információknak és annak fontosságát, hogy valamennyi polgárban tudatosítsák a rasszizmus és az ide- gengyűlölet veszélyeit, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák a megkülönböztetés valamennyi tettének vagy formájának megelőzését és megakadályozását”; mivel 1990. május 29-én a Tanács és a tagállamok kormá- nyainak a Tanács keretében ülésező képviselői elfogadták a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni harcról szóló állás- foglalást (6); mivel 1995. október 5-én a Tanács és a tagállamok kor- mányainak a Tanács keretében ülésező képviselői elfogad- ták a foglalkoztatás és a szociális ügyek terén a rasszizmus- sal és az idegengyűlölettel szóló állásfoglalást (7), és 1995. október 23-án elfogadták a ras- szizmus és az idegengyűlölet problémáira az oktatási rend- szer által adott válaszról szóló állásfoglalást (8); szembeni harcról mivel 1996. július 15-én a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K. 3. cikke alapján eljárva elfogadta a rasszizmus és az idegengyűlölet leküzdéséről szóló együttes fellé- pést (9); (1) HL C 78. , 1987. 3. 12. , 15. o. (2) HL C 132. , 1997. 4. 28. (3) HL C 158. , 1997. 5. 26. , 9. o. (4) HL C 103. , 1977. 4. 27. , 1. o. (5) HL C 158. , 1986. 6. 25. , 1. o. (6) HL C 157. , 1990. 6. 27. , 1. o. (7) HL C 296. , 1995. 11. 10. , 13. o. (8) HL C 312. , 1995. 11. 23. , 1. o. (9) HL L 185. , 1996. 7. 24. , 5. o. 01/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 417 (9) mivel 1996. július 23-án a Tanács és a tagállamok kormá- nyainak a Tanács keretében ülésező képviselői elfogadták az európai rasszizmusellenes évről (1997. ) szóló állásfog- lalást (1); (10) mivel az 1994. június 24-én és 25-én Korfun ülésező Euró- pai Tanács úgy határozott, hogy fokozza az Európai Unió szintjén egy globális stratégia meghatározására irányuló erőfeszítéseket, amelynek célja a rasszizmus és az idegen- gyűlölet erőszakos cselekményeinek leküzdése; mivel ennek érdekében egy tanácsadó bizottságot állított fel, amelynek feladata, hogy ajánlásokat tegyen a rasszizmus és az idegengyűlölet leküzdésére; (11) mivel az 1995. június 26-án és 27-én Cannes-ban ülésező Európai Tanács felkérte a tanácsadó bizottságot munkája folytatására annak érdekében, hogy az Európa Tanáccsal szoros együttműködésben tanulmányozza a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának megvaló- síthatóságát; (12) mivel ennek a megvalósíthatósági tanulmánynak a követ- keztetéseit az 1996. június 21-én és 22-én Firenzében ülé- sező Európai Tanács elé terjesztették; (13) mivel a Firenzében ülésező Európai Tanács újfent megerő- sítette az Unió azon eltökéltségét, hogy a legnagyobb határozottsággal fellép a rasszizmus és az idegengyűlölet ellen, és jóváhagyta az Európai Megfigyelőközpont létesí- tésének alapjául szolgáló elvet; (14) mivel a rasszizmusra, az idegengyűlöletre és az antiszemi- tizmusra vonatkozó információk gyűjtése és elemzése fela- datának lehető legjobb és legfüggetlenebb módon történő végrehajtása érdekében, valamint az Európa Tanáccsal való szoros kapcsolatok fenntartása érdekében szükséges, hogy közösségi szinten egy saját jogi személyiséggel rendelkező autonóm szerv, a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja (Megfigyelőközpont) jöjjön létre; (15) mivel a rasszizmus, az idegengyűlölet és az antiszemitiz- mus jelenségének sok összetett és nem könnyen szétvá- lasztható, szorosan egymásba fonódó vonatkozása van; mivel ennek eredményeként a Megfigyelőközpontot azzal az átfogó feladattal kell megbízni, hogy több közösségi tevékenységi területet érintő információkat gyűjtsön össze és azokat elemezze; mivel a Megfigyelőközpont feladata azokra a területekre összpontosul, ahol e problémák ala- pos ismerete különösen fontos a Közösség számára tevé- kenységei során; (16) mivel a rasszizmus és az idegengyűlölet olyan jelenségek, szinten belül minden Közösségen amelyek a megmutatkoznak: helyi, regionális, nemzeti és közösségi szinten, és ezért a közösségi szinten összegyűjtött és elem- zett információk a tagállamok hatóságai számára is hasz- nosak lehetnek az intézkedések kidolgozása és alkalmazása során helyi, regionális és nemzeti szinten saját hatáskörü- kön belül; (17) mivel ezért a Megfigyelőközpont munkája eredményeit a Közösség és a tagállamok számára egyaránt rendelkezésre bocsátja; (18) mivel a tagállamokban számos kiváló szervezet tanulmá- nyozza a rasszizmust és az idegengyűlöletet; (19) mivel a kutatás összehangolása és a szervezetek hálózatá- nak kialakítása növeli az ilyen jellegű munka hasznosságát és eredményességét; (20) mivel az együttműködés erősítése és az átfedések vagy a párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében a Megfigy- előközpont számára kijelölt feladatok szoros kapcsolato- kat tételeznek fel az Európa Tanáccsal, amely ezen a terü- leten jelentős rendelkezik, valamint együttműködést a tagállamokban található más szerveze- tekkel és azokkal a nemzetközi szervezetekkel, amelyek illetékesek a rasszizmus és az idegengyűlölet jelenségeihez kapcsolódó területeken; tapasztalatokkal (21) mivel a Megfigyelőközpont maga dönthet az e szervezetek- kel való együttműködés adminisztratív módozatairól; mivel másrészről a Közösség feladata, hogy a Megfigyelő- központ nevében megállapodást kössön az Európa Tanác- csal abból a célból, hogy szoros együttműködés jöjjön létre ez utóbbi és a Megfigyelőközpont között; mivel ugyanez vonatkozik a más nemzetközi szervezetekkel vagy harma- dik országokkal való olyan megállapodások megkötésére is, amelyek a Megfigyelőközpont számára feladatai ellátása érdekében szükségesnek bizonyulhatnak; (22) mivel biztosítani kell a Megfigyelőközpont által feldolgo- zott és kicserélt személyes adatok védelmét a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv- nek (2) megfelelően; (23) mivel a Megfigyelőközpontnak feladatai ellátása során a lehető legteljesebb autonómiát kell élveznie; (24) mivel a Bíróságnak hatáskörrel kell rendelkeznie arra néz- ve, hogy a választottbírósági kikötés alapján határozzon a Megfigyelőközpont szerződéses felelősségével, valamint a Megfigyelőközpont szerződésen kívüli felelősségével kap- csolatos jogviták tárgyában; mivel a Bíróságnak arra nézve (1) HL C 237. , 1996. 8. 15. , 1. o. (2) HL L 281. , 1995. 11. 23. , 31. o. 418 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/1. kötet is hatáskörrel kell rendelkeznie, hogy határozatot hozzon a Megfigyelőközpont ellen indított keresetekben a Szer- ződés 173. cikkében megállapított feltételek szerint; b) együttműködést épít ki az információt szolgáltatóval, és poli- tikát dolgoz ki az adatbázisok összehangolt használatára annak érdekében, hogy – adott esetben az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére – elősegítse az információik széles körű terjesztését; (25) mivel ez a rendelet adott esetben egy hároméves időszak lejártakor kiigazítható annak eldöntése érdekében, hogy módosítani vagy bővíteni kell-e a Megfigyelőközpont fela- datait, különösen a közösségi hatáskörökben bekövetkező változásoktól függően; (26) mivel a Szerződés 213. cikkében előírt, a több közösségi tevékenységi területről szóló információk gyűjtésére és elemzésére irányuló hatáskör nem teszi lehetővé, hogy eze- ket az információkat saját jogi személyiséggel rendelkező szakosított, autonóm szerven keresztül gyűjtsék; mivel ezért a 235. cikket is alkalmazni kell egy ilyen jellegű szerv létesítésének jogalapjaként és azért, hogy az információkat továbbíthassák a közösségi intézmények és szervek, vala- mint a tagállamok számára, c) tudományos kutatást és adatfelvételt végez, előkészítő tanul- mányokat és megvalósíthatósági tanulmányokat készít, adott esetben az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kéré- sére. Ennek során a Megfigyelőközpont különösen azoknak a központoknak és szervezeteknek a már meglévő tanulmányait és egyéb tevékenységeit (konferenciák, szemináriumok, folyó kutatások, publikációk) veszi figyelembe, amelyekkel kapcso- latban áll a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Információs Hálózatában (Raxen) annak érdekében, hogy elkerüljék a pár- huzamos munkavégzést és biztosítsák az erőforrások lehető legjobb hasznosítását. Szakértői értekezleteket is szervez, és ha szükséges, eseti munkacsoportokat állít fel; d) a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentációs alapot hoz létre, bátorítja az információs tevékenységek támogatását és ösztönzi a tudományos kutatást; ELFOGADTA EZT A RENDELETET: e) következtetéseket és véleményeket alakít ki a Közösség és tag- államai számára; 1. cikk Létrejön Megfigyelőközpontja (a továbbiakban: Megfigyelőközpont). Idegengyűlölet Rasszizmus és a Európai f) módszereket dolgoz ki adatok közösségi szintű az összehasonlíthatóságának, objektivitásának és megbízhatósá- gának javítása érdekében olyan indikátorok és kritériumok megállapításával, amelyek javítják az információk koherenci- áját; 2. cikk Cél és feladatok g) éves jelentést tesz közzé a rasszizmus és az idegengyűlölet helyzetéről a Közösségben, egyúttal kiemelve a példákat a helyes gyakorlatról, valamint a Megfigyelőközpont saját tevé- kenységeiről; (1) A Megfigyelőközpont elsődleges célja, hogy különösen a 3. cikk (3) bekezdésében említett területeken objektív, megbízható és európai szinten összehasonlítható információkat nyújtson a Közösség és a tagállamok számára a rasszizmus, az idegengyűlölet és az antiszemitizmus jelenségeiről annak érdekében, hogy segít- ségükre legyen, amikor hatáskörükön belül intézkedéseket hoz- nak vagy fellépéseiket meghatározzák. (2) A Megfigyelőközpont tanulmányozza a rasszizmus, az ide- gengyűlölet és az antiszemitizmus jelenségeinek és megnyilvánu- lásainak az elterjedtségét és fejlődését, elemzi ezek okait, követ- kezményeit és hatásait, továbbá vizsgálja az e jelenségek kezelésének helyes gyakorlatait. E célok érdekében és feladatai ellátása végett a Megfigyelőközpont: a) összegyűjti, tárolja és elemzi azokat az információkat és ada- tokat, beleértve a tudományos kutatásból származó adatokat is, amelyeket vele a kutatási központok, a tagállamok, a közös- ségi intézmények, a nemzetközi szervezetek – különösen a 4. cikk (1) bekezdésében említett nemzetközi szervezetek – és a nem kormányzati szervezetek továbbítanak számára; h) felállítja és összehangolja a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Információs Hálózatát (Raxen), ez magában foglalja a Megfigyelőközpont egy saját központi egységét, amely együtt- működik a nemzeti egyetemi kutató központokkal, a nem kormányzati szervezetekkel és a 7. cikkben említett, a tagálla- mokban található szervezetek vagy nemzetközi szervezetek által felállított szakosított központokkal; i) elősegíti és ösztönzi a tagállamokon belül található egyéb létező, állandó tanácsadó szervek kerekasztalvitáinak vagy -értekezleteinek rendszeres megrendezését, a szociális partne- rek, a kutatási központok és az illetékes állami hatóságok kép- viselőinek, valamint a rasszizmussal és az idegengyűlölettel foglalkozó más személyek vagy szervek részvételével. A Meg- figyelőközpont a nemzeti kerekasztalviták vagy az egyéb létező, állandó tanácsadó szervek megállapításait figyelembe veszi a Közösségben a rasszizmus és az idegengyűlölet hely- zetéről szóló éves jelentésében. 01/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 419 3. cikk Munkamódszerek és tevékenységi területek A Megfigyelőközpont eseti alapon és meghatározott feladatokra nézve olyan szervekkel is szerződéses kapcsolatot alakíthat ki, amelyek nem képezik a Raxen részét. (1) A Megfigyelőközpont feladatait a Közösségek hatáskörén belül, az éves programban elfogadott célok és a rendelkezésre álló költségvetési források figyelembevételével látja el. Ezeknek a feladatoknak az átruházása meg kell, hogy jelenjen a Megfigyelőközpont éves programjában. (2) Tevékenysége végzése során a Megfigyelőközpont a párhuza- mos munkavégzés elkerülése érdekében figyelembe veszi a közös- ségi intézmények és más intézmények, szervek és az illetékes nemzetközi szervezetek, különösen az Európa Tanács által már elvégzett munkát, és gondoskodik arról, hogy az Európa Tanác- csal való szoros együttműködésen keresztül ezek értékét növelje. (3) A gyűjtendő és feldolgozandó információk és adatok, az elvégzendő vagy támogatandó tudományos kutatások, adatfelvé- telek és tanulmányok a rasszizmus és az idegengyűlölet jelensé- geinek az elterjedtségével, fejlődésével, okaival és hatásaival fog- lalkoznak, különösen a következő területeken: a) személyek szabad mozgása a Közösségen belül; b) tájékoztatás és televíziós közvetítések, valamint a többi médium és kommunikációs eszköz; c) oktatás, szakképzés és ifjúság; d) szociálpolitika, beleértve a foglalkoztatást is; e) áruk szabad mozgása; f) kultúra. 4. cikk A Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Információs Hálózata (Raxen) (1) A 2. cikk (2) bekezdésének h) pontjában előírt hálózat lehető leggyorsabb és legeredményesebb létrehozása érdekében a tagál- lamok továbbítják a Megfigyelőközpont számára azoknak a fenti cikkben említett központoknak és szervezeteknek a listáját, ame- lyekről tudomásuk van. (2) Figyelembe véve az (1) bekezdésben említett listát, a Megfigy- előközpont igazgatósága felkéri a rasszizmus és az idegengyűlölet jelenségeivel kapcsolatos területeken illetékes szervezeteket és azokat a szervezeteket, amelyek fő célja e jelenségek elemzése, hogy csatlakozzanak a Raxen hálózathoz. 5. cikk A személyes adatok védelme és titkossága (1) A Megfigyelőközpont személyes adatokat csak az ebben a rendeletben előírt feladatok végrehajtása céljából gyűjthet. A Meg- figyelőközpont a személyes adatoknak az e rendelet alapján való kezelésére és cseréjére a 95/46/EK irányelvben megállapított ren- delkezéseket alkalmazza. Ennek érdekében e rendelkezések vég- rehajtására szabályokat fogadnak el, különösen az érintett egyé- nek jogai, az adatfeldolgozás titkossága és biztonsága, a továbbítás előtt az adatok anonimmé tételére irányuló megfelelő védelmi intézkedések és az adatfeldolgozás belső felügyelete tekintetében. (2) Az (1) bekezdésben említett végrehajtási szabályokat közzé- teszik az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában. A Megfigyelőköz- pont nem dolgozhat fel személyes adatokat ezeknek a szabályok- nak a hatálybalépése előtt és mindaddig, amíg a 95/46/EK irányelv 28. cikke értelmében az ellenőrző hatóságot létre nem hozták és az működését meg nem kezdte. Ennek a hatóságnak vagy ezeknek a hatóságoknak a közösségi intézmények és szervek számára történő kijelöléséig a Megfigye- lőközpont tevékenységeit az adatvédelmi szabályok tekintetében a Szerződés 138e. cikkében előírt ombudsman felügyeli, a Szer- ződés által az ombudsmanra ruházott feladatok keretében. (3) A 95/46/EK irányelv végrehajtásának időpontjáig ha e rende- let rendelkezései alapján a tagállamok személyes adatokat továb- bítanak vagy kapnak, a tagállamok ezeknek az adatoknak a fel- dolgozására jogszabályaikat alkalmazzák. adatvédelmi nemzeti saját A fent említett időpontig a Megfigyelőközpont számára adatot továbbító tagállam ellenezheti ezeknek az adatoknak egy másik tagállam számára való továbbítását, vagy a továbbítást feltételek teljesítéséhez kötheti, ha a továbbított adat feldolgozására nézve a címzett nem szavatol a 95/46/EK irányelv rendelkezéseivel egyenértékű adatvédelmi szintet. (3) A Megfigyelőközpont szerződéses kapcsolatokat alakíthat ki, különösen alvállalkozói megállapodásokat köthet a (2) bekezdés- ben említett szervezetekkel a rájuk bízott feladatok elvégzése érdekében. A Megfigyelőközpont által gyűjtött, majd általa a Közösség vagy a tagállamok számára továbbított személyes adatokat ez utóbbiak semmilyen esetben sem tárolhatják, majd használhatják fel azok- kal a célokkal össze nem egyeztethető módon, amelyek érdeké- ben azokat a Megfigyelőközpont gyűjtötte. 420 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/1. kötet (4) A Megfigyelőközponttal együttműködő tagállamok és nem- zeti szervek nem kötelesek a saját nemzeti joguk alapján bizal- masnak minősített információkat szolgáltatni. 6. cikk Jogi személyiség és jogképesség jogi A Megfigyelőközpont rendelkezik. Valamennyi tagállamban a jogszabályok alapján a jogi személyek számára biztosított rendelkezik. Különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat. legteljesebb jogképességgel személyiséggel Minden tagnak hasonló alapon kinevezett helyettese van. (2) Az igazgatóság tagjainak és helyettes tagjainak nevét közlik a Bizottsággal az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzé- tétel céljából. Megbízatásuk három évre szól és egy alkalommal megújítható. Az igazgatóság választja meg az elnököt és az alel- nököt, valamint a 9. cikkben említett végrehajtó bizottság többi tagját. Az igazgatóság minden tagja, illetve távollétében helyettese, egy szavazattal rendelkezik. A határozatokat a leadott szavazatok két- harmados többségével hozzák. Az elnök is részt vesz a szavazás- ban. Az Európa Tanács által kinevezett személy a (3) bekezdés d) és e) pontjában említett határozatok meghozatalakor nem szavaz- hat. 7. cikk (3) Az igazgatóság hozza meg a Megfigyelőközpont működésé- hez szükséges határozatokat. Különösen: Együttműködés nemzeti és nemzetközi szervezetekkel (1) Feladatai ellátásának elősegítése érdekében a Megfigyelőköz- pont együttműködik a rasszizmus és az idegengyűlölet jelenségei területén illetékes, a tagállamokban található vagy nemzetközi – kormányzati vagy nem kormányzati – szervezetekkel. (2) Az (1) bekezdésben említett együttműködés eljárási módoza- taihoz az igazgatóság hozzájárulása szükséges. (3) A Megfigyelőközpont tevékenységeit egyezteti az Európa Tanács tevékenységeivel, különösen a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti munkaprogramja tekintetében. A Közösség ennek érdekében a Szerződés 228. cikkében előírt eljárásnak megfele- lően a Megfigyelőközpont nevében megállapodást köt az Európa Tanáccsal, hogy ez utóbbi és a Megfigyelőközpont között szoros együttműködést alakítsanak ki. Ez a megállapodás magában fog- lalja azt is, hogy a Megfigyelőközpont igazgatósága egyik tagját az Európa Tanács nevezi ki. Amennyiben a Megfigyelőközpont számára feladatai hatékony ellátása érdekében más nemzetközi szervezetekkel vagy harmadik országokkal való megállapodások válnak szükségessé, a Közösség a fent említett eljárást követve a Megfigyelőközpont nevében megköti ezeket a megállapodásokat. 8. cikk Igazgatóság (1) A Megfigyelőközpont igazgatósága egy, az egyes tagállamok által kinevezett független személyekből, egy, az Európai Parlament által kinevezett független személyből, egy, a 7. cikk (3) bekezdése alapján az Európa Tanács által kinevezett független személyből és a Bizottság képviselőjéből áll. Az igazgatóság tagjai az emberi jog- ok, valamint a rasszizmus, az idegengyűlölet és az antiszemitiz- mus jelenségeinek elemzése terén megfelelő tapasztalatokkal ren- delkező személyek. a) meghatározza a Megfigyelőközpont éves munkaprogramját a költségvetéssel és a rendelkezésre álló forrásokkal összhang- ban; szükség esetén az év folyamán ez a program felülvizsgál- ható; b) elfogadja a Megfigyelőközpont éves jelentését, valamint követ- keztetéseit és véleményeit, és ezeket továbbítja az Európai Par- lament, a Tanács, a Bizottság, a Gazdasági és Szociális Bizott- ság, illetve a Régiók Bizottsága számára; gondoskodik az éves jelentés közzétételéről; c) kinevezi a Megfigyelőközpont igazgatóját; d) elfogadja a Megfigyelőközpont éves költségvetés-tervezetét és végleges költségvetését; e) jóváhagyja az elszámolásokat és mentesíti az igazgatót a költ- ségvetés végrehajtására vonatkozó felelősség alól. (4) Az igazgatóság elfogadja saját eljárási szabályzatát. Az igaz- gatóságot az elnök hívja össze és évente legalább két alkalommal ülésezik. 9. cikk Végrehajtó bizottság (1) A végrehajtó bizottság az igazgatóság elnökéből, az alelnök- ből és az igazgatóság legfeljebb három más tagjából áll, akik között ott kell lennie az Európa Tanács és a Bizottság képviselő- jének is. (2) A végrehajtó bizottság ellenőrzi a Megfigyelőközpont mun- káját, felügyeli a programok kidolgozását és végrehajtását, továbbá a Megfigyelőközpont igazgatójának segítségével előké- szíti az igazgatóság üléseit. A végrehajtó bizottság ellátja továbbá mindazokat a feladatokat, amelyekkel az igazgatóság, eljárási szabályzatának megfelelően, megbízza. 01/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 421 10. cikk Igazgató (1) A Megfigyelőközpontot a Bizottság javaslatára az igazgatóság által négyéves időtartamra kinevezett igazgató vezeti, akinek a kinevezése megújítható. (2) Az igazgató felelős a következőkért: a) a 2. cikk (2) bekezdésében említett feladatok ellátása; b) a Megfigyelőközpont éves munkaprogramjának elkészítése és végrehajtása; c) az e rendeletben említett éves jelentés, következtetések és véle- mények elkészítése; d) valamennyi személyzeti és napi igazgatási kérdés. (3) Az igazgató beszámol az igazgatóságnak igazgatási tevékeny- ségéről, és részt vesz az igazgatóság és a végrehajtó bizottság ülé- sein. (4) Az igazgató a Megfigyelőközpont törvényes képviselője. 11. cikk Személyzet a) az Európai Közösségek általános költségvetésének meghatáro- zott rovatába („Bizottság” szakasz) bevezetett közösségi támo- gatás; b) a nyújtott szolgáltatásokért kapott kifizetések; c) a 7. cikkben említett szervezetek bármilyen pénzügyi hozzá- járulása; d) a tagállamok bármilyen önkéntes pénzügyi hozzájárulása. (5) A Megfigyelőközpont kiadásai különösen a személyzet illet- ményét, az igazgatási és infrastrukturális kiadásokat, a működési költségeket és a Raxen hálózathoz tartozó intézményekkel vagy szervekkel és a harmadik személyekkel kötött szerződésekkel kap- csolatos kiadásokat foglalják magukban. (6) Az igazgatóság elfogadja a költségvetés-tervezetet, és azt továbbítja a Bizottság számára. A Bizottság ennek alapján megál- lapítja a támogatásra vonatkozó megfelelő becsléseket az Európai Közösségek előzetes általános költségvetés-tervezetében, amelyet a Szerződés 203. cikke alapján a Tanács elé terjeszt. (7) Az igazgatóság a pénzügyi év kezdete előtt elfogadja a Meg- figyelőközpont végleges költségvetését, szükség esetén a közös- ségi támogatáshoz és a Megfigyelőközpont egyéb pénzügyi for- rásaihoz igazítva azt. (8) A Megfigyelőközpont költségvetését az igazgató hajtja végre. (1) A Megfigyelőközpont személyzete az Európai Közösségek tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó rendeletek és szabályok hatálya alá tartozik. (9) A Megfigyelőközpont kifizetési kötelezettségvállalásainak és a kifizetések teljesítésének, valamint a Megfigyelőközpont bevételei megállapításának és behajtásának ellenőrzését a Bizottság pénzü- gyi ellenőre végzi. (2) A személyzete tekintetében a Megfigyelőközpont gyakorolja a kinevezéssel megbízott hatóságra átruházott hatásköröket. (3) Az igazgatóság a Bizottsággal egyetértésben elfogadja a meg- felelő végrehajtási szabályokat. 12. cikk Költségvetés (1) A Megfigyelőközpont minden bevételét és kiadását a naptári évnek megfelelő egyes pénzügyi évekre tervezik és bevezetik a Megfigyelőközpont költségvetésébe. (2) Legkésőbb minden év február 15-ig az igazgató előzetes költségvetés-tervezetet állít össze a következő pénzügyi évre. Az előzetes költségvetés-tervezet átfogja a következő pénzügyi évre tervezett működési kiadásokat és a munkaprogramot. Ezt az elő- zetes tervezetet az igazgató a létszámtervvel együtt az igazgató- ság elé terjeszti. (10) Legkésőbb minden év március 31-ig az igazgató továbbítja a Bizottság, az igazgatóság és a Számvevőszék számára a mege- lőző évre nézve a Megfigyelőközpont bevételeivel és kiadásaival kapcsolatos elszámolásokat. A Számvevőszék ezeket az elszámolásokat a Szerződés 188c. cik- kének megfelelően megvizsgálja. (11) Az igazgatóság mentesíti az igazgatót a költségvetés végre- hajtására vonatkozó felelősség alól. (12) A Bizottsággal és a Számvevőszékkel folytatott konzultációt követően az igazgatóság elfogadja a belső pénzügyi rendelkezé- seket, amelyek különösen a Megfigyelőközpont költségvetésének megállapítására és végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket határozzák meg. 13. cikk (3) A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük. fordítási A Megfigyelőközpont működéséhez szolgáltatásokat alapvetően a 2965/94/EK rendelet (1) alapján létrehozott, az Európai Unió szerveinek Fordítóközpontja nyújtja. szükséges (4) A Megfigyelőközpont bevételei a többi pénzügyi sérelme nélkül a következőkből állnak: forrás (1) HL L 314. , 1994. 12. 7. , 1. o. 422 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/1. kötet 14. cikk Kiváltságok és mentességek (3) A Megfigyelőközpont ellen indított peres eljárásokban a Szer- ződés 173. cikkében előírt feltételek szerint a Bíróság rendelkezik hatáskörrel. A Megfigyelőközpontra az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet alkalmazni kell. 15. cikk A Bíróság hatásköre (1) A Megfigyelőközpont szerződéses felelősségére a kérdéses szerződésre alkalmazandó jog az irányadó. A Bíróság a Megfigyelőközpont által kötött szerződésben foglalt választottbírósági kikötés alapján rendelkezik hatáskörrel. (2) Szerződésen kívüli felelősség esetében a Megfigyelőközpont a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megté- ríti a Megfigyelőközpont vagy a személyzete által feladatuk telje- sítése során okozott kárt. 16. cikk Jelentéstételi rendelkezések Az e rendelet hatálybalépését követő harmadik évben a Bizottság egy értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács, a Gazdasági és Szociális Bizottság, illetve a Régiók Bizottsága számára a Megfigyelőközpont tevékenységéről, adott esetben a feladatainak módosítására vagy bővítésére irányuló javaslatokkal együtt, figyelembe véve különösen a közösségi hatáskörök fejlődését a rasszizmus és az idegengyűlölet területén. 17. cikk Hatálybalépés Az ilyen jellegű kártérítési viták esetében a Bíróság rendelkezik hatáskörrel. Ez a rendelet az illetékes hatóságoknak a Megfigyelőközpont székhelyéről szóló határozatát követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Luxembourgban, 1997. június 2-án. a Tanács részéről az elnök H. VAN MIERLO


title: 97/715/EY: Komission päätös, tehty 2 päivänä kesäkuuta 1997, yhteisön rakenteellisia tukitoimenpiteitä Yhdistyneessä kuningaskunnassa tavoitteeseen 2 kuuluvaa Suur-Manchesterin, Lancashiren ja Cheshiren aluetta koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
Structural Funds
aid system
industrial region
regions of the United Kingdom

formats: html pdfa1b print


title: Verordening (EG) nr. 1013/97 van de Raad van 2 juni 1997 betreffende de steunverlening aan bepaalde scheepswerven die worden geherstructureerd

eurovoc_concepts:
State aid
competition policy
industrial restructuring
shipbuilding


title: 97/716/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 2ας Ιουνίου 1997 για την έγκριση ενιαίου εγγράφου προγραμματισμού σχετικά με τις κοινοτικές διαρθρωτικές παρεμβάσεις στην περιφέρεια Gibraltar, η οποία υπάγεται στο στόχο αριθ. 2 στο Ηνωμένο Βασίλειο (Το κείμενο στην αγγλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
Gibraltar
Structural Funds
aid system
industrial region


title: Energi. Månatlig statistik.,Energi. Månedlig statistik.,Energia. Estatísticas mensais.,Energia. Kuukausitilastot.,Energia. Statistiche mensili.,Energie. Maandstatistieken.,Energie. Monatliche Statistiken.,Energy. Monthly statistics.,Energía. Estadísticas mensuales.,Énergie. Statistiques mensuelles.,Ενέργεια. Μηνιαίες στατιστικές.

eurovoc_concepts:
coal
electrical energy
hydrocarbon
statistics


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG

eurovoc_concepts:
atmospheric pollutant
diesel fuel
petrol
product quality
road transport

formats: pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02. 06. 1997 KOM(97) 271 slutlig 96/0163 (COD) Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) MOTIVERING 1. I juni 1996 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG. Detta förslag utgjorde en väsentlig del av en kostnadseffektiv strategi för kontroll av utsläpp i atmosfären från vägtransporter vilken hade lagts fram i kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en "Framtida strategi för kontroll av utsläpp i atmosfären från vägtransporter med beaktande av resultaten från fordons- och oljeprogrammet" som antogs vid samma tidpunkt. Målsättningen med det föreslagna direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen är att man skall kunna kontrollera de parametrar i sammansättningen av bensin och dieselbränslen som påverkar nivån på utsläpp i atmosfären från fordon med gnisttändning och dieseldrivna fordon. Därför föreslås det att harmoniserade specifikationer för bensin och dieselbränslen skall träda i kraft i hela gemenskapen den 1 januari år 2000. Försäljningen av blyhaltig bensin kommer också att förbjudas från samma datum. I förslaget förutses också möjligheten för medlemsstater att tillåta speciella, högkvalitativa bränslen i tätorter eller områden där luftföroreningar som påverkar befolkningen och miljön utgör ett särskilt allvarligt problem. 2. Ekonomiska och sociala kommittén antog sin ståndpunkt den 24 april 1997 och var i huvudsak positiv till kommissionens förslag. 3. Vid sitt plenarmöte den 10 april 1997 godkände Europaparlamentet förslaget från kommissionen med sammanlagt 54 ändringsförslag. 4. Av de 54 ändringsförslag som parlamentet godkände kan kommissionen godkänna 7 i sin helhet (nummer 2, 3, 6, 22, 23, 37 och 38) och 4 delvis (nummer 1 (andra delen), 8 (tredje delen), 10 (första delen) och 31 (första delen)). Följaktligen innehåller det föreliggande ändrade förslaget ändringar av artiklarna 7 och 9 liksom flera nya beaktandemeningar. Ändringsförslag 63 och 64 som rör en ändring av de föreslagna bränslespecifikationerna för att dessa också skall kunna tillämpas i ett arktiskt klimat kan kommissionen inte godkänna i deras nuvarande form, särskilt ändringsförslag 64 som avser irrelevant. Kommissionen kommer emellertid att undersöka frågan ytterligare för att säkerställa att dess förslag inte kommer att resultera i tekniska problem för fordon som brukas i ett arktiskt klimat. för dieselbränslen flyktighetsklasser framstår som Ändringsförslag 53 som har antagits av parlamentet är en exakt återgivning av kommissionens originaltext och ingår följaktligen inte i det ändrade förslaget. 5. Följande 40 ändringsförslag har inte godkänts (nummer 4, 5, 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 24, 26, 27, 28, 29, 30, 32, 33, 34, 36, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50; 51,60, 61 och 62). Kommissionens förslag grundar sig på artikel 100a i EG-fördraget vars främsta mål är upprättandet av den inre marknaden. Det är därför inte lämpligt att kalla de standarder som lagts fram i direktivet för minimistandarder. Ändringsförslag 8 (första delen), 14, 15, 17 och 24 kan därför inte godkännas. Tillämpningen av skattemässiga stimulansåtgärder för att uppmuntra försäljning av "rena" bränslen i direktiv 92/81/EEG. Kommissionen anser inte att det är lämpligt att med det föreliggande direktivet skapa ett särskilt skattesystem och kan följaktligen inte godkänna ändringsförslag 12, 13, 19 och 27. inom gemenskapen har fastställts Kommissionen anser att frågan om vilka förhållanden som skall gälla för att man skall höra kommittéerna liksom hur dessa kommittéer skall arbeta är av övergripande art och inte bör behandlas från fall till fall i samband med enskilda lagförslag. Följaktligen kan kommissionen inte godkänna ändringsförslag 28, 29, 30, 31 (andra delen), 32, 33 och 39. Kommissionens förslag till bränslestandarder som skall träda i kraft år 2000 grundar sig på en omfattande analys av kostnadseffektiviteten vid en rad åtgärder som skulle kunna bidra till minskade utsläpp från fordon. Kommissionen anser att dess bränsleförslag utgör en del av ett paket med kostnadseffektiva åtgärder och att det därför inte är nödvändigt att skärpa bränslespecifikationerna som skall träda i kraft är 2000 för att uppnå en tillfredsställande luftkvalitet till år 2010. Kommissionen kan därför inte godkänna ändringsförslag 40, 41, 42, 43, 45 och 47. Å andra sidan anser kommissionen att bränslestandarder bör införas senast år 2000 för att bidra till minskade utsläpp från fordon. Kommissionen kan därför inte acceptera möjligheten att dessa åtgärder försenas fem år och kan därmed inte godkänna ändringsförslag 61 och 62. Vad gäller den föreslagna standarden för högsta tillåtna oxygenathalt i bensin (2,3 %) som ingår i kommissionens förslag anser kommissionen att det finns bevis för att en höjning av den högsta tillåtna halten kan leda till ökade utsläpp av giftiga ämnen, t. ex. aldehyder. Kommissionen kan därför inte godkänna ändringsförslag 11 och 46. Kommissionen anser att det krävs ytterligare vetenskapliga och tekniska analyser för att slutgiltigt kunna Fastställa bränslestandarder för år 2005. Så länge inga ytterligare analyser finns att tillgå är det för tidigt att fastställa obligatoriska bränslcstandarder för år 2005. Av denna anledning kan kommissionen inte godkänna ändringsförslag 4. 16, 20, 21, 26, 34, 44, 48, 49, 50 och 51. Kommissionens förslag utgör en del av ett väl avvägt åtgärdspaket för att minska fordonsutsläppen till en nivå som är förenlig med målet att uppnå en tillfredsställande luftkvalitet till år 2010. Kommissionens förslag kommer att leda till en betydande förbättring av den genomsnittliga kvaliteten på det bränsle som säljs inom gemenskapen. Kommissionen kan därför inte godkänna ändringsförslag 5, 10 (andra delen) och 18. Kommissionens förslag grundar sig på principen om kostnadseffektivitet i enlighet med artikel 4 i direktiv 94/12/EG. Kommissionen kan därför inte godkänna att förslagen i stället skulle grunda sig på lönsamhetsprincipen. Ändringsförslag 8 (andra delen), 9, 36 och 60 kan däri or inte godkännas. Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÂDF. TS DIREKTIV om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG Ursprungligt förslag1 Ändrat förslag Stycke 1 i ingressen antas Skillnader mellan de lagar och andra författningar av som medlemsstaterna om specifikationer för konventionella och alternativa bränslen som används i gnisttändnings- och dieselmotorer skapar handelshinder inom gemenskapen och kan därför ha direkt inre marknadens effekt på upprättande Enligt funktion. bestämmelserna i artikel 3b i fördraget förefaller det därför nödvändigt med en tillnärmning av lagarna på detta område. den och antas Skillnader mellan de lagar och andra författningar av som medlemsstaterna om specifikationer för konventionella och alternativa bränslen som används i gnisttändnings- och dieselmotorer skapar handelshinder inom gemenskapen och kan därför ha direkt effekt inre marknadens upprättande och funktion samt på den oljeindustrins europeiska internationella konkurrenskraft. Enligt bestämmelserna i artikel 3 b i fördraget förefaller det därför nödvändigt med en tillnärmning av lagarna på detta område. den och bil- på Stycke 2 i ingressen I artikel 110a. 3 i fördraget föreskrivs att inre kommissionens förslag om den marknadens upprättande och funktion och om miljöskydd skall utgå från en hög skyddsnivå. I artikel 110a. 3 i fördraget föreskrivs att kommissionens förslag om den inre marknadens upprättande och funktion och om hälso- och miljöskydd skall utgå från en hög skyddsnivå. Stycke 3 i ingressen luftföroreningar, Primära t. ex. kväveoxider, icke förbrända kolväten QCJI partikelämnen, släpps ut i stora mängder genom avgaser och avdunstning från motorfordon och skapar därmed direkt indirekt genom utveckling av och luftföroreningar, t. ex. Primära kväveoxider, icke förbrända kolväten, partikelämnen, kolmonoxid, bensen och andra giftiga avgasutsläpp och sekundära föroreningar som ozon släpps ut i stora mängder genom avgaser och avdunstning EGTC77, 11. 3. 1997, s. 1. sekundärföroreningen ozon, en stor risk för människors hälsa och miljön. från motorfordon och skapar därmed direkt och indirekt en stor risk för människors hälsa och miljön. Stycke 6 i ingressen för strategi fordons- europeiska och Det oljeprogrammet, som det redogörs för i kommissionens meddelande om en framtida av atmosfäriska utsläpp från vägtransporter, utgör den vetenskapliga, tekniska och på ekonomiska gemenskapsnivå nya för bensin- och miljöspecifikationer dieselbränslen. för införa grunden kontroll att som fordons- europeiska och Det i oljeprogrammet, redovisas kommissionens meddelande om en framtida strategi för kontroll av utsläpp i atmosfären från vägtransporter, bidrar till och den för ekonomiska på rekommendationer nya gemenskapsnivå miljöspecifikationer för bensin- och dieselbränslen. grunden att införa vetenskapliga, tekniska Stycke 7 i ingressen Införandet av miljöspecilikationer för bensin- och oljebränslen är ett viktigt inslag i det kostnadseffektiva paket av Europaomfattande samt nationella/regionala/lokala åtgärder som fastställs i fordons- och oljeprogrammet. åtgärder Införandet av miljöspecifikationer för bensin- och oljebränslen är ett viktigt inslag i det kostnadseffektiva paket av Europaomfattande samt nationella/regionala/lokala åtgärder som bör genomföras- åtgärder Stycke 8a i ingressen (nytt) från utsläpp Det är nödvändigt att inom stadsområden på kort sikt få till stånd en minskning av förorenande fordon, inklusive primärföroreningar som icke förbrända kolväten och kolmonoxid, som ozon och sekundärfbroreningar giftiga Utsläpp Sûm och partikelutsläpp. bensen Stycke 15b i ingressen (nytt) Det finns fordonsparker med fordon som brukas i ett specifikt syfte s. k. bundna transportmedel taxibilar, distributions- oçh scrviçefordon) som svarar för en stor del av föroreningarna i stadsmiljö och här skulle särskilda specifikationer kunna vara till stor nytta. (bussar, Stycke 15c (nytt) inom ramen för Kommissionen bör och med förfarandet oljeprogram 2 föreslå specifikationer för bränslen gasol. iyp komprimerad naturgas och biobränslen. fordons- flytande av Artikel 7, första stycket Om en plötslig förändring av tillgången pä råoljor eller petroleumprodukter gör raffinaderierna det i en för svårt tillämpa de tekniska medlemsstat ajt i artiklarna 3 bränslespecifikationerna och 4 skall medlemsstaten informera kommissionen om delta. Kommissionen informerat lär, högre medlemsstaterna, gränsvärden i medlemsstaten för en eller liera bränslekomponenter under en period på högst sex månader. sedan tillåta den på de råoljor Om något exceptionellt inträffar som medför att en plötslig förändring av tillgången eller petroleumprodukter gör det svårt för i en medlemsstat att raffinaderierna tillämpa tekniska i artiklarna 3 bränslespecifikationerna och 4 skall medlemsstaten informera kommissionen om detta. Kommissionen informerat får, medlemsstaterna, högre gränsvärden i medlemsstaten för en eller flera bränslekomponenter under en period på högst sex månader. tillåta sedan den Artikel 9. 2 (ny strecksats) Den speciella situationen i fråga om "bundna transportmedel" och behovet av att fastställa nivåer med tanke på specifikationerna speciella bränslen som används för dessa. för de Artikel 9. 2 (ny strecksats) - Behovet av att föreslå specifikationer för bränslen av typ flytande gasol. komprimerad QSh biobränslen- naturgas ISSN 1024-4506 KOM(97) 271 slutlig DOKUMENT SV 07 12 Katalognummer : CB-C0-97-256-SV-C ISBN 92-78-20709-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Council Regulation (EC) No 1035/97 of 2 June 1997 establishing a European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia


title: Decisão dos representantes dos governos dos Estados- membros de 2 de Junho de 1997 que estabelece a sede do Observatório Europeu do Racismo e da Xenofobia

eurovoc_concepts:
Austria
EU office or agency
anti-discriminatory measure
head office
racism
xenophobia


title: 97/716/EF: Kommissionens beslutning af 2. juni 1997 om godkendelse af det samlede programmeringsdokument for EF's strukturinterventioner i regionen Gibraltar, der er omfattet af mål nr. 2 i Det Forenede Kongerige (Kun den engelske udgave er autentisk)


title: Id-Direttiva tal-Kunsill 97/26/KE tat-2 ta' Ġunju 1997 li temenda d-Direttiva 91/439/KEE dwar il-liċenzji tas-sewqan

eurovoc_concepts:
driving licence
exchange of information
maritime transport
pollution from ships
prevention of pollution
transport of dangerous goods
transport safety

formats: html pdf print

text: 30 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 3 31997L0026 7. 6. 1997 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 150/41 ID-DIRETTIVA TAL-KUNSILL 97/26/KE tat-2 ta' Gunju 1997 li temenda d-Direttiva 91/439/KEE dwar il-licenzji tas-sewqan IL-KUNSILL TA' L-UNJONI EWROPEA, (6) Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 75 taghha, Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummisjoni (1), Billi, fl-interessi tac-carezza u tal-konformità mad-Diret- tiva tal-Kunsill 92/61/KEE tat-30 ta' Gunju 1992 rigward l-approvazzjoni tat-tip tal-vetturi bil-mutur b'żewg jew tliet l-opportunità offruta b'din l-emenda ghandha tat-terminu id-definizzjoni rigward il-velocità skond id- “mutur” disinn, issir konformi tittiehed roti (5), biex Wara li kkunsidra l-opinjoni cjali (2), tal-kumitat Ekonomiku u So- ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA: Waqt li jagixxi skond il-proceduri stabiliti fl-Artikolu 189c tat- Trattat (3), L-Artikolu 1 (1) (2) (3) (4) (5) Billi d-Direttiva tal-Kunsill 91/439/KEE tad-29 ta' Lulju 1991 dwar il-licenzji tas-sewqan (4) tipprovdu li licenzji tas-sewqan ghandhom jinhargu skond il- nazzjonali mudell tal-Komunità deskritt fl-Anness I jew Ia tieghu, u li dawn ghandhom jindikaw il-kondizzjonijiet li tahthom is-sewwieq jigi awtorizzat li jsuq; Billi l-Annessi I u Ia jipprovdu xi informazzjoni jew res- trizzjonijiet addizzjonali ghandhom jigu indikati f'forma kkodifikata; Billi l-kodicijiet u sub-kodicijiet li jghoddu ghall-kondiz- tal-hrug irregolati mid-Direttiva 91/439/KEE zjonijiet huma validi fil-Komunità kollha; Billi, skond il-principju ta' sussidjarjetà, azzjoni Komuni- tarja tkun mehtiega biex tippermetti li l-licenzji tas-sew- qan ikunu mifhuma u rikonoxxuti reciprokament, u biex jigi ffacilitat il-moviment liberu tal-persuni billi jigu evi- tati l-problemi prattici li se jaffaccjaw is-sewwieqa, il-per- suni li kieku l-Istati Membri kellhom jużaw kodicijiet differenti; l-amministraturi u l-ispetturi fil-garr, involuti Billi ghandu jkun hemm provediment ghal procedura ssimplifikata biex jigu adattati l-aspetti teknici tal-kodici- jiet Komunitarji armonizzati mniżżla fl-Annessi I u Ia u biex jigu adattati l-Annessi II u III mad-Direttiva 91/439/ KEE; li nghatat (1) GU C 110, tas-16. 4. 1996, p. 7, u GU C 31, tal-31. 1. 1997, p. 3. (2) GU C 204, tal-15. 7. 1996, p. 20. (3) L-opinjoni tat- 23. 9. 1996, p. 15), l-20 ta' Dicembru 1996 (GU C 69, tal-5. 3. 1997, p. 7) u d-deciżjoni tal-Par- lament Ewropew tad-9 ta' April 1997 (GU C 132, tat-28. 4. 1997). (4) GU L 237, ta' l-24. 8. 1991, p. 1. Id-Direttiva kif l-ahhar emendata fil-5 ta' Settembru 1996 (GU C 277, il-pożizzjoni komuni tal-Kunsill ta' Id-Direttiva 91/439/KEE qed tigi emendata kif gej: 1. Fl-Artikolu 3(3): (a) fit-tieni inciż, “50 km/s” se jinbidel u jsir “45 km/s”; (b) it-tielet inciż se jinbidel ma' dan li gej: “– ‘mutur' ifisser kull vettura b'żewg roti b'karozza fil- genb jew minghajrha, mghammra b'magna li jkollha l-kapacità cilindrika ta' aktar minn 50 cm3; jekk din tkun tat-tip tal-kombustjoni interna u/jew jkollha l-velocità massima skond id-disinn ta' li aktar minn 45 km/s. ” 2. L-Artikoli li gejjin se jiddahhlu: “L-Artikolu 7a Suddiviżjoni tal-kodicijiet Komunitarji armonizzati 1. stabiliti fl-Annessi I u Ia ghandhom jigu definiti skond il- procedura stabilita fl-Artikolu 7b, b'referenza partikolari ghall-kodicijiet 04, 05, 44 u 55. Din il-procedura ghandha tigi segwita wkoll biex jigi deciż jekk l-użu ta' certi suddiviżjonijiet tal-kodicijiet Komunitarji armonizzati ghandhomx, jekk ikun necessarju, isiru obbli- gatorji. L-emendi necessarji biex jigu adattati l-partijiet ta' l- 2. Annessi I u Ia li jikkoncernaw il-kodicijiet armonizzati u l- Annessi II u III ghall-progress xjentifiku u tekniku ghand- hom jigu adottati skond il-proceduri mniżżla fl-Artikolu 7b. (5) GU L 225, ta' l-10. 8. 1992, p. 72. Id-Direttiva kif giet emendata bl- bid-Direttiva 96/47/KE (GU L 235, tas-17. 9. 1996,). Att ta' l-1994 dwar l-Adeżjoni. 07/Vol. 3 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 31 L-Artikolu 7b 45 Il-kombinazzjonijiet tal-muturi biss Il-Kummissjoni ghandha tkun assistita minn kumitat 1. ghal-licenzji tas-sewqan, minn issa 'l quddiem imsejjah ‘il- kumitat', maghmul minn rappreżentanti ta' l-Istati Membri u presedut mir-rappreżentant tal-Kummissjoni. li l-president Ir-rappreżentant tal-Kummissjoni ghandu jressaq qud- 2. diem il-kumitat abbozz tal-miżuri li ghandhom jittiehdu. Il- kumitat ghandu jaghti l-opinjoni tieghu fuq l-abbozz fi skond l- żmien stipulat urgenza tal-każ. L-opinjoni ghandha tinghata mill-maggo- ranza stabilita fl-Artikolu 148(2) tat-Trattat fil-każ ta' deciż- jonijiet li l-Kunsill ikun mehtieg jadotta fuq proposta mill- l-Istati Membri Kummissjoni. Il-voti tar-rappreżentanti ta' gol-kumitat ghandhom ikunu jiswew skond il-mod stabilit f'dak l-Artikolu. Il-president ma jistax jivvota. jistabilixxi jista' 3. (a) Il-Kummissjoni ghandha tadotta l-miżuri mahsuba jekk ikunu skond l-opinjoni tal-kumitat. (b) Jekk il-miżuri mahsuba ma jkunux skond l-opinjoni tal-kumitat, jew jekk l-ebda opinjoni ma tinghata, il-Kummissjoni ghandha minghajr dewmien tressaq li quddiem il-Kunsill proposta relatata mal-miżuri ghandhom jittiehdu. ghandu jagixxi b'maggoranza kkwalifikata. Il-Kunsill Jekk, meta jaghlaq il-perjodu ta' tliet xhur mid-data tar-riferiment lill-Kunsill, il-Kunsill ma jkunx agixxa, il-miżuri proposti ghandhom jigu adottati mill- Kummissjoni. ” 3. Fl-Anness I(2), fil-pagna 4 tal-licenzja, u fl-Anness Ia(2), fil- pagna 2 tal-licenzja, il-punt (a)(12), l-ewwel inciż ghandu jinbidel ma' dan li gej: “– il-kodicijiet minn 01 sa 99: il-kodicijiet Komunitarji armonizzati 01 Il-korrezzjoni tal-vista 02 L-ghajnuna ghas-smiegh/ghall-komunikazzjoni 03 Il-prosteżi/l-ortożi tar-riglejn u d-dirghajn 04 Bil-kondizzjoni li jkun hemm certifikat mediku validu 05 Is-sewqan ikun suggett ghal restrizzjonijiet min- habba ragunijiet medici 10 It-trasmissjoni mmodifikata 15 Il-klacc immodifikat 20 Is-sistemi tal-brejk immodifikati 25 Is-sistemi ta' l-acceleratur immodifikati 30 Is-sistemi kkombinati tal-brejk u ta' l-acceleratur immodifikati 50 Ristrett ghal numru specifiku ta' vettura/chassis 51 Ristrett ghal tabella tar-registrazzjoni specifika ta' vettura/ 55 Il-kombinazzjonijiet ta' modifiki ta' vetturi 70 Skambju ta' licenzja Nru. mahrug minn… (id-dis- tintiv ta' l-UNECE fil-każ ta' pajjiż terz) 71 Id-duplikazzjoni tal-licenzja Nru. (Id-distintiv ta' l- UNECE fil-każ ta' pajjiż terz) 72 Ristrett ghall-vetturi tal-kategorija A li ghandhom kapacità cilindrika massima ta' 125 cm3 u qawwa massima ta' 11 kW (A1) 73 Ristrett ghall-vetturi tal-kategorija B ghall-muturi bi tlieta jew erba' roti (B1) 74 Ristrett ghall-vetturi tal-kategorija C li l-massa mas- sima awtorizzata taghhom ma tkunx ta' aktar minn 7 500 kg (C1) 75 Ristrett ghall-kategorija ta' vetturi D b'mhux aktar minn 16-il post ghall-passigieri, minbarra l-post tas-sewwieq (D1) 76 Ristrett ghall-vetturi tal-kategorija C li l-massa mas- sima awtorizzata taghhom ma taqbiżx is-7 500 kg (C1), mehmużin ma' karru li l-massa massima awtorizzata tieghu ma tkunx aktar minn 750 kg, basta l-massa massima tat-tren hekk ifformat ma tkunx aktar minn 12 000 kg u li l-massa massima awtorizzata tal-karru ma tkunx taqbeż il-massa bla taghbija tal-vettura li tirmonka (C1 + E) 77 Ristrett ghall-vetturi tal-kategorija D b'mhux aktar minn 16-il post ghall-passiggieri, eskluż il-post tas- sewwieq (D1), mehmużin ma' karru li l-massa mas- sima awtorizzata tieghu li taqbeż is-750 kg, basta (a) il-massa massima awtorizzata tat-tren tal-vetturi b'hekk ma taqbiżx it-12 000 kg u l-massa massima awtorizzata tal-karru ma taqbiżx il-massa mhux bit-taghbija tat-tren li jirmonka u (b) li l-karru ma jintużax biex igorr il-passegieri (D1 + E) 78 Ristrett ghall-vetturi bi trasmissjoni awtomatika (l- Anness II, 8. 1. 1, it-tieni paragrafu) 79 (…) Ristrett ghall-vetturi l- ispecifikazzjonijiet indikati fil-parentesi, fil-kuntest ta' tad-Diret- tiva. ” jikkonformaw ma' l-Artikolu 10(1) l-applikazzjoni ta' li 35 Is-sistemi tal-kontroll immodifikati 40 It-tmun immodifikat 42 Il-mera/il-mirja ta' wara mmodifikata/i 43 Il-maqghad tas-sewwieq immodifikat 44 Il-modifiki tal-muturi L-Artikolu 2 li kkonsultaw il-Kummissjoni, 1. Wara l-Istati Membri ghandhom idahhlu fis-sehh il-ligijiet, ir-regolamenti jew id-dis- pożizzjonijiet amministrattivi necessarji biex jikkonformaw ma' Jannar 1998. Huma ghandhom din id-Direttiva sal-1 ta' immedjatament jinformaw lill-Kummissjoni b'dan. 32 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 07/Vol. 3 Meta Stati Membri jadottaw dawn il-miżuri, dawn ghandu jkun fihom referenza ghal din id-Direttiva jew ghandhom ikunu akkompanjati minn referenza ta' din ix-xorta fl-okkazjoni tal- pubblikazzjoni ufficjali taghhom. Il-metodi li bihom issir refe- renza bhal din ghandhom jigu stabiliti mill-Istati Membri. L-Istati Membri ghandhom jikkomunikaw lill-Kummiss- 2. joni t-test tad-dispożizzjonijiet principali tal-ligi domestika li huma ghandhom jadottaw fil-kamp irregolat minn din id-Diret- tiva. L-Artikolu 3 Din id-Direttiva ghandha tidhol fis-sehh fil-jum wara dik tal- pubblikazzjoni tieghu fil-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. L-Artikolu 4 Din id-Direttiva hi indirizzata lill-Istati Membri. Maghmula fil-Lussemburgu, fit- 2 ta' Gunju 1997. Ghall-Kunsill Il-President H. VAN MIERLO


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1889/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Additivi alimentari diversi da coloranti ed edulcoranti

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU publication
European Parliament
European Union
codecision procedure
consumer protection
directory
food additive
foodstuffs legislation
human nutrition

text: C 21/112 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 22. 1. 98 La Commissione, inoltre, ha stabilito dei contatti con i fornitori e gli utilizzatori dei trasporti al fine di elaborare soluzioni pratiche per i problemi del trasporto combinato. Un esempio recente di detta strategia e‘ la comunicazione della Commissione sulle autostrade transeuropee di trasporto ferroviario di merci (1) che, a seguito di un(cid:146)ampia consultazione, propone suggerimenti per aumentare l(cid:146)attrattiva del trasporto ferroviario di merci aprendo l(cid:146)accesso alle infrastrutture ferroviarie a tutti gli operatori autorizzati e rendendone meno complicato l(cid:146)uso. Il programma di azioni pilota a favore del trasporto combinato (PACT) costituisce un ottimo strumento per orientare la politica in modo da soddisfare le esigenze del mercato. E(cid:146) il mercato a proporre idee e ad elaborare proposte e, mediante le azioni pilota, la Commissione gode di una visione complessiva dei veri problemi da risolvere. Essa puo‘ pertanto, in stretta concertazione con gli operatori del mercato, elaborare politiche che contribuiscono allo sviluppo del trasporto combinato. (1) COM(97)242. (98/C 21/222) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1889/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (2 giugno 1997) Oggetto: Additivi alimentari diversi da coloranti ed edulcoranti La Commissione ha presentato una proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la direttiva 95/2/CE del Parlamento europeo e del Consiglio relativa agli additivi alimentari diversi dai coloranti e dagli edulcoranti (COM(96)0303 def. › 96/0166(COD)) (1). La direttiva quadro 89/107/CEE (2) armonizza l(cid:146)impiego degli additivi su scala comunitaria al fine di consentire la libera circolazione dei prodotti alimentari, garantendo nel contempo una protezione efficace dei consumatori e una grande varieta‘ di scelta. La direttiva specifica 95/2/CE (3) sugli additivi alimentari diversi dai coloranti e dagli edulcoranti si basa sul principio dell(cid:146)elenco positivo, vale a dire l(cid:146)elenco degli additivi ammessi e dei prodotti alimentari nei quali tali additivi possono essere impiegati. Puo‘ la Commissione assicurare che le modifiche riguardanti nuovi additivi saranno adottate mediante una procedura che coinvolga il Consiglio e il Parlamento? (1) GU C 76 dell(cid:146)11. 3. 1997, pag. 34. (2) GU L 40 dell(cid:146)11. 2. 1989, pag. 27. (3) GU L 61 del 18. 3. 1995, pag. 1. (98/C 21/223) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1890/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (2 giugno 1997) Oggetto: Additivi alimentari diversi da coloranti ed edulcoranti La Commissione ha presentato una proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la direttiva 95/2/CE del Parlamento europeo e del Consiglio relativa agli additivi alimentari diversi dai coloranti e dagli edulcoranti (COM(96)0303 def. › 96/0166(COD)) (1). Tale proposta e‘ intesa ad introdurre talune nuove categorie di prodotti alimentari nei quali si possano impiegare gli additivi gia‘ autorizzati. Infatti, alla scadenza dei termini previsti per il recepimento della direttiva, tali categorie, pur essendo gia‘ commercializzate, potrebbero essere vietate, mentre gli Stati membri avrebbero perso la possibilita‘ di modificare di propria iniziativa gli elenchi o le modalita‘ d(cid:146)impiego degli additivi. La proposta tiene conto, inoltre, delle recenti valutazioni del Comitato scientifico dell(cid:146)alimentazione umana, il quale si pronuncia in modo favorevole sull(cid:146)impiego di taluni nuovi additivi


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1035/97, annettu 2 päivänä kesäkuuta 1997, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta


title: Reglamento (CE) n° 1036/97 del Consejo de 2 de junio de 1997 por el que se adoptan medidas de salvaguardia respecto de la importación de arroz originario de los países y territorios de Ultramar

eurovoc_concepts:
import licence
overseas countries and territories
protective clause
quantitative restriction
rice
tariff exemption


title: KEY FIGURES. Bulletin of economic trends in Europe and summaries 1/97.

eurovoc_concepts:
economic indicator
economic statistics


title: Statistical aspects of the natural gas economy in 1996.

eurovoc_concepts:
EU Member State
energy consumption
energy production
natural gas
production statistics
supply