title: A Tanács 97/43/Euratom irányelve (1997. június 30.) a személyeknek az orvosi célú sugárterheléssel kapcsolatos ionizáló sugárzás veszélyeivel szembeni egészségvédelméről, valamint a 84/466/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről

eurovoc_concepts:
health legislation
ionising radiation
national implementing measure
occupational health
public health
therapeutics

text: 332 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/3. kötet 31997L0043 1997. 7. 9. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 180/22 A TANÁCS 97/43/EURATOM IRÁNYELVE (1997. június 30. ) a személyeknek az orvosi célú sugárterheléssel kapcsolatos ionizáló sugárzás veszélyeivel szembeni egészségvédelméről, valamint a 84/466/Euratom irányelv hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Atomenergia Közösséget létrehozó szerző- désre és különösen annak 31. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a Tudományos és Műszaki Bizottság által kinevezett személyek csoportjával folyta- tott konzultációt követően terjesztett elő, tekintettel az Európai Parlament véleményére (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), (1) (2) (3) (4) mivel a Tanács olyan irányelveket fogadott el, amelyek megállapítják a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyek elleni védel- mét szolgáló alapvető biztonsági előírásokat, amelyeket legutóbb a 96/29/Euratom (3) irányelv módosított; mivel a Szerződés 33. cikke értelmében a tagállamok köte- lesek meghozni azon törvényi, rendeleti vagy közigazga- tási rendelkezéseket, amelyek biztosítják a kialakított alap- vető normák betartását és kötelesek megtenni az oktatásra, képzésre és szakmai továbbképzésre vonatkozó intézkedé- seket; mivel a Tanács 1984. szeptember 3-án elfogadta az orvosi vizsgálaton részt vevő, vagy orvosi kezelésben részesülő személyek sugárvédelmét biztosító alapvető intézkedések megállapításáról szóló 84/466/Euratom irányelvet (4); mivel, mint 1984-ben, azóta is az orvosi sugárterhelés kép- viseli az ionizáló sugárzás mesterséges forrásának döntő részét az Európai Unióban; mivel az ionizáló sugárzás alkalmazása jelentős fejlődés elérését tette lehetővé az orvostudomány számos területén; mivel az orvosi sugár- terhelést eredményező eljárásokat optimalizált sugárvéde- lemi feltételek mellett kell lefolytatni; (1) HL C 167. , 1997. 6. 2. (2) HL C 212. , 1996. 7. 22. , 32. o. (3) HL L 159. , 1996. 6. 29. , 1. o. (4) HL L 265. , 1984. 10. 5. , 1. o. (5) (6) (7) (8) mivel az orvosi sugárterheléssel kapcsolatos sugárvédelem területén elért tudományos ismeretek fejlődését elismerve a Nemzetközi Sugárvédelmi Bizottság 1990-es és 1996-os ajánlásában felülvizsgálta ezt a témát; mivel e fejlődés szükségessé teszi a 84/466/Euratom irány- elv hatályon kívül helyezését; mivel a 96/29/Euratom irányelv megállapítja az orvosi sugárterheléssel kapcsolatos munkát végző munkavállalók és a társadalom tagjainak védelmére vonatkozó alapvető biztonsági szabályokat; mivel ugyanezen irányelv bizto- sítja, hogy a teljes lakosságot ért sugárhatásban való része- sedést folyamatosan ellenőrizzék; mivel az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelv (5) foglalkozik azokkal az egészségügyi és biztonsági követelményekkel, ideértve a sugárvédelmi szempontokat, amelyek az orvostechnikai eszközök tervezését, gyártását és forgalomba hozását érin- tik; mivel az említett irányelv 1. cikkének (8) bekezdése szerint e rendelkezések nem érintik az Euratom-egyezmény értelmében elfogadott irányelveket; mivel a radiológiai léte- sítmények orvosi felhasználására sugárvédelmi követelmé- nyeket kell életbe léptetni működésük megindításának idő- pontjától kezdve; (9) mivel e rendelkezéseket alkalmassá kell tenni arra az esetre, ha önkénteseket vagy olyan személyeket ér sugárterhelés, akik tudatosan és szándékosan segítséget nyújtanak orvosi vizsgálaton vagy kezelésen résztvevő személyeknek; (10) mivel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 1990. feb- ruár 6-án elfogadta az R(90)3 ajánlást az embereken foly- tatott orvosi kutatásról, amely többek között egy etikai bizottság létrehozását is érintette; (11) mivel az irányelv keretében részletes követelményeket kell felállítani az orvosi sugárterhelésre vonatkozó indoklási és optimalizálási elvek helyes alkalmazására; (12) mivel meg kell állapítani az orvosi sugárterhelésre vonat- kozó kötelezettségeket; (5) HL L 169. , 1993. 7. 12. , 1. o. 15/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 333 (13) mivel az érintett személyzet megfelelő képzésére, a minő- ségbiztosítási és az auditprogramok bevezetésére és az ille- tékes hatóságok által végzett ellenőrzésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az orvosi sugárterhelés jó sugárvédelmi feltételek mellett történjen; a radiológiai gyakorlatot és eljárásokat összehasonlítják a helyes radiológiai eljárásrendekkel, és indokolt esetben a gya- korlatot módosítják, illetve, ha szükséges, új eljárásrendeket alkalmaznak, (14) mivel különös rendelkezésekre van szükség a különleges alkalmazások, a terhes és szoptató nők, a kutatásban részt- vevő önkéntesek és a segítő személyek esetében; (15) mivel figyelembe kell venni a potenciális sugárterhelés okozta veszélyeztetettséget, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Cél és hatály – „orvosi felelősség”: egészségügyi dolgozó orvosi sugárterhe- lésre vonatkozó felelőssége, azaz: indoklás; optimalizálás; az eredmény klinikai értékelése; adott esetben együttműködés más specialistákkal és a személyzettel a gyakorlat terén; adott esetben információ szerzése a korábbi vizsgálatokról; kívánság szerint meglévő radiológiai információ és/vagy feljegyzések átadása más egészségügyi dolgozóknak és/vagy beutaló orvo- soknak; a pácienseknek és más érintett személyeknek az őket érő ionizáló sugárzás kockázatára vonatkozó adatok szolgál- tatása, amennyiben szükséges, – „illetékes hatóság”: a tagállamok által kijelölt hatóság, – „diagnosztikai vonatkoztatási szint”: az orvosi sugárdiagnosz- tikai gyakorlat dózisszintjei, vagy radiofarmakonok esetén az aktivitás szintje, az átlagos méretű páciensek csoportjára vagy szabványos fantomokra vonatkozó jellemző vizsgálatok és a berendezések széles körben meghatározott típusai esetén. E szinteket az elfogadott eljárások esetén várhatóan nem lépik túl, amennyiben a diagnosztikai és technikai teljesítményt tekintve jó és általános gyakorlatot alkalmaznak, (1) Ezen irányelv kiegészíti a 96/29/Euratom irányelvet és meg- állapítja a (2) és (3) bekezdésben hivatkozott sugárterheléssel kap- csolatban az egyének sugárvédelmének alapelveit. (2) Ezen irányelv az alábbi orvosi sugárterhelésekre vonatkozik: – „dózismegszorítás”: meghatározott sugárforrásból származó, egy személyre jutó várható dózis korlátozása, amennyiben az optimalizálás érvényesül és a sugárvédelmet a tervezési sza- kaszban alkalmazzák, a) a betegek orvosi diagnózisának vagy kezelésének részét képező sugárterhelés; – „sugárterhelés”, egyes esetekben: „besugárzás”: az a folyamat, amelynek során a személy ionizáló sugárzásnak van kitéve, b) a foglalkozással összefüggő orvosi felülvizsgálatok részét képező sugárterhelés; c) az orvosi szűrővizsgálatok részét képező sugárterhelés; d) azon egészséges személyeket vagy betegeket érő sugárterhe- lés, akik önkéntesen vesznek részt orvosi vagy orvos-biológiai, diagnosztikai vagy gyógyászati kutatási programokban; e) az igazságügyi orvosszakértői eljárás részeként egyes szemé- lyeket érő sugárterhelés. (3) Az irányelv olyan személyeket érő sugárterhelésre is vonat- kozik, akik tudatosan és szándékosan (munkaköri kötelezettségei- ken kívül) nyújtanak segítséget az orvosi sugárterhelésben része- sülő személyek gondozásában és támogatásában. 2. cikk Fogalommeghatározás – „orvosi szűrővizsgálat”: radiológiai létesítményekben alkalma- zott eljárás, a veszélyeztetett lakossági csoportokban történő korai diagnosztizálásra, – „üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, amely a nemzeti jog alapján az adott radiológiai létesítményért felelős, – „egyéni károsodás”: klinikailag megfigyelhető ártalmas hatás, amely egyénekben vagy azok utódaiban jelentkezik, megjele- nése lehet azonnali vagy késleltetett, és az utóbbi esetben ez inkább valószínűséget és nem bizonyosságot jelent, – „ellenőrzés”: az illetékes hatóság vizsgálata, amely azt ellen- őrzi, hogy azon nemzeti rendelkezéseket betartják-e, amelyek a radiológiai eljárások, az alkalmazott berendezések vagy a radiológiai intézmények sugárvédelmére vonatkoznak, Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: – „klinikai audit”: a radiológiai eljárások rendszeres vizsgálata vagy felülvizsgálata, amely fejleszteni próbálja a betegápolás minőségét és eredményeit olyan felülvizsgálattal, amely során – „az egészségügyi fizikus”: az irányelv hatálya alá tartozó sugár- terhelésre vonatkozó sugárfizika vagy sugártechnológia sza- kembere, akinek képesítését és eljárási jogosultságát az illeté- kes hatóságok elismerik; és aki, amennyiben szükséges, közreműködik vagy tanácsot ad a páciesdozimetriában, a 334 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/3. kötet komplex technikák és berendezések kifejlesztésében és használatában, az optimalizálásban, a minőségbiztosításban, ideértve a minőségellenőrzést, és a sugárvédelemmel kapcso- latos egyéb kérdésekben az irányelv hatályába tartozó sugár- terheléssel kapcsolatban, – „orvosi-radiológiai eljárás”: az orvosi sugárterhelést érintő bár- mely eljárás, – „igazságügyi orvosszakértői eljárás”: biztosítási vagy jogi céllal végzett eljárások, orvosi indikáció nélkül, – „a foglalkoztatással összefüggő orvosi felügyelet”: a tagállamok vagy az illetékes hatóságok által meghatározott orvosi felügye- let a munkavállalók részére, – „páciensdózis”: az orvosi sugárterhelésnek kitett betegekre vagy egyéb személyekre vonatkozó dózis, – „páciensdozimetria”: az orvosi betegekre vagy egyéb személyekre vonatkozó dozimetria, sugárterhelésnek kitett – „gyakorlati vonatkozások”: az 1. cikk (2) bekezdésében hivat- kozott sugárterhelés és az ahhoz kapcsolódó szempontok fizi- kai vizsgálata, ideértve a radiológiai berendezések kezelését és használatát, a technikai és fizikai paraméterek számítását, ide- értve a sugárdózist, a berendezések hitelesítését és karbantar- tását, a radiofarmakonok elkészítését és kezelését, valamint a filmek előhívását, – „egészségügyi dolgozó”: olyan orvos, fogorvos vagy más egészségügyi szakember, aki a nemzeti követelményeknek megfelelően orvosi felelősség vállalására jogosult az egyéni orvosi sugárterhelés során, – „beutaló orvos”: olyan orvos, fogorvos vagy más egészségügyi szakember, aki a nemzeti követelményeknek megfelelően az egyéneket orvosi sugárterheléssel járó eljárásra az egészségü- gyi dolgozóhoz beutalja, – „minőségbiztosítás”: minden tervezett és rendszeres tevékeny- ség, amely szükséges ahhoz, hogy kialakuljon a bizalom abban, hogy a struktúra, a rendszer, az összetevők vagy az eljárás kielégítő mértékben megfelel az elfogadott normáknak. , – „minőség-ellenőrzés”: a minőségbiztosítás része. Olyan tevé- kenységcsoport (tervezés, összehangolás, végrehajtás), amely- nek célja a minőség fenntartása vagy javítása. Magába foglalja a berendezés összes olyan jellemzőjének előírt szintű ellenőr- zését, értékelését és karbantartását, amelyet meg lehet hatá- rozni, mérni és ellenőrizni lehet, – „radiológiai”: a sugárdiagnosztikai és sugárterápiás eljárásokra, az intervenciós radiológiai beavatkozásokra vagy egyéb ter- vező és vezérlő radiológiára vonatkozik, – „radiológiai létesítmény”: olyan létesítmény, amelyben radio- lógiai berendezés van, – „sugárdiagnosztikai”: az in vivo izotópdiagnosztikára, az orvos- diagnosztikai radiológiára és a fogászati radiológiára vonat- kozó, – „sugárterápiás”: a sugárterápiára vonatkozó, ideértve a terápiás nukleáris medicinát is. 3. cikk Indokolás (1) Az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott orvosi sugárterhe- lésnek elegendő haszonnal kell járnia, az előidézett összes poten- ciális diagnosztikai és kezelési előny – ideértve az egyénnél jelent- kező közvetlen egészségügyi előnyöket és a társadalom számára jelentkező előnyöket – orvosi sugárterhelés által okozott egyéni károsodással való összevetése során; figyelembe véve azon elér- hető alternatív technikák hatékonyságát, előnyeit és kockázatait, amelyek célja azonos, de nem, vagy csak kisebb mértékű ionizáló sugárzásnak való kitettséget jelentenek. Különösen: a) – az általános alkalmazást megelőzően minden új típusú eljárást, amely orvosi sugárterhelést tartalmaz, meg kell indokolni, – az orvosi sugárterheléssel járó eljárások meglévő gyakorla- tát felül lehet vizsgálni, amennyiben hatékonyságukról és következményeikről új, fontos bizonyítékok merülnek fel; b) minden egyéni orvosi sugárterhelést előzetesen megindokol- nak, figyelembe véve a sugárterheléssel járó eljárás különös céljait és az egyén jellemzőit. Ha valamely orvosi sugárterheléssel járó eljárás általános- ságban nem indokolt, speciális körülmények között azonban indokolt lehet, és ezt eseti alapon kell megítélni. A tagállamok által meghatározott beutaló orvos és az egész- ségügyi dolgozó adott esetben beszerzi a korábbi diagnoszti- kai adatokat vagy orvosi feljegyzéseket a tervezett orvosi sugárterheléssel járó eljárásra vonatkozóan, és a szükségtelen sugárterhelés elkerülése érdekében mérlegeli azokat; c) az orvos-biológiai és orvosi kutatást szolgáló gyógyító célú sugárkezelést az etikai bizottság vizsgálja meg. A bizottság a nemzeti eljárások szerint jön létre és/vagy az illetékes hatóság hozza létre; d) különös figyelmet kell fordítani azon orvosi sugárterhelések indokolására, ahol a sugárhatásnak kitett személy számára ez nem jelent közvetlen egészségügyi előnyt, különös tekintettel az igazságügyi orvosszakértői okokból történő sugárkezelé- sekre. 15/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 335 (2) Az 1. cikk (3) bekezdésében hivatkozott sugárkezelésnek ele- gendő haszonnal kell járnia, figyelembe véve a páciensre gyako- rolt közvetlen egészségügyi hatást, az 1. cikk (3) bekezdésében hivatkozott egyénekre vonatkozó előnyöket és azt a károsodást, amelyet a sugárterhelés okozhat. (3) Amennyiben a sugárterhelés nem indokolt, azt nem szabad végrehajtani. 4. cikk Optimalizálás (1) a) A gazdasági és szociális tényezőket figyelembe véve a radi- ológiai okból alkalmazott orvosi sugárterhelés dózisait – kivéve az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott sugárkeze- lési eljárásokat – olyan alacsony szinten kell tartani, amen- nyire az az ésszerűség határain belül kivitelezhető és azok a szükséges diagnosztikai információk megszerzéséhez elégségesek; b) Az 1. cikk (2) bekezdésének a) albekezdésében említett, sugárkezelési okból alkalmazott egyéni gyógyító célú besugárzások esetében egyénre szólóan kell a céltérfogat sugárkezelését megállapítani; figyelembe kell venni, hogy a nem célzott térfogatok és szövetek dózisát olyan alacso- nyan kell tartani, amennyire az az ésszerűség határain belül kivitelezhető és a sugárterhelés összhangban van a sugárkezelés célkitűzéseivel. (2) A tagállamok: a) támogatják, hogy a sugárdiagnosztikai vizsgálatok esetében meghatározzák és alkalmazzák az 1. cikk (2) bekezdésének a), b), c) és e) albekezdésében hivatkozott diagnosztikai vonatkoz- tatási szinteket, és elősegítik az erre vonatkozó útmutatás hozzáférhetőségét, tekintettel az európai diagnosztikai vonat- koztatási szintekre, ahol vannak ilyenek; b) biztosítják minden, az 1. cikk (2) bekezdésének d) albekezdé- sében említett orvos-biológiai és gyógyászati kutatási projekt számára, hogy: – az érintett egyének önkéntes résztvevők, – tájékoztatást kapnak a sugárterhelés kockázatairól, – meghatározzák a dózismegszorításokat azon egyének szá- mára, akik nem várhatnak közvetlen gyógyító előnyt a sugárhatástól, – olyan betegek esetében, akik önkéntesen vállalják, hogy kísérleti diagnosztikai vagy terápiás eljáráson részt vesz- nek, és akik esetében várhatóan az eljárás diagnosztikai vagy terápiás előnnyel jár, a dózisok célszintjét az egész- ségügyi dolgozó és/vagy a beutaló orvos egyénre szólóan tervezi meg; c) biztosítják, hogy különleges figyelmet szentelnek arra, hogy az 1. cikk (2) bekezdésének e) albekezdésében hivatkozott igaz- ságügyi orvosszakértői sugárterhelésből adódó dózist az ésszerű legalacsonyabb szinten tartják. (3) Az optimalizálási folyamat magában foglalja a berendezés kiválasztását, az alkalmas diagnosztikai információk vagy a terá- piás eredmények következetes előállítását, valamint a gyakorlati vonatkozásokat, a minőségbiztosítást, ideértve a minőségellenőr- zést, a páciensek dózisának vagy a kiszolgáltatott aktivitásoknak a becslését és értékelését, figyelembe véve a gazdasági és társa- dalmi tényezőket. (4) A tagállamok biztosítják, hogy: a) az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott sugárterhelés dózismegszorításait megállapítják azokra az egyénekre, akik tudatosan és szándékosan (munkaköri kötelezettségeiken kívül) nyújtanak segítséget az orvosi sugárterhelésben része- sülő személyek gondozásában és támogatásában és komfort- jának növelésében, ahol szükséges; b) az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott sugárkezeléshez megfelelő útmutatás készüljön; c) amennyiben a beteg kezelése vagy vizsgálata radionukliddal történik, az egészségügyi dolgozó vagy a radiológiai létesít- mény üzemeltetője adott esetben, írásos útmutatással látja el a beteget, vagy annak törvényes képviselőjét abból a célból, hogy a beteggel kapcsolatban álló személyeket érő dózist olyan mértékben csökkentsék, amely az ésszerűség határain belül megvalósítható, és hogy információt nyújtsanak az ioni- záló sugárzás kockázatairól. Ezt az útmutatást a kórházból, klinikáról vagy hasonló intéz- ményből való távozás előtt kell átadni. 5. cikk Felelősség (1) A tagállamok által meghatározott módon a beutaló orvos és az egészségügyi dolgozó megfelelő szinten részt vesz az indoko- lási eljárásban. (2) A tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott orvosi sugárterhelésre az egészségügyi dolgozó orvosi felelőssége mellett kerül sor. (3) Az eljárásra, illetve annak egy részére vonatkozó gyakorlati vonatkozásokat a radiológiai létesítmény üzemeltetője vagy az egészségügyi dolgozó, amennyiben szükséges, átruházhatja egy vagy több olyan személyre, aki ezen a szakterületen praktizálási jogosultsággal rendelkezik. (4) A tagállamok gondoskodnak az igazságügyi orvosszakértői vizsgálatok esetében követendő eljárás meghatározásáról. 6. cikk Eljárás (1) Az elfogadott radiológiai eljárásoknál a berendezés mindegyik típusához írásban kell elkészíteni az eljárásrendet. 336 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/3. kötet (2) A tagállamok biztosítják, hogy az orvosi sugárterhelésre vonatkozó, a sugárdózist is tartalmazó beutalási kritériumokra vonatkozó ajánlások az orvosi sugárterhelésre beutaló orvosok számára rendelkezésre állnak. (3) A sugárterápiás gyakorlatba mindig szorosan kapcsolódjon be egészségügyi fizikus. A radiofarmakonokkal végzett elfogadott terápiás és diagnosztikai gyakorlatban mindig álljon rendelkezésre egészségügyi fizikus. Egyéb radiológiai gyakorlat esetén az egész- ségügyi fizikus szükség esetén adjon tanácsokat az optimalizálás- sal kapcsolatban, ideértve a páciensdozimetriát és a minőségbiz- tosítást, az annak részét képező minőségellenőrzéssel együtt, valamint olyan ügyekben, amelyek az orvosi sugárterheléssel kap- csolatos sugárvédelmet érintik. (4) A klinikai auditokat a nemzeti eljárások szerint kell lefoly- tatni. (5) A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő helyi felülvizsgála- tokra kerül sor, amennyiben a diagnosztikai vonatkoztatási szin- teket rendszeresen túllépik, valamint amennyiben szükséges, javító intézkedéseket léptetnek életbe. 7. cikk Képzés (1) A tagállamok biztosítják, hogy az egészségügyi dolgozók és az 5. cikk (3) bekezdésében, valamint a 6. cikk (3) bekezdésében említett személyek megfelelő elméleti és gyakorlati képzésben részesülnek a radiológiai gyakorlatra vonatkozóan, valamint, hogy a sugárvédelem területén megfelelő szakértelemmel rendel- keznek. (2) A tagállamok biztosítják, hogy – a használatban lévő összes radiológiai berendezést sugárvé- delmi szempontból szigorúfelügyelet alatt tartják, – a radiológiai berendezésekről minden egyes radiológiai létesít- mény esetén naprakész nyilvántartás áll az illetékes hatóságok rendelkezésére, – a radiológiai létesítmény üzemeltetője megfelelő minőségbiz- tosítási programokat hajt végre, ideértve a minőségellenőrzési intézkedéseket, a páciensdózisok vagy a kiszolgáltatott aktivi- tások becslését, és – a berendezés első klinikai célra történő használatba vétele előtt átvételi vizsgálatot végeznek, azután pedig rendszeresen és minden nagyobb karbantartás után teljesítőképességi vizsgá- latot végeznek rajta. (3) Az illetékes hatóságok intézkedéseket tesznek annak biztosí- tására, hogy a radiológiai létesítmény üzemeltetője megtegyen minden olyan lépést, amely szükséges a berendezések nem meg- felelő működésének vagy hibájának kijavításához. Specifikus elfo- gadhatósági kritériumokat is alkalmaznak a berendezésekre, hogy jelezzék, ha javító intézkedésre van szükség, beleértve adott eset- ben azt, hogy a berendezés működését leállítsák. (4) Röntgenátvilágítás esetén képerősítő vagy ennek megfelelő technika nélküli vizsgálatok nem indokoltak és ezért tilosak. (5) Olyan röntgenátvilágításos vizsgálatokat, amelyek során nem állnak rendelkezésre a dózisteljesítmény szabályozására szolgáló eszközök, csak indokolt körülmények esetén lehet végezni. Ebből a célból a tagállamok biztosítják, hogy megfelelő tananyagot állítanak össze és elismerik a megfelelő okleveleket, bizonyítványokat és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanú- sítványokat. (6) Amennyiben új sugárdiagnosztikai berendezést alkalmaznak, azt – amennyiben szükséges – felszerelik olyan készülékkel, amely a radiológiai eljárás során tájékoztatja az egészségügyi dolgozót a berendezés által keltett sugárzásról. (2) A vonatkozó képzési programokat végzett személyek részt vehetnek az 5. cikk (3) bekezdésében említett gyakorlati eljárások- ban. (3) A tagállamok biztosítják, hogy a minősítést követően lehető- ség nyílik a szakmai oktatásra és továbbképzésre, és az új techno- lógiák klinikai felhasználásának speciális esetében az ilyen tech- nikákhoz sugárvédelmi a és követelményeket is tartalmazó képzés megszervezésére. kapcsolódó vonatkozó (4) A tagállamok ösztönzik, hogy az orvosi és fogorvosi képzés során az alaptanterv részeként bevezessék a sugárvédelmi okta- tást. 8. cikk Berendezések (1) A tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amelyet szükségesnek tartanak annak érdekében, hogy a radiológiai beren- dezések szükségtelen elterjedését elkerüljék. 9. cikk Különös eljárások (1) A tagállamok biztosítják, hogy – gyermekek esetében, – az orvosi szűrőprogram részeként, – amikor a beteg nagy dózist kap, pl. intervenciós radiológia, komputertomográfiás vizsgálat vagy sugárterápia esetén megfelelő radiológiai berendezéseket, gyakorlati technikákat és kiegészítő berendezéseket alkalmaznak az orvosi sugárterhelés során. Különleges figyelmet kell fordítani ezekben az esetekben a 8. cikk- ben említett minőségbiztosítási programokra, ideértve a minősé- gellenőrzési eszközöket, a páciensdózis vagy a kiszolgáltatott akti- vitások becslését. 15/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 337 (2) A tagállamok biztosítják, hogy az egészségügyi dolgozók és az 5. cikk (3) bekezdésében említett személyek, akik az első bekezdésben hivatkozott sugárterheléssel járó eljárásokat végzik, a 7. cikk (1) és (2) bekezdésének értelmében megfelelő képzést kapnak a radiológiai alkalmazás terén. 10. cikk Speciális védelem a terhesség és a szoptatási időszak alatt (1) a) Amennyiben egy nő reproduktív korban van, a beutaló orvos és az egészségügyi dolgozó a tagállamok előírásai szerint megkérdezi a betegtől, hogy terhes vagy szoptat-e; és b) amennyiben a terhesség nem kizárható, az orvosi sugár- terhelés típusától függően, de különösen akkor, ha a hasi és a medencei tájék érintett, különleges figyelmet fordíta- nak az indoklásra, főként a sürgősségre, és az orvosi sugár- terhelés optimalizálására, figyelembe véve mind a váran- dós édesanya, mind pedig a születendő gyermek sugárterhelését. (2) A szoptató nőknél a radiofarmakonok használata esetén a diagnosztikai vagy terápiás eljárás típusától függően különleges figyelmet kell fordítani az indokolásra, főként a sürgősségre, és az orvosi sugárterhelés optimalizálására, figyelembe véve az édesa- nya és a gyermek sugárterhelését. (3) A 10. cikk (1) és (2) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül hasznos lehet minden olyan lehetőség, pl. megfelelő helyeken elhelyezett nyilvános felhívások, amelyek az e cikkel érintett nők tájékoztatását szolgálják. 11. cikk Potenciális sugárterhelés A tagállamok gondoskodnak róla, hogy a gazdasági és társadalmi tényezők figyelembevételével minden ésszerű intézkedést megtegyenek annak érdekében, hogy a radiológiai eljárások során a véletlen vagy nem szándékos sugárzás valószínűségét és mértékét csökkentsék. A balesetek megelőzése érdekében különös súlyt kell fektetni a sugárterápiai berendezésekre és eljárásokra, de figyelmet kell bekövetkező a fordítani balesetekre is. berendezéseknél diagnosztikai 12. cikk A lakossági dózis becslése A tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott orvosi sugárterhelésből származó egyéni dózis értékelését a tagállam megítélése szerint a lakosságra és a lakosság vonatkozó referenciacsoportjaira meghatározzák. 13. cikk Ellenőrzés A tagállamok biztosítják, hogy a 2. cikkben megállapított ellenőrzési rendszerrel érvényt szereznek az ezen irányelv értelmében bevezetett rendelkezéseknek. 14. cikk Átültetés a tagállamok jogrendszerébe (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2000. május 13-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal azon főbb törvényi, ren- deleti és közigazgatási rendelkezések előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el. 15. cikk Hatályon kívül helyezés A 84/466/Euratom irányelv 2000. május 13-án hatályát veszti. 16. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Luxembourgban, 1997. június 30-án. A 6. cikk (1) bekezdésében hivatkozott eljárásrendek és jegyzőkönyvek, cikk (2) bekezdésében hivatkozott minőségbiztosítási programok és a 8. cikk (3) bekezdésében hivatkozott kritériumok ebből a célból különösen fontosak. a 8. a Tanács részéről az elnök A. NUIS


title: 97/416/CE: Decisión del Consejo de 30 de junio de 1997 por la que se deroga la Decisión sobre la existencia de un déficit excesivo en los Países Bajos

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
Netherlands
loss
public administration
public debt

formats: html pdfa1b print


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1252/97 DER KOMMISSION vom 30. Juni 1997 zur Festsetzung der im Sektor Reis geltenden Einfuhrzölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice
third country


title: Proposta alterada de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 92/50/CEE do Conselho relativa à coordenação dos processos de adjudicação dos contratos públicos de serviços, a Directiva 93/36/CEE do Conselho, relativa à coordenação dos processos de adjudicação dos contratos públicos de fornecimentos e a Directiva 93/37/CEE do Conselho relativa à coordenação dos processos de adjudicação de empreitadas de obras públicas

eurovoc_concepts:
administrative procedure
approximation of laws
award of contract
competition
public contract

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 30. 06. 1997 COM(97) 289 final 95/0079 (COD) PARECER DA COMISSÃO nos termos do n* 2 alinéa d) do artigo 189°-B do Tratado CE, sobre as alterações do Parlamento Europeu à posição comum do Conselho respeitante à proposta de DIRECTIVA DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO que altera a Directiva 92/5O/CEE do Conselho relativa à coordenação dos processos de adjudicação dos contratos públicos de serviços, a Directiva 93/36/CEE do Conselho, relativa à coordenação dos processos de adjudicação dos contratos públicos de fornecimentos e a Directiva 93/37/CEE do Conselho relativa à coordenação dos processos de adjudicação de empreitadas de obras públicas QUE ALTERA A PROPOSTA DA COMISSÃO nos termos do n* 2 do artigo 189"-A do Tratado CE Parecer da Comissão nos termos dô n° 2, alínea d) do artigo 189°-B do Tratado CE, sobre às alterações do Parlamento Europeu a posição comum do Conselho respeitante proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 92/50/CEE do Conselho relativa à coordenação dos processos de adjudicação dos contratos públicos de serviços, a Directiva 93/36/CEE do Conselho, relativa à coordenação dos processos de adjudicação dos contratos públicos de fornecimentos e a Directiva 93/37/CEE do Conselho relativa à coordenação dos processos de adjudicação de empreitadas de obras públicas I Situação A proposta foi enviada ao Parlamento Europeu e ao Conselho em 30. 3. 1995. O Comité Económico e Social adoptou o seu parecer em 5. 7. 1995. O Parlamento Europeu adoptou o seu parecer em primeira leitura em 28. 2. 1996. A proposta alterada foi apresentada ao Conselho em 16. 12. 1996. O Conselho adoptou a sua posição comum em 19 de Dezembro de 1996. O Parlamento Europeu adoptou o seu parecer em segunda leitura em 14. 5. 1997. II Objectivo da directiva O Acordo sobre os contratos públicos (GPA em inglês ou ACP em português) entrou em vigor na Comunidade em 1 de Janeiro de 1996, tal como previsto no seu artigo XXIV, e faz parte integrante da ordem jurídica da Comunidade por força da Decisão 94/800/CE do Conselho, de 22 de Dezembro de 1994, que aprova os acordos resultantes das negociações multilaterais do Uruguay Round. No entanto, tal não significa que estas disposições possam ser directamente invocadas perante os órgãos jurisdicionais da Comunidade e dos Estados-membros (último considerando da Decisão 94/800/CE). A Comissão propôs diversas alterações às directivas, destinadas a introduzir algumas das disposições do Acordo sobre os contratos públicos, de forma a: a) b) evitar discriminações contra as empresas da Comunidade e proporcionar-lhes as mesmas vantagens de que beneficiam as empresas de países terceiros nos termos do Acordo; e garantir a coerência entre os dois regimes jurídicos. Desta forma, as entidades adjudicantes, que estão sujeitas tanto às directivas como ao Acordo, poderão dar cumprimento a este último ao aplicarem as disposições das directivas alteradas. De outra forma, seriam obrigadas a conhecer perfeitamente ambos os regimes jurídicos, a determinar as diferenças existentes entre eles e a extrair as consequências correctas de tais diferenças. Este processo afigurava-se difícil, ^ podendo conduzir a diferenças significativas na aplicação da comunitária nos diversos Estados-membros. legislação III Posição da Comissão sobre as alterações adoptadas pelo Parlamento Europeu A Alterações aceites pela Comissão Considerando 10 (diálogo técnico - alteração n° 4) A Comissão aceita a alteração 4 adoptada pelo Parlamento Europeu, uma vez que se trata simplesmente de uma formulação positiva do n° 4 do artigo VI do Acordo. Com efeito, enquanto a disposição do Acordo estabelece que "as entidades não procurarão obter nem aceitarão, de um modo que tenha por efeito a exclusão da concorrência, conselhos que possam ser utilizados para a preparação de especificações relativas a um determinado contrato da parte de uma empresa que possa ter um interesse comercial nesse contrato", o texto do Parlamento Europeu prevê que "as entidades adjudicantes podem procurar obter ou aceitar conselhos que possam ser utilizados para a preparação de especificações relativas a um determinado contrato, desde que tais conselhos não tenham por efeito a exclusão da concorrência". Considerando 10 - A (novo) (formação e informação a favor das PME - alteração n" 2) Embora a introdução, nas directivas relativas aos contratos públicos, de um considerando que não se reflecte na própria directiva não constitua o meio mais adequado e eficaz para alcançar o objectivo legítimo prosseguido, a Comissão pode também aceitar esta alteração, através da qual o Parlamento Europeu pretende favorecer o acesso das PME aos contratos públicos, colocando ao seu dispor os meios adequados em matéria de formação e informação. Anexo I A Comissão aceita a alteração n° 3, através da qual se acrescentaria o Ministério dos Transportes alemão à lista das entidades compradoras centrais. B Alterações rejeitadas pela Comissão Nenhuma. PROPOSTA ALTERADA DE DIRECTIVA DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO que altera a Directiva 92/50/CEE do Conselho, relativa à coordenação dos processos de adjudicação de contratos públicos de serviços, a Directiva 93/36/CEE do Conselho, relativa à coordenação dos processos de adjudicação dos contratos públicos de fornecimento e a Directiva 93/37/CEE do Conselho, relativa à coordenação dos processos de adjudicação de empreitadas de obras públicas (apresentada pela Comissão em conformidade com o disposto no n° 2 do artigo 189°-A do Tratado CE) Ï 1. O considerando 10 é alterado da seguinte forma: "Considerando que as entidades contratantes poderão solicitar ou aceitar pareceres que possam ser utilizados para a preparação de especifícaçães relativas a um determinado contrato, na condição de que esses pareceres não tenham por efeito impedir a concorrência;" 2. E introduzido o seguinte considerando 10 bis "Considerando que a Comissão deverá pôr à disposição das PME o material de formação e informação que lhes permita participar plenamente no mercado dos contratos públicos alterado;" 3. E introduzida a seguinte entidade no Anexo I, sob o título República Federal da Alemanha, como ponto 17 bis "Federal Ministry of Transport" r ISSN 0257-9553 COM(97) 289 final DOCUMENTOS PT 08 01 06 N. ° de catálogo : CB-C0-97-278-PT-C ISBN 92-78-21191-5 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo C


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2218/97 του Jesus CABEZON ALONSO προς την Επ τροπή. Παρόνομη αλιεία στο Μαρόκο

eurovoc_concepts:
Morocco
agreement (EU)
fisheries policy
fishing agreement
fishing regulations
illicit trade
mollusc
restriction on competition
sea fishing

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 2226/97 de Frode KRISTOFFERSEN à la Commission. Harcèlement sexuel sur le lieu de travail

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU law
cultural difference
equal treatment
labour law
occupational safety
principle of subsidiarity
sexual harassment
workplace

formats: html pdf print

text: C 21/144 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 1. 98 (98/C 21/267) QUESTION E· CRITE E-2226/97 pose·e par Frode Kristoffersen (PPE) a‘ la Commission (30 juin 1997) Objet: Harce‘lement sexuel sur le lieu de travail La Commission estime-t-elle que son intention de mettre en vigueur des re‘gles communautaires sur le degre· et l(cid:146)ampleur du harce‘lement sexuel sur le lieu de travail dans les diffe·rents E· tats membres de l(cid:146)UE soit en accord avec le principe de subsidiarite· et est-il d(cid:146)ailleurs venu a‘ l(cid:146)esprit de la Commission que la conception de cette notion (et donc la jurisprudence) est fortement conditionne·e par des comportements nationaux en matie‘re d(cid:146)e·thique et d(cid:146)e·ducation, ce qui signifie, il faut bien l(cid:146)admettre, qu(cid:146)il sera impossible dans la pratique de faire respecter un ensemble de re‘gles communautaires dans un tel domaine? Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (4 aou(cid:136)t 1997) La Commission consulte actuellement les partenaires sociaux sur les objectifs et le contenu d(cid:146)une initiative communautaire relative au harce‘lement sexuel. Les institutions communautaires ont souligne· a‘ plusieurs reprises l(cid:146)importance de traiter efficacement les questions de l(cid:146)e·galite· des chances et de la protection de la sante· et de la se·curite· de tous les travailleurs dans l(cid:146)ensemble de la Communaute·. Les recherches ont montre· qu(cid:146)il y a un proble‘me de harce‘lement sexuel sur le lieu de travail et qu(cid:146)en outre tre‘s peu d(cid:146)E· tats membres ont un syste‘me de pre·vention suffisant pour re·gler ce proble‘me. La de·finition communautaire actuelle d(cid:146)un comportement constituant un harce‘lement sexuel, qui est celle de la re·solution du Conseil de 1990 (1) concernant la protection de la dignite· de la femme et de l(cid:146)homme au travail, comporte un e·le·ment d(cid:146)appre·ciation subjective de la situation par la personne vise·e, et tient donc compte d(cid:146)e·ventuelles diffe·rences culturelles. La Commission agit conforme·ment au principe de subsidiarite· en formulant toutes ses propositions. (1) JO C 157 du 27. 6. 1990. (98/C 21/268) QUESTION E· CRITE E-2235/97 pose·e par Patricia McKenna (V) a‘ la Commission (2 juillet 1997) Objet: Aide militaire ame·ricaine au Congo (ancien Za(cid:14)¤re) Un article de l(cid:146)«International Herald Tribune» du 9 juin 1997 se re·fe‘re a‘ une de·claration du repre·sentant des E· tats-Unis aux Nations Unies selon laquelle l(cid:146)administration Clinton est pre(cid:136)te a‘ accorder une aide militaire au nouveau gouvernement du Congo «en tant qu(cid:146)incitation au maintien des normes dans le domaine des droits de l(cid:146)homme». Nombreux sont ceux qui conside‘reraient ce fait comme pre·occupant e·tant donne· que les vente d(cid:146)armes ont de·ja‘ aggrave· les tensions dans la re·gion des grands lacs. On pense que les armes fournies par l(cid:146)Occident ont joue· un ro(cid:136)le important dans le ge·nocide au Rwanda, par exemple. Le gouvernement ame·ricain a-t-il fourni a‘ la Commission ou a‘ d(cid:146)autres institutions de l(cid:146)UE des de·tails sur la nature de la coope·ration militaire envisage·e avec le Congo? Quelles mesures la Commission se propose-t-elle d(cid:146)arre(cid:136)ter? Re·ponse donne·e par M. Pinheiro au nom de la Commission (22 juillet 1997) La Commission souhaite porter a‘ la connaissance de l(cid:146)Honorable Parlementaire les conclusions du Conseil Affaires Ge·ne·rales du 2 juin 1997 sur la pre·vention et la re·solution des conflits en Afrique, conclusions dans lesquelles les E· tats membres, «reconnaissant que le fait de disposer d(cid:146)armes en quantite·s exce·dant les besoins


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2218/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Kommissionen. Ulovligt fiskeri i Marokko


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2211/97 do Deputado Anita POLLACK à Comissão. Fórum sobre a tecnologia do ambiente

eurovoc_concepts:
European industrial area
action programme
advisory committee (EU)
consumer movement
consumer protection
environmental policy
environmental protection
job creation
research project
technological change

text: C 60/110 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 2. 98 (98/C 60/189) PERGUNTA ESCRITA E-2125/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (23 de Junho de 1997) Objecto: Regulamento (CE) no 258/97 › Controlos de seguran(cid:231)a Sera· que, no caso da autoriza(cid:231)a(cid:152)o de uma linha vegetal geneticamente modificada na acep(cid:231)a(cid:152)o da directiva relativa a‘s variedades vegetais, e apo·s uma ana·lise rigorosa da modifica(cid:231)a(cid:152)o dos seus produtos metabo·licos, tambe·m esta· previsto o controlo das eventuais modifica(cid:231)o(cid:152)es metabo·licas de todas as plantas obtidas por cruzamento a partir da citada linha? Resposta dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (16 de Setembro de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 60/190) PERGUNTA ESCRITA E-2211/97 apresentada por Anita Pollack (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Junho de 1997) Objecto: Fo·rum sobre a tecnologia do ambiente Quando se propo(cid:152)e a Comissa(cid:152)o criar este fo·rum, que foi solicitado pelo Parlamento ja· em 1994? Que obsta·culos esta(cid:152)o a causar o atraso? Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o remete para as suas anteriores respostas a‘s perguntas escritas do Senhor Deputado sobre o mesmo assunto E-956/97 (1) e E-3672/96 (2), onde expo(cid:136)s o que tinha sido feito em mate·ria de tecnologias ambientais e cria(cid:231)a(cid:152)o de emprego. A Comissa(cid:152)o esta· actualmente a preparar uma comunica(cid:231)a(cid:152)o sobre ambiente e emprego e organizou, conjuntamente com o Parlamento, uma confere(cid:136)ncia sobre esta questa(cid:152)o em 26 e 27 de Maio de 1997. A comunica(cid:231)a(cid:152)o abordara· aspectos pol(cid:14)·ticos (como incentivar investimentos «limpos ou ecolo·gicos» e a cria(cid:231)a(cid:152)o de emprego) e ainda aspectos te·cnicos (como avaliar e divulgar dados sobre tecnologias limpas e as melhores tecnologias dispon(cid:14)·veis e pra·ticas). De momento a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o esta· persuadida que a cria(cid:231)a(cid:152)o de um novo fo·rum, tal como proposto pelo Parlamento, constituiria o modo mais eficaz de incentivar as tecnologias ambientais e a cria(cid:231)a(cid:152)o de emprego. (1) (2) JO C 322 de 28. 10. 1996. JO C 138 de 05. 05. 1997. (98/C 60/191) PERGUNTA ESCRITA E-2220/97 apresentada por Ge·rard Caudron (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Junho de 1997) Objecto: Reparti(cid:231)a(cid:152)o dos projectos eleg(cid:14)·veis no quadro do programa MEDA Todos temos conscie(cid:136)ncia da importa(cid:136)ncia primordial de que se reveste o programa MEDA para o desenvolvi- mento econo·mico do Mediterra(cid:136)neo, factor fundamental para a promo(cid:231)a(cid:152)o da paz nesta zona. Assim sendo, mais na(cid:152)o podemos do que nos congratular com a existe(cid:136)ncia do programa e a renova(cid:231)a(cid:152)o da sua vige(cid:136)ncia, se bem que, sob va·rios a(cid:136)ngulos, as dota(cid:231)o(cid:152)es or(cid:231)amentais se afigurem inadequadas face ao que se encontra em jogo


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2216/97 del Robin TEVERSON a la Comisión. Tecnología satélite

eurovoc_concepts:
EU law
EU policy
action programme
competition
information technology
price agreement
research and development
rural region
satellite communications
single market

text: 22. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 21/143 Otro punto digno de mencio·n, por su significado social, es que las empresarias suelen exhibir objetivos de mayor orientacio·n social. En cuanto a las estad(cid:14)·sticas sobre las empresarias en cada Estado miembro, los datos reflejan los de las estad(cid:14)·sticas disponibles en el a·mbito nacional. Dado que es preciso contar con estad(cid:14)·sticas ma·s cuantitativas y actualizadas (las actuales datan del periodo 1994-1995) para determinar mejor las caracter(cid:14)·sticas del sector, el tercer programa plurianual en favor de las PYME (1997-2000) (Decisio·n 97/15/CE del Consejo (1)) sen(cid:152)ala la importancia de disponer de datos estad(cid:14)·sticos a fin de conocer el nu·mero empresas, su taman(cid:152)o, su estructura y su demograf(cid:14)·a. En la propuesta de presupuesto para 1998, l(cid:14)·nea presupuestaria B5-3201, esta· previsto proveer cre·ditos espec(cid:14)·ficos para la elaboracio·n de estad(cid:14)·sticas. (1) DO L 6 de 10. 1. 1997. (98/C 21/266) PREGUNTA ESCRITA E-2216/97 de Robin Teverson (ELDR) a la Comisio·n (30 de junio de 1997) Asunto: Tecnolog(cid:14)·a sate·lite La utilizacio·n de tecnolog(cid:14)·a sate·lite es de gran ayuda para las regiones rurales remotas cuyas econom(cid:14)·as dependen a menudo de las PYME. Por lo tanto, es importante para ellas seguir el desarrollo de esta tecnolog(cid:14)·a con objeto de beneficiarse de ella. Sin embargo, se han producido reclamaciones relativas al hecho de que los acuerdos de precios son una pra·ctica comu·n entre los vendedores de segmentos de espacios sate·lites que han mantenido los precios altos y uniformes. ¿Es consciente la Comisio·n de esta pra·ctica y, en caso afirmativo, se ha tenido esto en cuenta en la preparacio·n del nuevo plan de accio·n para la tecnolog(cid:14)·a sate·lite? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (30 de julio de 1997) La Comunicacio·n de la Comisio·n titulada «Plan de accio·n de la Unio·n Europea: las comunicaciones por sate·lite en la sociedad de la informacio·n» (1) responde a la necesidad apremiante de una actuacio·n pol(cid:14)·tica que permita crear las condiciones para el desarrollo ra·pido de un mercado competitivo de comunicaciones por sate·lite en Europa. Dicho plan de accio·n, que se ajusta al principio de subsidiariedad, se centra en la consecucio·n del mercado interior de la Comunidad, la consolidacio·n de la posicio·n europea a escala internacional y el aumento del apoyo al sector europeo de investigacio·n y desarrollo. Las acciones A1 y A6 se refieren, entre otros puntos, a las disposiciones relativas al derecho de la competencia y, especialmente, a los acuerdos sobre tarifas (art(cid:14)·culo 85 del Tratado CE): › A1: «La Comisio·n intensificara· los esfuerzos para conseguir la plena aplicacio·n de toda la legislacio·n comunitaria relacionada con las comunicaciones por sate·lite [. ]», › A6: «[. ] la Comisio·n continuara· examinando la evolucio·n de las organizaciones internacionales de sate·lites y tomara· las medidas adecuadas para conseguir que dicha evolucio·n contribuya a la consecucio·n de un mercado plenamente competitivo de las comunicaciones por sate·lite». La Comisio·n esta· procurando aumentar el nivel de competencia entre los operadores de sate·lites y los prestadores de servicios por sate·lite. Una de sus formas de actuacio·n consiste en respaldar la reestructuracio·n de las organizaciones de sate·lites intergubernamentales (Intelsat, Eutelsat e Inmarsat) sobre una base ma·s comercial, para tener en cuenta la entrada en sus mercados de nuevos operadores de sate·lite. Adema·s, la Comisio·n investigara· plenamente cualquier denuncia sobre pra·cticas de infraccio·n a las normas de competencia comunitarias. (1) COM(97)91


title: Verordening (EG) nr. 1238/97 van de Commissie van 30 juni 1997 houdende overgangsmaatregelen met betrekking tot de uitvoeringsbepalingen van de Verordeningen (EG) nr. 2201/96 en (EG) nr. 2202/96 van de Raad wat het sluiten van verwerkingscontracten voor het verkoopseizoen 1997/1998 betreft

eurovoc_concepts:
agro-industry
contract
fruit product
producer organisation
production aid
vegetable product


title: WRITTEN QUESTION No. 2322/97 by Georges BERTHU to the Commission. The single currency and reduction in undertakings' costs

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
costing
economic analysis
exchange transaction
foreign exchange market
type of business

text: C 60/126 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 98 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (18 July 1997) Details of the subsidies for cattle exports are contained in the Commission(cid:146)s reply to written question E-1701/97 by Mr Holm (1). The main exporters of live animals are Germany, France and Ireland. (1) See page 37. (98/C 60/211) WRITTEN QUESTION P-2322/97 by Georges Berthu (I-EDN) to the Commission (30 June 1997) Subject: The single currency and reduction in undertakings(cid:146) costs On 27 February 1997, while discussing the preparations for the single currency, Mr Yves-Thibault de Silguy told the French Senate(cid:146)s Delegation for European Affairs that the Commission estimated that the abolition of currency exchange costs alone would result in savings to Europe of something to the order of 200 billion (French) francs per year. However, when talking to the French National Assembly(cid:146)s Delegation for the European Union on 26 October 1995, Mr de Silguy had estimated those costs at 150 billion francs per year. How does the Commission account for the sharp rise in expected savings over a period of barely eighteen months, when the possibility that some Member States will not participate, as has been officially accepted since the Madrid Summit (December 1995), should result rather in such costs being lower? Can the Commission explain how it arrived at these figures? Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (24 July 1997) Commission studies have shown that the costs to businesses of having to conduct transactions in several European currencies amount to some 0. 5% of Community GDP. Since the latter was put at FF 4 391 billion in 1996, expected savings would total FF 220 billion. Consequently, even if all the Member States did not adopt the common currency, savings would still amount to some FF 200 billion a year, the figure quoted in February 1997. The October 1995 figure was based on estimates of GDP at the time that were subsequently revised. Furthermore, it should be pointed out that the figure of 0. 5% of Community GDP could be understated. According to a recent study by the IFO Institute ((cid:145)Dismantling of barriers, intra-EU multicurrency costs(cid:146), Munich, 1997), transaction costs amount to 1% of GDP, in which case the savings expected to accrue from their elimination would total FF 400 billion. (98/C 60/212) WRITTEN QUESTION P-2324/97 by Olivier Dupuis (ARE) to the Commission (30 June 1997) Subject: European corps of civilian and military units Given the plethora of crisis situations in the world, ranging from Somalia to Rwanda and from the former Yugoslavia to Albania, the European Parliament has, on a number of occasions, emphasized the need for the setting up of a European corps of civilian and military units which could undertake peace-keeping and peace-restoring missions. It did this, for example, in the FASSA report (A4-0021/97) (1) and in Petersberg the TINDEMANS report (A4-0162/97), in which it called on the Commission and Council to carry out a feasibility study into this issue


title: Az Európai Parlament és a tanács 97/36/EK irányelve (1997. június 30.) a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
approximation of laws
audiovisual communications policy
broadcasting
television

text: 06/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 321 31997L0036 L 202/60 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 7. 30. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 97/36/EK IRÁNYELVE (1997. június 30. ) televíziós a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról intézkedésekben megállapított, AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen ennek 57. cikke (2) bekezdésére és 66. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189b. cikkében (3) meghatározott eljárás szerint eljár- va, az egyeztetőbizottság által 1997. április 16-án jóváhagyott együttes szövegtervezet fényében, (1) (2) (3) (4) mivel a 89/552/EGK tanácsi irányelv (4) jogi keretet szab a televíziós műsorszolgáltatásnak a belső piacon; mivel a 89/552/EGK irányelv 26. cikke kimondja, hogy a Bizottság az irányelv elfogadása napjától számított ötödik év végéig az Európai Parlament, a Tanács és a Gazdasági és Szociális Bizottság elé terjeszt egy jelentést az irányelv alkalmazásáról, és szükség esetében további javaslatokat tesz annak érdekében, hogy hozzáigazítsa azt a televíziós műsorszolgáltatás területén bekövetkezett fejleményekhez; mivel a 89/552/EGK irányelv alkalmazása és az alkalma- zásáról szóló jelentés feltárta bizonyos meghatározások, illetve a tagállamok ezen irányelv szerinti kötelezettségei tisztázásának szükségességét; mivel a Bizottság az 1994. július 19-i „Európa útja az információs társadalom felé: egy cselekvési terv” című közleményében hangsúlyozta a szabályozási keretek (1) HL C 185. , 1995. 7. 19. , 4. o. és HL C 221. , 1996. 7. 30. , 10. o. (2) HL C 301. , 1995. 11. 13. , 35. o. (3) Az Európa Parlament 1996. február 14-i véleménye (HL C 65. , 1996. 3. 4. , 113. o. ) A Tanács 1996. július 18-i közös álláspontja (HL C 264. , 1996. 9. 11. , 52. o. ) és az Európa Parlament 1996. november 12-i határozata (HL 362. , 1996. 12. 2. , 56. o. ) az Európa Parlament 1997. június 10-i és a Tanács 1997. június 19-i határozata. (4) HL L 298. , 1989. 10. 17. , 23. o. Az 1994. évi Csatlakozási Okmán- nyal módosított irányelv. fontosságát az audiovizuális szolgáltatások tartalmára néz- ve, amely segít az ilyen szolgáltatások szabad mozgásának biztosításában a Közösségben, és választ ad az ebben az ágazatban az új technológiák által megnyílt növekedési lehetőségekre, ugyanakkor számításba veszi az audiovi- zuális műsorok különös természetét, különösen a kulturá- lis és szociológiai hatást, közvetítési módjuktól függetlenül; mivel a Tanács ezt a cselekvési tervet az 1994. szeptember 28-i ülésén üdvözölte, és hangsúlyozta az európai audio- vizuális ipar versenyképessége javításának szükségességét; mivel a Bizottság egy zöld könyvet adott ki a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről az audiovizuális és infor- mációs szolgáltatások területén, és vállalta egy zöld könyv kiadását, amely ezen új szolgáltatások kulturális vonatko- zásainak fejlesztésére összpontosít; mivel az új audiovizuális szolgáltatásokkal kapcsolatos minden új jogi keret összhangban kell, hogy álljon ezen irányelv elsődleges célkitűzésével, amely a szolgáltatások szabad mozgásának biztosítását szolgáló jogi keretek meg- alkotása; mivel lényeges, hogy a tagállamok intézkedjenek a televí- ziós műsorszolgáltatáshoz hasonló szolgáltatások tekinte- tében annak érdekében, hogy megakadályozzák az alapel- vek mindennemű megszegését, amelyek szabályozzák az információt és a széleskörű egyenlőtlenségek kialakulását a szabad mozgás és a verseny tekintetében; az Tanács Európai találkozóján mivel Essenben 1994. december 9-én és 10-én az állam- és kormányfők felszólították a Bizottságot, hogy következő találkozójukat megelőzően terjesszen be egy javaslatot a 89/552/EGK irányelv módosítására; (5) (6) (7) (8) (9) (10) mivel a 89/552/EGK irányelv alkalmazása feltárta a kifeje- zetten az audiovizuális ágazatra vonatkoztatott jogalkotási koncepció tisztázásának szükségességét; tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának eseti jogalkalmazására a letelepedést kell egy adott tagállam joghatóságát meghatá- rozó elsődleges feltétellé tenni; 322 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/2. kötet (11) mivel a letelepedés fogalma a Bíróságnak a Factortame (1) ügyben 1991. július 25-én hozott ítéletében meghatáro- zott feltételek szerint, egy gazdasági tevékenység tényleges, határozatlan ideig tartó folytatásával jár egy állandó léte- sítményen keresztül; amely a televíziós adások vételének és/vagy továbbítása felfüggesztésének korlátozására irányul, az ilyen elveknek meg kell, hogy feleljen; (12) mivel a televíziós műsorszolgáltató szervezet letelepedését gyakorlati feltételek egész sora határozhatja meg, mint pél- dául a szolgáltatást nyújtó központi ügyvezetésének helye, az a hely, ahol a műsorkészítési politikáról rendszerint hozzák a döntéseket, az a hely, ahol a közönségnek közve- títendő műsort végül keverik és feldolgozzák, valamint az a hely, ahol a munkaerő jelentős hányadára szükség van a televíziós műsorszolgáltató tevékenység folytatásához; (13) mivel egy gyakorlati feltételrendszer felállítása azt a célt szolgálja, hogy egy teljeskörű eljárással meg lehessen hatá- rozni, hogy egy, és kizárólag egy tagállam rendelkezzen joghatósággal egy műsorszolgáltató felett azon szolgálta- tások biztosításával kapcsolatban, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoznak; mindazonáltal figyelemmel a Bíró- ság eseti jogalkotására és az olyan esetek elkerülésére, ahol joghatóság nem állapítható meg, célszerű a letelepedés szempontjára hivatkozni az 52. cikk értelmezése szerint, és az Európai Közösséget létrehozó szerződésből követke- zően egy tagállam joghatóságát megállapító végső feltétel- ként; (14) mivel a Bíróság következetesen úgy foglalt állást (2), hogy egy tagállamnak jogában áll intézkedések meghozatala egy másik tagállamban letelepedett televíziós műsorszolgáltató ellen, amely teljes tevékenységét vagy annak legnagyobb részét az első tagállam területére irányítja, amennyiben a letelepedési hely megválasztása azzal a szándékkal történt, hogy elkerülje azokat a jogszabályi feltételeket, amelyek e szervezetre vonatkoztak volna, amennyiben az első tag- állam területén létesítették volna; (16) mivel az szükséges irányelvvel módosított ezen 89/552/EGK irányelv intézkedései hatékony alkalmazásá- nak biztosítása az egész Közösségben annak érdekében, hogy megőrizhető legyen az azonos iparágban a cégek közötti szabad és tisztességes verseny; (17) mivel a közvetlenül érintett harmadik felek, beleértve más tagállamok állampolgárait is, képesek legyenek jogaik érvé- nyesítésére a nemzeti jogrendszer alapján, azon tagállam illetékes bíróságai és egyéb hatóságai előtt, melyek jogha- tósággal rendelkeznek azonos televíziós műsorszolgáltató szervezet felett, amely esetleg elmulasztja az ezen irányelv- vel módosított 89/552/EGK irányelv alkalmazásából eredő nemzeti előírások teljesítését; (18) mivel lényeges, hogy a tagállamok intézkedéseket hozhas- sanak az információhoz való jog védelmére és a társada- lom számára kiemelten jelentős nemzeti, illetve nem nem- zeti események televíziós közvetítéséhez való széleskörű nyilvános hozzáférés biztosítására, mint például az olim- piai játékok, a labdarúgó világbajnokság és az európai lab- darúgó bajnokság; ebből a célból a tagállamok jogában áll a közösségi joggal összhangban lévő intézkedések megho- zatala, melyek célja a joghatóságuk alá tartozó, az ilyen események kizárólagos műsorközvetítési jogaival rendel- kező műsorszolgáltatók gyakorlatának szabályozása; (19) mivel a közösségi keretekben szükséges intézkedéseket hozni a lehetséges jogi bizonytalanság és piaci torzulások elkerülésére, és a televíziós szolgáltatások szabad forgalma- zásának egyeztetésére azzal a szükséglettel, hogy megaka- dályozzák a jogos általános érdekeket védő nemzeti intéz- kedések megkerülésének lehetőségét; (15) mivel az Európai Unió létesítéséről szóló szerződés F. cik- kének (2) bekezdése előírja, hogy az Unió a közösségi jog általános elveiként tartja tiszteletben az alapvető jogokat, ahogyan azt az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény biztosítja; minden olyan intézkedés, amely az ezen irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 2a. cikke alapján hozott intézkedés, (1) C-221/89. ügy, Királynő kontra Közlekedési államtitkár, ex parte Fac- tortame Ltd. és társai, (1991. ) ECR I-3905–20. szakasz. (2) Lásd, különös tekintettel a 33/74. ügyben, Van Binsbergen kontra Bestuur van de Bedriffsverenigung (1974. ) és a C-23/93 esetben, TV 10 SA kontra Commussariaat voor de Media (1994. ) ECR I-4795. (20) mivel különösen helyénvaló ebben az irányelvben olyan előírások megfogalmazása, amelyek a műsorszolgáltatók részéről kizárólagos közvetítési jogok gyakorlására vonat- koznak, amelyeket a műsorszolgáltatók felett joghatóság- gal rendelkező tagállam helyett más tagállamokban a tár- sadalom számára eseményekre vonatkoznak, és a spekulatív jogszerzés elkerülésére, ame- lyek a nemzeti intézkedések megkerülésének szándékával történnek, szükséges intézkedések alkalmazása az ezen irányelv megjelenését követően kötött szerződésekben és olyan eseményekkel kapcsolatban, amelyek a végrehajtás időpontja után történnek, és az ezen irányelv megjelenése előtti időpontban megkötött szerződéseket megújításuk alkalmával új szerződéseknek kell tekinteni; kiemelten jelentős 06/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 323 (21) mivel ezen irányelv alkalmazásában a társadalom számára a kiemelten jelentős eseményeknek bizonyos feltételeknek kell eleget tenniük, azaz olyan kiemelkedő eseményeknek kell lenniük, amelyek az Európai Unióban vagy egy adott tagállamban, illetve egy adott tagállam területén a közvé- lemény számára érdekesek, és amelyeket előzetesen meg- szervez egy olyan eseményszervező, aki jogosult az adott eseménnyel kapcsolatos jogok értékesítésére; (22) mivel ennek az irányelvnek az alkalmazásában a „szabadon igénybe vehető televízió”-s műsorszolgáltatás egy közszol- gálati vagy kereskedelmi műsorcsatornán, amely fizetés nélkül a közönség rendelkezésére áll a műsorközvetítés olyan finanszírozási módjain túlmenően, amelyek széles körben alkalmazottak az egyes tagállamokban (például engedélydíj és/vagy alapszintű előfizetési díj egy kábelhá- lózatban); (23) mivel a tagállamok szabadon hozhatnak bármely olyan intézkedést, amelyet alkalmasnak tartanak az olyan adások tekintetében, amelyek harmadik országokból származnak, és amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosí- tott 89/552/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott fel- tételeknek, feltéve hogy teljesítik a közösségi jogi előíráso- kat és a Közösség nemzetközi kötelezettségeit; (24) mivel az európai alkotások előmozdítására vonatkozó nemzeti jogalkotás eltéréseiből adódó akadályok elhárítása érdekében az ezen irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv intézkedéseket tartalmaz az ilyen jogalkotás harmonizálására; mivel azoknak az intézkedéseknek, ame- lyek általában a kereskedelem liberalizálását célozzák, tar- talmazniuk kell előírásokat a versenyfeltételek harmonizá- lására; (25) mivel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 128. cik- kének (4) bekezdése ezen túlmenően megköveteli, hogy a Közösség a Szerződés egyéb rendelkezései alá tartozó tevé- kenysége során figyelembe vegye a kulturális szemponto- kat; (26) mivel a Bizottság által 1994. április 7-én elfogadott zöld könyv „A stratégiai választási lehetőségekről, amelyek meg- erősítik az európai műsorkészítő ipart az Európai Unió audiovizuális politikájának összefüggésében”, egyebek között intézkedéseket fogalmaz meg európai alkotások elősegítésére az ágazat fejlődésének előmozdítása céljából; mivel a Média II. program, amely az audiovizuális ágazat- ban a képzés, a fejlesztés és az elosztás előmozdítására törekszik, szintén azt a célt szolgálja, hogy lehetővé tegye az európai alkotások előállításának fejlődését; mivel a Bizottság javasolta, hogy az európai alkotások előállítását egy olyan közösségi mechanizmussal is segítsék elő, mint például a Garancia Alap; (27) mivel a műsorszolgáltató szervezetek, a műsorkészítők, a producerek, szerzők és más szakértők ösztönzése szüksé- ges, hogy részletesebb terveket és stratégiákat dolgozzanak ki, amelyek a nemzetközi közönség érdeklődésére számot tartó európai audiovizuális játékfilmek fejlesztésére irá- nyulnak; (28) mivel a korábban említett szempontokon túlmenően, szükséges feltételeket teremteni a műsoripar versenyképes- ségének javítására; a Bizottság által, az említett irányelv 4. cikkének (3) bekezdése alapján, 1994. március 3-án és 1996. július 15-én elfogadott 89/552/EGK irányelv 4. és 5. cikkének alkalmazásáról szóló közlemények azt a követ- keztetést vonják le, hogy az európai alkotások előmozdí- tására hozott intézkedések hozzájárulhatnak az ilyen fejle- ményekhez, de számításba kell venniük a televíziós műsorszolgáltatás területén bekövetkezett fejleményeket; (29) mivel a kizárólag a tagállamok nyelveitől eltérő nyelven műsort szolgáltató csatornákra nem vonatkoznak a 4. és 5. cikk rendelkezései; mindazonáltal, ahol az ilyen nyelv vagy nyelvek a csatorna adásidejének nem teljes egészét, de jelentős részét képviselik, a 4. és 5. cikk rendelkezései nem vonatkozhatnak az adásidő adott részére; (30) mivel az európai alkotások arányait a gazdasági realitások számításba vételével kell betartani; ezért e célkitűzés eléré- séhez egy fokozatos rendszerre van szükség; (31) mivel az európai alkotások előállításának elősegítésére tekintettel lényeges, hogy a Közösség – tekintettel az egyes tagállamok audiovizuális kapacitására, valamint az Euró- pai Unió kevésbé alkalmazott nyelveinek védelmére – támogassa a független producereket; mivel a „független producerek” fogalmának meghatározásakor a tagállamok- nak megfelelően figyelembe kell venniük olyan szempon- tokat, mint például a gyártó társaság tulajdonviszonyai, az azonos műsorszolgáltatónak szállított műsorok mennyi- sége és a másodlagos jogok tulajdonviszonya; (32) mivel a filmművészeti alkotások televíziós bemutatásának egyes típusainál a konkrét időarányok kérdése döntően egy olyan ügy, amely az érintett felek vagy szakemberek közötti megállapodások útján rendezhető; (33) mivel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek reklámja a 92/28/EGK (1) irányelv előírásaitól függ; (1) HL L 113. , 1992. 4. 30. , 13. o. 324 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/2. kötet (34) mivel a televíziós műsorszolgáltató részéről saját műsora- ival és a közvetlenül ezekből keletkező kiegészítő terméke- ivel kapcsolatban tett közleményeire, valamint a díjmente- sen és jótékonysági felhívásokra biztosított napi adásidőt nem lehet beszámítani abba a napi vagy óránkénti adásidőbe, amely reklámra és távértékesítésre biztosítható; közleményekre közszolgálati közvetített (35) mivel a verseny torzulásainak elkerülése érdekében ez az átmeneti könnyítés az olyan termékekkel kapcsolatos köz- leményekre korlátozódik, amelyek teljesítik azt a kettős fel- illetve közvetlenül tételt, hogy egyidejűleg kiegészítők, származnak az érintett műsorokból; a kiegészítő kifejezés itt olyan termékekre vonatkozik, amelyek konkrétan azt célozzák, hogy a nézőközönség az érintett műsorokból a legteljesebb előnyöket élvezze, illetve azokkal interaktív kapcsolatba léphessen; jelenség, és ezért a rá vonatkozó intézkedések módosítása különösen ezen irányelv jövőbeni felülvizsgálatánál merül- het fel; (40) mivel szükséges a kiskorúak fizikai, értelmi és erkölcsi fej- lődése védelmének szabályait tisztázni; mivel az egyes tagállamok és a Közösség által kifejezésre juttatott közér- dek iránti elkötelezettséget kielégíti egy világos megkülön- böztetés alkalmazása az olyan műsorok között, amelyek teljes körű betiltásra kerülnek és azok között, amelyek megfelelő technikai eszközök alkalmazásától függően engedélyezhetők; (41) mivel ezen irányelv kiskorúak és közrend védelmével fog- lalkozó egyetlen intézkedése sem követeli meg, hogy a kér- déses intézkedéseket szükségszerűen a televíziós műsorok előzetes ellenőrzésével kelljen megvalósítani; (36) mivel a távértékesítés fejlődésére tekintettel a műsorszol- gáltatók számára lényeges gazdasági tevékenység és az áruk valamint szolgáltatások teljes és valódi közvetítő- jeként a Közösségben alapvető az adásidővel kapcsolatos szabályok módosítása és a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása az ilyen adások formáját és tartalmát meghatá- rozó megfelelő szabályok bevezetése; (42) mivel a Bizottság részéről az illetékes tagállami hatóságok- kal együttműködésben lefolytatandó vizsgálatnak, a szülők vagy felügyeletet gyakorló személyek által gyakorolt ellen- intézkedések őrzés megkönnyítésére szolgáló további lehetséges előnyeiről és hátrányairól az olyan műsorok tekintetében, amelyeket kiskorúak nézhetnek, egyebek között figyelembe kell venni a következők célszerűségét: (37) mivel az illetékes nemzeti hatóságok számára a vonatkozó intézkedések végrehajtásának ellenőrzése során lényeges megkülönböztetni a nem kizárólag távértékesítésre szánt csatornákat illetően egyrészt a távértékesítési műsorok, a hirdetési műsorok és más hirdetési formák számára bizto- sított adásidőt, másrészt a távértékesítési reklámabla- koknak biztosított adásidőt; ezért szükséges és elégséges, hogy az egyes ilyen reklámablakokat egyértelműen azono- sítsák vizuális és akusztikai eszközökkel, legalább a rek- lámablak kezdetén és végén; (38) mivel az ezen irányelvvel módosított 89/552/EGK irány- elv a hagyományos műsorelemek, így hírek, sport, filmek, dokumentumműsorok és dráma nélküli, kizárólag távérté- kesítésre vagy önreklámozásra szánt csatornákra vonatko- zik, kizárólag ezen irányelvek alkalmazásában, anélkül hogy sérülne az ilyen csatornák vonatkozásában az egyéb közösségi szabályozások hatálya; – az új televíziós készülékekkel kapcsolatos követelmény egy olyan technikai eszköz felszerelése, amely lehetővé teszi a szülők vagy felügyeletet gyakorló személyek szá- mára bizonyos műsorok kiszűrését, – megfelelő értékelési rendszerek létrehozása, – családbarát műsornézési elvek és egyéb oktatási és tuda- tossági intézkedések ösztönzése, – az e tekintetben Európában és egyéb országokban szer- zett tapasztalat valamint az olyan érintett személyek véleményének figyelembevétele, mint például műsor- szolgáltatók, producerek, oktatási szakemberek, médi- aszakértők valamint megfelelő egyesületek, arra törekedve, hogy amennyiben szükséges a 26. cikkben meghatározott határidőt megelőzően megfelelő javaslato- kat terjesszenek be jogi vagy egyéb intézkedésekre; (39) mivel szükséges tisztázni, hogy az önreklámozási tevé- kenységek a reklám egy sajátos formáját alkotják, melynek során a műsorszolgáltató saját termékeit, szolgáltatásait, műsorait vagy csatornáit hirdeti; mivel különösen a műso- rokból vett kivonatokból álló előzeteseket műsorként kell kezelni, az önreklámozás egy új és viszonylag ismeretlen (43) mivel megfelelő a 89/552/EGK irányelvet úgy módosítani, hogy lehetővé tegye a természetes vagy jogi személyek szá- mára – akiknek vagy amelyeknek tevékenységeiben szere- pel a kizárólag vényre kapható gyógyszerkészítmények vagy gyógykezelések előállítása, illetve megszervezése vagy értékesítése – a televíziós műsorok szponzorálását, feltéve hogy az ilyen szponzorálás nem kerüli meg a kizárólag vényre kapható gyógyszerkészítmények és gyógykezelések televíziós hirdetésének tilalmát; 06/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 325 (44) mivel a 89/552/EGK irányelvben és az ezen irányelvben alkalmazott megközelítés célja a szükséges és elégséges alapvető harmonizáció elérése volt a televíziós műsorok szabad mozgásának biztosítására a Közösségben; mivel a tagállamok szabadon alkalmazhatnak a joghatóságuk alá tartozó műsorszolgáltatók vonatkozásában részletesebb vagy szigorúbb szabályokat az ezen irányelv által érintett területeken, beleértve egyebek között a nyelvpolitikai célok, a televízió tájékoztatási, oktatási, kulturális és szóra- koztatási szolgáltató szerepére tekintettel a közérdek védel- mének, az információs iparban és a médiában a pluraliz- mus védelmének, valamint a verseny védelmének elérését, tekintettel az erőfölénnyel történő visszaélés, és/vagy az erőfölény létrehozásának vagy megerősítésének elkerülé- sére, amelyek egyesülések, megállapodások, felvásárlások vagy hasonló kezdeményezések útján jöhetnek létre; mivel ezeknek a szabályoknak a közösségi joggal összhangban kell lenniük; (45) mivel Európában az audiovizuális termékek gyártása támo- gatásának célja a tagállamokban műsorszolgáltató szerve- zeteik keretében folytatható, egyebek között a közérdekű feladat megfogalmazásával bizonyos műsorszolgáltató szervezetek esetében, beleértve azt a kötelezettséget, hogy jelentős mértékben járuljanak hozzá az európai műsor- gyártásba történő befektetéshez; (46) mivel Az Európai Unióról szóló szerződés B. cikke kije- lenti, hogy az Unió egyik célkitűzése a „közösségi vívmá- nyok” teljes mértékű fenntartása, b) a korábbi b) pont számozása c) ponttá változik és a követ- kezőképpen kerül megszövegezésre: „c) »televíziós reklám« bármilyen formájú közlemény, amelyet fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás elle- nében közvetítenek, vagy önreklámozási célra közve- tít egy köz- vagy magánvállalkozás egy szakma, üzlet, foglalkozás vagy hivatás tekintetében, annak érdeké- ben, hogy fizetés ellenében előmozdítsa áruk vagy szolgáltatások értékesítését, beleértve az ingatlanokat, jogokat és kötelezettségeket;”; c) a korábbi c) és d) pontok számozása d) és e) pontokra vál- tozik; d) a következő ponttal egészül ki: „f) »távértékesítés« azok a közvetlen ajánlatok, amelyeket fizetés ellenében a közönségnek közvetítenek áruk vagy szolgáltatások értékesítése céljából, beleértve ingatlanokat, jogokat és kötelezettségeket. ”; 2. a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép: „2. cikk (1) Minden tagállam biztosítja, hogy a joghatósága alá tar- tozó műsorszolgáltatók által közvetített összes televíziós adás megfelel az adott tagállamban közcélú vételre szánt adá- sokra vonatkozó jogrendszeri előírásoknak. (2) Ezen irányelv alkalmazásában egy tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltatók a következők: – azok, amelyek az adott tagállamban a (3) bekezdés sze- rint telepedtek le, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: – azok, amelyekre a (4) bekezdés vonatkozik. 1. cikk A 89/552/EGK irányelv a következőképpen módosul: 1. az 1. cikkben: a) a következő új b) ponttal egészül ki: „b) »műsorszolgáltató« az a természetes vagy jogi sze- mély, aki szerkesztői felelősséget vállal a televíziós műsorrend összeállításáért az a) alpont értelmezése szerint, és aki ezeket közvetíti vagy harmadik felek bevonásával közvetítteti;”; (3) Ezen irányelv alkalmazásában a következő esetekben kell egy műsorszolgáltatót egy tagállamban letelepedettnek tekin- teni: a) a műsorszolgáltató központi ügyvezetésének helye az adott tagállamban található, és a műsorrenddel kapcsola- tos szerkesztői döntéseket abban a tagállamban hozzák; b) amennyiben a műsorszolgáltató központi ügyvezetésének helye az egyik tagállamban található, de a műsorrenddel kapcsolatos szerkesztői döntéseket egy másik tagállam- ban hozzák, azt abban a tagállamban letelepedettnek kell tekinteni, amelyikben a televíziós műsorszolgáltató tevé- kenység folytatásában szerepet játszó jelentős munkaerő működik; amennyiben az érintett tagállamok mindegyi- kében működik a televíziós műsorszolgáltató tevékeny- ség folytatásában szerepet játszó jelentős munkaerő, 326 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/2. kötet akkor a műsorszolgáltatót abban a tagállamban letelepe- dettnek kell tekinteni, amelyikben a központi ügyvezeté- sének helye található; amennyiben a televíziós műsorszol- gáltató tevékenység folytatásában szerepet játszó jelentős munkaerő az említett tagállamok egyikében sem műkö- dik, a műsorszolgáltatót abban a tagállamban letelepe- dettnek elsőként megkezdte műsorszolgáltatását az adott tagállam jogrendszere sze- rint, feltéve hogy folyamatos és hatékony kapcsolatot tart fenn annak a tagállamnak a gazdaságával; tekinteni, ahol kell c) amennyiben egy műsorszolgáltató központi ügyvezeté- sének helye egy tagállamban található, de a műsorrend- del kapcsolatos döntéseket egy harmadik országban hozzák, vagy viszont, azt az érintett tagállamban letele- pedettnek kell tekinteni, feltéve hogy a televíziós műsor- szolgáltató tevékenység folytatásában szerepet játszó munkaerő jelentős része abban a tagállamban működik. (4) Azokat a műsorszolgáltatókat, akikre a (3) bekezdés elő- írásai nem vonatkoznak, egy tagállam joghatósága alá tarto- zónak kell tekinteni a következő esetekben: a) az adott tagállam által biztosított frekvenciát használják; b) annak ellenére, hogy nem használják a tagállam által biz- tosított frekvenciát, de az adott tagállamhoz tartozó műholdkapacitást használják; (2) A tagállamok ideiglenes eltérésben részesülhetnek az (1) bekezdés hatálya alól, amennyiben a következő feltételek tel- jesülnek: a) a más tagállamból származó televíziós adás kifejezetten nyilvánvalóan és súlyosan sérti a 22. cikk (1) vagy (2) bekezdését és/vagy 22a. cikkeket; b) a megelőző 12 hónap alatt a műsorszolgáltató legalább két korábbi alkalommal megsértette az a) alpontban emlí- tett előírást (előírásokat); c) az érintett tagállam írásban értesítette a műsorszolgáltatót és a Bizottságot az állítólagos jogsértésekről és az általa tervezett intézkedésekről, amelyeket akkor hoz, ha ismé- telten megtörténik egy ilyen jogsértés; d) az adást közvetítő tagállammal és a Bizottsággal folyta- tott konzultáció nem eredményezett egyezséget a c) bekezdésben előírt értesítéstől számított tizenöt napon belül és az állítólagos jogsértés továbbra is fennáll. A tagállam által hozott intézkedésekről szóló értesítést követő két hónapon belül a Bizottság határozatot hoz arról, hogy az intézkedések megfelelnek-e a Közösségi jognak. Amennyiben úgy határoz, hogy nem felelnek meg, a tagállam köteles sürgősséggel megszüntetni a kérdéses intézkedéseket. c) bár nem használják a tagállam által biztosított frekvenciát, sem pedig a tagállamhoz tartozó műholdkapacitást, de az adott tagállamban elhelyezkedő műholdas kapcsolattartó berendezést használják. (3) A (2) bekezdés nem sérti az érintett műsorszolgáltató felett joghatósággal rendelkező tagállamban a kérdéses jogsértésekkel kapcsolatos mindennemű eljárás, jogorvoslat vagy szankció alkalmazását. ”; (5) Amennyiben nem dönthető el, hogy melyik tagállamnak van joghatósága, a (3) és (4) bekezdés szerint, a joghatóság- gal rendelkező tagállam az, amelyben a műsorszolgáltató az Európai Közösséget létrehozó szerződés 52. és további cik- keinek értelmezése szerint letelepedett. 4. a 3. cikk helyébe a következő lép: „3. cikk (6) Ez az irányelv nem alkalmazandó a kizárólag harmadik országokban történő vételre szánt adásokra, és amelyek köz- vetlenül vagy közvetve nem foghatóak egy vagy több tagál- lamban. ”; (1) A tagállamoknak továbbra is jogukban áll a joghatósá- guk alá tartozó televíziós műsorszolgáltatóktól megkövetelni részletesebb vagy szigorúbb szabályok kidolgozását az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken. 3. a szöveg a következő cikkel egészül ki: „2a. cikk (2) A tagállamok megfelelő eszközökkel biztosítják jogrend- szerük keretei között, hogy a joghatóságuk alá tartozó tele- víziós műsorszolgáltatók ténylegesen megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek. (1) A tagállamok biztosítják a más tagállamokból származó televíziós adások vételének szabadságát, és nem korlátozzák a területükön azok továbbközvetítését olyan okoknál fogva, amelyek az ezen irányelv által összehangolt területekre tar- toznak. (3) A harmadik személyeket közvetlenül érintő intézkedé- seknek, beleértve más tagállamok állampolgárait is, ki kell terjedniük az illetékes bíróságokhoz vagy egyéb hatóságok- hoz történő fordulás lehetőségére a nemzeti előírások tény- leges betartása érdekében. 06/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 327 3a. cikk 7. a 6. cikk a következőképpen módosul: (1) Minden tagállam hozhat intézkedést a közösségi jog sze- rint annak biztosítására, hogy a joghatósága alá tartozó műsorszolgáltatások kizárólagos alapon ne közvetíthessenek az adott tagállam társadalma számára kiemelten jelentős ese- ményeket oly módon, hogy az adott tagállamban a közön- ség jelentős részét kizárják az ilyen események követésének lehetőségéből élő vagy későbbi közvetítés útján az ingyenes televíziós szolgáltatásban. Amennyiben így jár el, az érintett tagállam jegyzéket készít azokról a meghatározott nemzeti vagy nem nemzeti eseményekről, amelyeket a társadalom számára kiemelkedő jelentőségűnek tart. Ezt világos és átlát- ható módon teszi meg a szükséges és hatékony időhatáron belül. Ennek az eljárásnak a keretében az érintett tagállam azt is meghatározza, hogy az ilyen események teljes vagy részle- ges élő közvetítésben kerüljenek műsorra, vagy ahol a köz- érdeknek megfelelően szükséges vagy alkalmas, objektív okoknál fogva teljes vagy részleges későbbi közvetítésre kerüljön sor. (2) A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot min- den olyan intézkedésről, amelyet az (1) bekezdéssel kapcso- latban hoznak. Az értesítéstől számított három hónapon belül a Bizottság köteles igazolni, hogy az ilyen intézkedések megfelelnek a közösségi jognak, és erről tájékoztatják a további tagállamokat. A Bizottság kikéri a 23a. cikk alapján létrehozott bizottság állásfoglalását. A Bizottság továbbá haladéktalanul megjeleníti a meghozott intézkedéseket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, és legalább évente egy- szer kiadja a tagállamok által hozott intézkedések összesített jegyzékét. (3) A tagállamok kötelesek biztosítani megfelelő eszközök- kel jogrendszerük keretein belül, hogy a joghatóságuk alá tar- tozó műsorszolgáltatók ezen irányelv közzétételének napját követően az említett műsorszolgáltatók által vásárolt kizáró- lagos jogokat nem gyakorolják oly módon, hogy egy másik tagállamban a közönség jelentős részét megfosztják attól a lehetőségtől, hogy kövessék azokat az eseményeket, amelye- ket az adott másik tagállam az előző bekezdések szerint meg- jelölt, teljes körű vagy részleges élő közvetítés vagy ahol a közérdekű objektív okoknál fogva szükséges vagy megfelelő, teljes körű vagy részleges közvetítés útján az ingyenes televí- zióban, amint azt az (1) bekezdés szerint a másik tagállam meghatározta. ”; a) az 1 a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „a) a tagállamokból származó alkotások;”; b) az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: „A b) és c) rendelkezések alkalmazása feltételesen vonat- kozik a tagállamokból származó olyan alkotásokra, ame- lyek nem képezik az érintett harmadik országokban meg- különböztető intézkedések tárgyát. ”; c) a (3) bekezdés helyébe a következő bekezdés lép: „(3) Az (1) bekezdés c) szakaszában említett alkotások olyan alkotások, amelyeket egy vagy több európai harma- dik országba települt producerek készítettek kizáróla- gosan, vagy egy vagy több tagállamban letelepedett pro- harmadik ducerekkel országokkal a Közösség az audiovizuális szektorral kap- csolatos megállapodásokat kötött, amennyiben az emlí- tett alkotások főként egy vagy több európai államban lakóhellyel rendelkező szerzőkkel és munkatársakkal készülnek. ”; koprodukcióban, amely d) a (4) bekezdés számozása (5) bekezdésre változik, és a következő bekezdéssel egészül ki: „(4) Az (1) bekezdés értelmében nem európai alkotások- nak számító alkotások, de amelyek a tagállamok és har- madik országok között kötött kétoldalú koprodukciós szerződések keretében készültek, európai alkotásoknak tekintendők, feltéve hogy a közösségi koproducerek biz- tosítják a gyártási összköltség többségét, és hogy a pro- dukciót nem egy vagy több producer irányítja, akik a tagállamok területén kívül telepedtek le. ”; e) az új (5) bekezdésben az „(1) bekezdés” szöveg helyébe az „(1) és (4) bekezdés” szöveg lép; 8. a 7. cikk helyébe a következő lép: „7. cikk A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó televíziós műsorszolgáltatók nem sugároznak filmművészeti alkotásokat a jogosultakkal egyeztetett időszakokon kívül. ”; 9. a 8. cikket törölni kell; 10. a 9. cikk helyébe a következő szöveg lép: „9. cikk 5. a 4. cikk (1) bekezdésében a „teletext szolgáltatásokra és távértékesítésre” szöveg lép az „és teletext szolgáltatásokra” szöveg helyébe; Ez a fejezet nem vonatkozik az olyan televíziós műsorokra, amelyeket helyi közönségnek szánnak és nem képezik egy nemzeti hálózat részét. ”; 6. az 5. cikkben a „teletext szolgáltatásokra és távértékesítésre” szöveg lép az „és teletext szolgáltatásokra” szöveg helyébe; 11. a IV. fejezet címe helyébe a következő lép: „Televíziós reklám, szponzorálás és távértékesítés”; 328 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/2. kötet 12. a 10. cikk helyébe a következő szöveg lép: 15. a 13. cikk helyébe a következő lép: „10. cikk „13. cikk (1) A televíziós reklámot és a távértékesítést könnyen felis- merhető módon kell megjeleníteni, és a műsorszolgáltatás más részeitől kellően el kell különíteni vizuális és/vagy akusz- tikai eszközök segítségével. (2) Az elkülönült, műsort megszakító rövid reklámok és távértékesítési műsorok kivételesen sugározhatók. (3) A reklám és a távértékesítés nem alkalmazhat tudat alatt befolyásoló technikákat. (4) A burkolt reklám és távértékesítés tilos. ”; 13. a 11. cikk helyébe a következő lép: „11. cikk (1) A reklámokat és a távértékesítést a műsorok között kell elhelyezni. Feltéve, hogy az e cikk (2)–(5) bekezdésében fog- lalt feltételek teljesülnek, a reklámok és a távértékesítés a műsorokba oly módon is beiktathatók, hogy a műsorban a természetes szüneteket, illetve a műsor időtartamát és termé- szetét figyelembe véve a műsor integritása és értéke valamint a jogosultak jogai nem sérülnek. (2) Az önálló részekből álló műsorokban, vagy a sportmű- sorokban és hasonlóan szerkesztett események és előadások műsoraiban, ahol szünetek találhatók, a reklámokat és a távértékesítést kizárólag a részek között vagy a szünetekben lehet elhelyezni. (3) Az audiovizuális alkotások közvetítését, mint például a játékfilmeket és a televízió céljára készült filmeket (leszámítva a sorozatokat, a könnyű szórakoztató műsorokat és doku- mentumműsorokat) egyszer lehet megszakítani minden eltelt 45 perc után, feltéve hogy ezek programozott időtartama a 45 percet meghaladja. További megszakítás csak akkor enge- délyezhető, amennyiben a műsorok programozott idő- tartama legalább 20 perccel hosszabb, mint két vagy több tel- jes 45 perces időszak. (4) Ha a (2) bekezdés által érintett műsorokon kívül más adá- sokat reklámok és távértékesítés szakít(anak) meg, legalább 20 perces időszaknak kell eltelnie az egyes egymást követő hirdetési szünetek között a programon belül. (5) Semmilyen vallási műsor adásában nem szabad reklám- okat és távértékesítést elhelyezni. A harminc percnél rövi- debb programozott időtartamú hír és aktuális témájú műso- rokban, dokumentumműsorokban, vallási programokban és gyermekprogramokban nem szabad szünetet tartani reklám és távértékesítés céljára. Amennyiben ezek programozott idő- tartama 30 perc vagy annál hosszabb, az előző szakaszok előírásai alkalmazandók. ”; 14. a 12. cikkben a bevezető szöveg helyébe a következő lép: „A televíziós reklám és távértékesítés:”; Cigaretták és más dohánytermékek televíziós hirdetésének és távértékesítésének minden formája tilos. ”; 16. a 14. cikkben a jelenlegi szöveg számozása (1) bekezdésre változik, és a következő bekezdéssel egészül ki: „(2) Tilos az olyan gyógyszerkészítményekre (*) irányuló távértékesítési műsor, amely a bejegyzett gyógyszerkészítmé- nyekkel kapcsolatos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított rendelkezések közelítéséről szóló 1965. január 26-i 65/65/EGK tanácsi irányelv szerinti forgalomba hozatali engedélytől függnek, továbbá tilos a gyógyászati kezelés megjelenítése távértékesítési műsorban. (*) HL 22. , 1965. 2. 9. , 369. o. A legutóbb a 93/39/EGK irány- elvvel módosított irányelv (HL L 214. , 1993. 8. 24. 22. o. )”; 17. a 15. cikkben a bevezető szavakat a következők váltják fel: „Az alkoholos italok televíziós hirdetése és távértékesítési műsorai a következő kritériumoknak feleljenek meg:”; 18. a 16. cikkben a jelenlegi szöveg lesz az (1) bekezdés, és a következő bekezdést kell beiktatni: „(2) A távértékesítés feleljen meg az (1) bekezdésben emlí- tett követelménynek és ezen túlmenően nem ösztönözheti a kiskorúakat, hogy az áruk és szolgáltatások vételében vagy bérletében megállapodjanak. ”; 19. a 17. cikk a következőképpen módosul: a) a (2) bekezdés helyébe a következő lép: „(2) A televíziós műsorokat nem szponzorálhatják olyan vállalkozások, amelyek alapvető tevékenysége a cigaretta, illetve más dohánytermék gyártása vagy forgalmazása. ”; b) a (3) bekezdés számozása (4) bekezdésre változik és a szö- veg a következő bekezdéssel egészül ki: amelyek tevékenysége „(3) Olyan vállalkozások, a gyógyszerkészítmények és gyógykezelés előállítására, illetve megszervezésére vagy értékesítésére irányul, úgy szponzorálhatnak televíziós műsorokat, hogy reklámoz- hatják a vállalkozás nevét vagy arculatát, de nem reklá- mozhatnak olyan meghatározott gyógyszerkészítmé- nyeket vagy gyógykezeléseket, amelyek csak vényre kaphatók abban a tagállamban, amelynek joghatósága alá a műsorszolgáltató tartozik. ”; 06/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 329 20. a 18. cikk helyébe a következő lép: 24. a 20. cikk helyébe a következő lép: „18. cikk „20. cikk (1) A távértékesítési, hirdetési műsorok és más formájú rek- lámok számára szánt adásidő aránya, a 18a. cikk meghatá- rozása szerinti távértékesítési időszakok kivételével, nem haladhatja meg a napi adásidő 20 %-át. A reklámműsorokra szánt adásidő nem haladhatja meg a napi adásidő 15 %-át. A 3. cikk sérelme nélkül a tagállamok a közösségi jog kellő figyelembevételével a 11. cikk (2)–(5) bekezdése és a 18. valamint 18a. cikk keretében meghatározott feltételektől eltérő más feltételeket határozhatnak meg a kizárólagosan nemzeti területre szánt adások tekintetében, amelyek sem közvetlenül sem közvetve nem foghatók egy vagy több egyéb tagállamban. ”; (2) A reklámműsorok és távértékesítési műsorok aránya hat- van percen belül nem haladhatja meg a 20 %-ot. 25. a 21. cikket törölni kell; (3) E cikk alkalmazásában a reklám nem tartalmazza a követ- kezőket: 26. a V. fejezet címe helyébe a következő lép: – a műsorszolgáltató részéről a saját műsoraival kapcsolat- ban, illetve azokból a műsorokból közvetlenül származó kiegészítő termékekkel kapcsolatban tett közleményei, – közszolgálati közlemények és jótékonysági felhívások, amelyeket díjmentesen sugároznak. ”; 21. a következő cikkel egészül ki: „18a. cikk (1) A nem kizárólag távértékesítésre szánt csatorna által a távértékesítési műsorokra szánt reklámablakok legfeljebb megszakítás nélkül 15 perces időtartamúak legyenek. (2) A napi reklámablakok száma legfeljebb nyolc lehet. Ezek együttes időtartama nem haladhatja meg a három órát. Eze- ket vizuális és akusztikai eszközökkel egyértelműen távérté- kesítési reklámablakokként kell megjelölni. ”; 22. a 19. cikk helyébe a következő lép: „19. cikk A I. , II. , IV. , V. , VI. , VIa. és VII. fejezetek értelemszerűen vonatkoznak a kizárólag távértékesítésre szánt csatornákra. Az ilyen csatornákon a reklám a 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott napi határokon belül engedélyezett. A 18. cikk (2) bekezdése nem alkalmazható. ”; 23. a szöveg a következő cikkel egészül ki: „19a. cikk „A kiskorúak és a közrend védelme”; 27. a 22. cikk helyébe a következő lép: „22. cikk (1) A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó műsorszolgál- tatók által nyújtott televíziós adások nem tartalmaznak olyan programokat, amelyek súlyosan károsíthatják a kiskorúak fizikai, értelmi vagy erkölcsi fejlődését, különösen pornográ- fiával vagy indokolatlan erőszakkal kapcsolatos műsorokat. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések olyan további műsorokra is kiterjednek, amelyek valószínűleg káro- sítják a kiskorúak fizikai, értelmi vagy erkölcsi fejlődését, kivéve, ahol biztosítható az adásidő megválasztásával vagy más technikai intézkedéssel az adáskörzetben a kiskorúak szokásos körülmények között nem hallhatják vagy nem lát- hatják az ilyen adásokat. (3) Továbbá, amikor ilyen műsorok sugárzása kódolatlan formában kerül sor, a tagállamok biztosítják, hogy ezek előtt akusztikus figyelmeztetés szerepeljen, vagy azonosításukat időtartamuk során egy vizuális jelkép jelenléte biztosítsa. ”; 28. a szöveg a következő cikkel egészül ki: „22a. cikk is, hogy az adások ne A tagállamok biztosítják azt tartalmazzanak semmiféle gyűlöletre uszítást faji, nemi, vallási vagy nemzetiségi alapon. ”; 29. a szöveg a következő cikkel egészül ki: „22b. cikk A I. , II. , IV. , V. , VI. , VIa. és VII. fejezetek értelemszerűen vonatkoznak a kizárólag távértékesítésre szánt csatornákra. Az ilyen csatornákon a reklám más formái megengedhetők a 18 (1) és (2) cikk által meghatározott határokon belül. A cikk szerint különösen ez az intézkedés kerül 26. felülvizsgálatra. ”; (1) A Bizottság különös jelentőséget tulajdonít e fejezet alkal- mazásának a 26. cikkben előírt jelentésben. (2) A Bizottság ezen irányelv közzététele napjától számított egy éven belül az illetékes tagállami hatóságokkal együttmű- ködésben vizsgálatot folytat további intézkedések lehetséges 330 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 06/2. kötet előnyeiről és hátrányairól, tekintettel a szülők vagy felügye- letet gyakorló személyek által gyakorolt ellenőrzés meg- könnyítésére olyan műsorok tekintetében, amelyeket a kis- korúak nézhetnek. Egyebek között ez a vizsgálat kitér a következők célszerűségére: – az új televíziós készülékekkel szemben támasztott köve- telmény egy olyan technikai eszköz felszerelésére, amely lehetővé teszi a szülők vagy felügyeletet gyakorló szemé- lyek számára bizonyos műsorok kiszűrését, – megfelelő értékelési rendszerek létrehozása, – családbarát műsornézési elvek és más oktatási valamint tudatossági intézkedések ösztönzése, – az e tekintetben Európában és egyéb országokban szer- zett tapasztalat, valamint olyan érintett személyek véle- ményének figyelembe vétele, mint például műsors- zolgáltatók, producerek, oktatási szakemberek, média szakértők, valamint megfelelő egyesületek. ”; 30. a 23 (1) cikk helyébe a következő lép: „(1) A tagállamok polgári, közigazgatási vagy büntetőjogi rendszer keretében hozott egyéb rendelkezések sérelme nél- kül, bármely természetes vagy jogi személy állampolgár- ságától függetlenül, akinek jogos érdekeit, különösen hírne- vét és becsületét, egy televíziós programban valótlan tények állításával megsértették, jogot kell kapjon a válaszadásra vagy egyenértékű jogorvoslatra. A tagállamok biztosítják, hogy a válaszadáshoz vagy egyenértékű jogorvoslathoz fűződő jog tényleges gyakorlását nem gátolják indokolatlan rendelkezé- sek vagy feltételek kiszabásával. A választ a megindokolt kérelemtől számított ésszerű időn belül közvetíteni kell egy olyan időpontban és olyan módon, amely megfelel a kére- lemmel érintett adásnak. ”; 31. a 23. cikk után a szöveg a következő új, VIa. fejezettel egé- szül ki: „VIa. fejezet Kapcsolattartó bizottság 23a. cikk alkalmazásából ered, valamint minden más olyan ügyben, amellyel kapcsolatban hasznosnak tartják a véleménycse- rét; b) saját kezdeményezésű, illetve a Bizottság által kért véle- ményalkotás a tagállamok részéről ezen irányelv előírása- inak alkalmazásáról; c) egy véleménycserét biztosító fórumként való működés a tekintetben, hogy milyen ügyek szerepeljenek a jelenté- sekben, amelyeket a tagállamoknak a 4. cikk (3) bekez- dése szerint be kell terjeszteniük, ezek módszertanáról a 25a. cikkben említett független tanulmányra kidolgo- zandó tématervről, az ezzel kapcsolatos pályázatok érté- keléséről és magáról a tanulmányról; d) a Bizottság által a műsorszolgáltató szervezetek, produ- cerek, fogyasztók, gyártók, szolgáltatást nyújtók és szak- szervezetek, valamint a kreatív közösség képviselőivel tartott rendszeres konzultációk eredményeinek megtár- gyalása; e) az információcsere megkönnyítése a tagállamok és a Bizottság között a szabályozási tevékenységek helyzeté- ről és fejlődéséről a televíziós műsorszolgáltatás tekinte- tében, figyelemmel a Bizottság audiovizuális politikájára, valamint a technikai területen bekövetkezett vonatkozó fejleményekre; f) minden fejlemény vizsgálata, amely az ágazatban felme- rül és amelyről a véleménycsere hasznosnak tűnik;” 32. a szöveg a következő cikkel egészül ki: „25a. cikk cikk (4) bekezdésében meghatározott A 4. további június 30-a előtt sor kerül. Ennek felülvizsgálatra 2002. figyelembe kell vennie azt a független tanulmányt, amely a kérdéses intézkedések hatásáról készült közösségi és országos szinten egyaránt. ”; (1) Egy kapcsolattartó bizottságot kell létrehozni a Bizottság égisze alatt. Ez a tagállamok illetékes hatóságainak képvise- lőiből áll. Elnöke a bizottság egy képviselője, és az ő kezde- ményezésére vagy pedig egy tagállami küldöttség kérésére ül össze. (2) E bizottság feladatai a következők: a) ezen irányelv hatékony végrehajtásának elősegítése, rend- szeres konzultáció útján minden olyan gyakorlati problé- mát illetően, amely ezen irányelv és különösen a 2. cikk 33. a 26. cikk helyébe a következő lép: „26. cikk Legkésőbb 2000. december 31-ig és azt követően minden második évben a Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak egy jelentést nyújt be ezen módosított irányelv alkalmazásáról és szükség esetén további javaslatokat tesz, hogy ezen irányelvet hozzáigazítsák a televíziós műsorszolgáltatás területén bekövetkezett fejleményekhez, különösen az újabb keletű technológiai fejlemények fényében. ”. 06/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 331 2. cikk 3. cikk (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1998. december 31-ig megfelel- jenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. (2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivata- los kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivat- kozás módját a tagállamok határozzák meg. Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 4. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Luxembourgban, 1997. június 30-án. a Parlament részéről a Tanács részéről (3) A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti joguknak azo- kat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabá- lyozott területen fogadnak el. az elnök J. M. GIL-ROBLES az elnök A. NUIS


title: Regolamento (CE) n. 1248/97 della Commissione del 30 giugno 1997 che fissa il bilancio previsionale di approvvigionamento delle isole Canarie in prodotti trasformati a base di ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
Canary Islands
fruit product
quantitative restriction
supply balance sheet
tariff exemption


title: Rådets direktiv 97/43/Euratom av den 30 juni 1997 om skydd för personers hälsa mot faror vid joniserande strålning i samband med medicinsk bestrålning och om upphävande av direktiv 84/466/Euratom