eurovoc_concepts:
collective activities
foundation
report
social economy
voluntary organisation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER • £ " " •& l\ A ~A Bruxelles, den 06. 06. 1997 KOM(97) 241 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN WÊÊ vmmm AF FøKBrøNomos ?omm % WWWA i !:' * *. -. •• t INDHOLDSFORTEGNELSE I. Indledning II. Omfang III. Foreningers og fondes rolle og betydning IV. Samarbejde mellem sektoren og EU-institutionerne V. Problemer og udfordringer VI. Konklusion Bilag I. Undersøgelsen Bilag II. Oversigt over den retlige og skatte- og afgiftsmæssige ramme for foreninger og fonde Bilag III. De retlige og skatte- og afgiftsmæssige rammer for foreninger og fonde 2 2 4 8 10 13 18 30 35 1 o^ 11. INDLEDNING FORMÅL I Denne meddelelse omhandler en enkelt sektor inden for Det Europæiske Fællesskabs samfundsøkonomi, den sektor, der består af foreninger og fonde. Disse organisationer spiller en vigtig rolle på næsten alle områder af samfundet. De bidrager til jobskabelse, aktivt medborgerskab og demokrati; de leverer en lang række tjenesteydelser, spiller en vigtig rolle i forbindelse med sportsaktiviteter, varetager forskellige borgernes offentlige myndigheder, har en vigtig funktion i forbindelse med ftemrae og overholdelse af menneskerettigheder og spiller en afgørende rolle inden for udviklingspolitikken. interesser over for LI De har gennem årene i stadig større omfang bidraget til udviklingen i Europa, og dette bør fremmes og udbygges. heraf baggrund 1. 2 Få har Europa- Kommissionen gennemført , en omfattende undersøgelse for at få bedre kendskab til sektoren og for at klarlægge, hvilke problemer man bør tage op, Resultaterne af undersøgelsen findes î bilag L 1. 3 Formålet med meddelelsen er at vise sektorens stigende betydning i Den Europæiske at påvise hvilke problemer og Union, udfordringer disse organisationer står over for og at indlede en dialog på basis af en række overvejelser for at fremme deres udvikling på europæisk og nationalt plan, for at forbedre deres evne til at imødekomme fremtidige behov og gøre deres bidrag til den europæiske integration optimal. der I denne meddelelse $$giH$ 4er på et* række IA foranstaltninger, i medlemsstaterne, men man forsøger ikke at løsninger pålægge medlemsstateme særlige eller aktioner. Det er op XU de enkelte medlemsstater at behandle de problemstillinger, træffes kan de måtte ønske. I overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet er der dog nogle målsætninger, der kan behandles på fællesskabsplan. Disse overvejelser fremgår af "Konklusionen", II. OMFANG Foreninger - og ind sektorer Af de bestående umærkeligt foreningsøkonomien af tre 2 henholdsvis gensidige andelsselskaber, selskaber og foreninger - der samlet udgør fonds- er foreningssektoren langt den vanskeligste at afgrænse eller definere. foreninger ganske 2. 1 Grundlæggende er enkelt grupper af mennesker, der har sluttet sig sammen med det ene eller det andet formål for øje. I den ene ende af spektret væves 2. 2 foreningsverdenen i dagligdagens sociale liv samt samfunds- og familieliv. I den anden ende findes store institutioner af særdeles stor national, endog international universiteter, betydning: hospitaler, forskningsinstitutioner og kulturelle institutioner osv. , som folk (fejlagtigt) er vant til at opfatte som regulære "offentlige" organer. Atter andre derimod kan bestå af hundredvis af ansatte, tusindvis af frivillige og have en omsætning på mange millioner ECU. Et særdeles stort antal foreninger arbejder tæt sammen med offentlige myndigheder inden for traditionelle områder som f. eks. socialt arbejde. Andre er særdeles opsatte på at bevare deres tradition for fuld selvstændighed og beskæftige sig med radikale samfundsprogrammer eller "alternative" måder at leve på. Imidlertid har foreninger til en vis grad 2. 3 nedenstående fælles karaktertræk: a) De adskiller sig fra uformelle eller ad hoc- grupperiflger af rent soeial eller familiemæssig uanset eksistens, karakter ved en vis grad af formel eOer institutionel hvor nbetydelig denne måtte være. b) De er ideelle, hvilket vil sige at deres formål ikke er at indtjene et overskud til fordeling blandt ledelse eller medlemmer c) De er uafhængige, specielt af statslige og andre offentlige myndigheder, dvs* de står frit med hensyn til ledeteen af deres organisation i henhold til deres e$*e regler og procedurer* d) De skal ledes på en måde, der undertiden kaldes "uegennyttigt". Anvendelsen af denne term angiver ikke blot, at foreninger ikke skal tilstræbe at indtjene et overskud, men også at de, der leder organisationen, ikke selv skal tilstræbe et sådant for egen personlig vindings skyld. e) De skal i nogen grad være aktive pi den offentlige scene ©g deres aktiviteter til en vis grad tilstræbe at yde deres bidrag til gavn for almenvellet 2. 4 Der er betydelig forskel på, i hvor høj grad disse ovennævnte fem karakteristika deles af de enkelte foreninger. At kunne fastslå, om en forening i realiteten er uafhængig, er ikke let, og begrebet "almenvellet" i sig selv er skaber kontroversiel. definitionen en vis grad af sammenhæng på et kompleks område. Ikke desto mindre omfatter alle 2. 5 Denne meddelelse organisationer, der i større eller mindre grad deler de fem ovennævnte karakteristika. Der er imidlertid tre specifikke typer af organisationer, der ikke er medtaget. Det drejer sig her om politiske partier, der kan være foreninger, men som helt klart udgør et særtilfælde, religiøse menigheder (i bogstaveligste forstand, men ikke religiøst inspirerede organisationer, der aktivt er til gavn for almenvellet) samt fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer. Fonde 3 Fonde er på samme måde som foreninger også engageret i en lang række forskellige aktiviteter. I nogle lande er fonden det middel, der ofte foretrækkes til forfølgelse afmål, som i andre lande ikke vil kunne skelnes fra de mål, der typisk forfølges af foreninger. Ud fra et juridisk synspunkt udgør fondene dog en mere homogen gruppe end foreninger. Den eneste forskel af betydning ligger i det forhold, at nogle primært er private og andre primært offentlige. Det er imidlertid fonde med et samfundsmæssigt formål (selv om det drejer sig om private organisationer), der behandles i denne meddelelse. 3. 1 I denne henseende er fonde således organisationer med egne midler, som de efter eget valg kan anvende til projekter eller aktiviteter til gavn for almenvellet. De er helt uafhængige af statslige og andre offentlige myndigheder og drives af en uafhængig bestyrelse eller af formueforvaltere. Foreningstyper 4 Det er vanskeligt at kategorisere og definere foreninger og fonde. På europæisk plan ligger en del af årsagen hertil ganske enkelt i de forskellige nationale traditioner, som de er et udtryk for. Et andet problem består i den kraftige tendens til at kombinere forskellige mål. Hovedparten af foreninger og fonde er imidlertid flere af aktive på et eller nedenstående områder: (a) tering fleMevaetøer: „af Organisationer, der yder medlemmerne eller i form af klienterne serviceydelser* fleks, uddannelse, sociale informationer» rådgivning eller støtte* <b) JMte^lYJttfep Organisationer, der har til formål at føre kampagner eller drive lobbyvirksomhed, eller på anden vis at argumentere på vegne af en holdning eller • Æ W W W J W W W A ^ M I I I I M I I I M I I I I I I I I I W H I I I I I I I I I I I I I I I I I I IW m WWTiWiTnriøi n r r m iw ITW sygehjælp, ydelser, V "V gruppe med det formål at ændre den offentlige mening eller politik. eller føllestøælp: (c) Selyfcjftlp Organisationer, der typisk er dannet af grupper af privatpersoner med visse fælles interesser eller behov rmå -henblik på i fællesskab at kunne yde nja?ip> støtte samt samarbej de> til For langt støtte enten (d) Assistance, ûg„foordma^pn;, De såkaldte %elîemledsorgam$ationer''> der koordinerer aktiviteterne for eller leverer oplysninger og yder enkeltstående organisationer* der arbejder inden for et særligt felt» eller til sektoren som helhed, Sådanne organisationer udfylder den vigtige funktion som grænseflade mellem sektoren og offentlige myndigheder. 4. 1 Mange foreninger og fonde er naturligvis nationalt, men kan også være internationalt orienterede. hovedpartens vedkommende foregår aktiviteterne dog på regionalt eller lokalt plan. Meget generelt kan det siges, at jo snævrere de geografiske rammer er, jo flere funktioner synes foreninger at udfylde, og jo sværere bliver det at adskille disse funktioner fra hinanden. Over hele Europa er der i hundredetusindvis af selvstyrende lokale grupper, der arbejder inden for rammerne af nærmiljøet, bykvarteret, landsbyen eller i små landområder. Deres mål er at forbedre livskvaliteten i det lokale samfund. Sådanne organisationer udfylder i realiteten og typisk på en uformel måde alle de ovenfor beskrevne funktioner samtidigt, idet de yder tjenester og på gør gensidig lokalsamfundets gruppers behov inden for dette lokalsamfund. De stifter lokalsamfundet en organisation, hvorigennem kan gøre offentlige myndigheder opmærksom på de ønsker, de har. opmærksom specifikke støtte, eller Den retlige og skatte- og afgiftsmæssige ramme for foreninger og fonde Betydningen af klare og entydige retlige 5 og skatte- og afgiftsmæssige rammer for foreninger og fonde kan ikke undervurderes. Organisationer finder det vanskeligt at udøve deres virksomhed, når der ikke findes sådanne rammer på enten nationalt plan eller EU-plan. I bilag II findes en oversigt over de retlige og skatte- og afgiftsmæssige rammer for sektoren i Den Europæiske Union. III FORENINGERS OG FONDES ROLLE OG BETYDNING råder over Resultaterne Kommissionens af 6 undersøgelser viser tydeligt, at foreninger og fonde, skønt de ofte er meget små, sammen har store betragtelige aktiver og menneskelige ressourcer - lønnede såvel som ulønnede. Som andre former for foretagender, specielt små og mellemstore virksomheder, er mange foreninger og fonde også økonomisk aktive - de sælger nemlig produkter, leverer tjenesteydelser, der skal betales for, og indtjener overskud, der derefter reinvesteres. 6. 1 Denne sektors bidrag til økonomien er meget betragteligt. Hvor betragteligt er netop blevet afdækket af resultaterne af den første meget omfattende, komparative undersøgelse af sektoren i fire medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Tyskland og Italien) gennemført af Johns Hopkins University, Baltimore1. Disse resultater er af stor betydning. 6. 2 Undersøgelsen viser følgende: I Tyskland tegner sektoren sig for %7% af den samlede beaS^åtgetøe og 10% af den m(àaà^ beskæftigelse på sejrvieeomrâdet ï>ci drejet sig Offentliggjort i 1994. her ikke om mindre end 1 million mennesker. Den ideelle sektor er særlig vigtig inden for sundhed: 40% af patienters hospitalsdage stilles til disposition af denne sektor samt 60% af alle pleje- og forsorgsfaciliteter. I Frankrig er 4,2% beskæftiget inden for sektoren eller over 10% af det samlede antal beskæftigede i servicesektoren. 1 alt ca. 800 000 beskæftigede. Ideelle organisationer tager sig ai* over alle på pleje- og forsorgsområdet og af ca. 20% af folkeskole- og gymnasieelever. er særligt sociale tjenesteydelser og sport, hvor 80% af de sportsinteresserede er medlemmer af ideelle klubber. Ideelle organisationer fremtrædende halvdelen inden for af 1 Italien beskæftiges næsten 2% inden for sektoren eller over 5% af det samlede antal beskæftigede i servicesektoren. I alt beskæftiger sektoren, der er dominerende inden for sociale Ideelle tjenesteydelser, organisationer driver 20% af børnehaverne og over 40%) af pleje- og forsorgsfaciliteterne. 400 000. ca. I Det Forenede Kongerige beskæftiges 4% inden for sektoren eller over 9% af det samlede antal beskæftigede i servicesektoren. I alt ca. 900 000 er beskæftiget i denne sektor, der for stor spiller uddannelse: alle colleges drives af ideelle organisationer, hvilket også gælder for 22% af underskolerne. særlig inden rolle en 6. 3 Endelig beløb de kombinerede udgifter sig for disse lande til ikke mindre end 127 milliarder ECU (17 milliarder i Italien, 31. 3 milliarder i Frankrig, 36,6 milliarder i Det Forenede Kongerige og 42,2 milliarder i Tyskland). for den ideelle drift som en Tallene procentdel af bruttonationalindkomsten er ikke mindre imponerende: 2% i Italien, 3,3% i Frankrig, 3,6% i Tyskland og 4,8% i Det Forenede Kongerige. at de mest 6. 4 Det er. nar vi kommer til væksten i beskæftigelsen, interessante kendsgerninger viser sig. 1 undersøgelsen konstateres det - i det mindste med hensyn til Frankrig og Tyskland, hvor tal er tilgængelige - at fra 1980 til 1990 har sektoren været en kraftfuld jobskabelsesfaktor. I Frankrig tegner sektoren sig for et ud af hvert syv nye job skabt i det nævnte tiår, og i Tyskland for et ud af hvert ottende eiler niende. Dette er en meget væsentlig konstatering. tal bør måske ikke komme 6. 5 Disse fuldstændigt bag på os i betragtning af sektorens vækst i de senere år og de sandsynlige årsager hertil (se afsnit 1. 4 og 1. 5 i bilag I). Nogle af årsagerne synes aï være. historisk betingede, eller har været særegne for bestemte medlemsstater. Andre faktorer er afdækningen af nye samfundsrelevante sager og fremfor alt statens tendens til at involvere foreninger og fonde i leveringen af tjenesteydelser, som den tidligere selv var både planlægger og leverandør af; disse forhold i Fællesskabet. fremkomsten imidlertid opleves overalt behov. nye af i i der takt samme foregået 6. 6 En sådan politisk udvikling er imidlertid ikke alle medlemsstaterne. Det omfang, hvor den har været fulgt af klare forfatningsmæssige eller administrative fremmer ændringer, foreningers og fondes inddragelse, har været svingende. 6. 7 Tallene viser klart, at sektoren har vist sig i stand til at åbne for nye muligheder, og at den til forbedring af ikke blot har bidraget livskvaliteten, men også til beskæftigelsen og den økonomiske vækst Sektoren bør derfor i opmuntres forbindelse med jobskabelse, som det fremgår af "beskæftigelsespagten", f. eks. som led i lokale beskæftigelsesinitiativer. til at spille en større rolle 6. 8 Over hele Fællesskabet er et meget stort i antal foreninger og involveret fonde som formidlere uddannelse og omskoling af arbejdsløse, undertiden af offentlige programmer, men også ofte som ansvarlige. De til mindre leverer desuden heldigt stillede - handicappede, udstødte unge og de, der af den ene eller anden grund og gentagne gange, ikke har været i stand til at få fodfæste på arbejdsmarkedet. tjenesteydelser en uvurderlig måde, 6. 9 Foreninger og fonde sørger ligeledes for, at talrige frivillige får en god uddannelse. Mange af dem finder senere beskæftigelse på det traditionelle arbejdsmarked som et resultat af den erfaring og ekspertise, de har erhvervet sig. At gå ind i et frivilligt arbejde er også for mange hvorpå arbejdsvanen kan bevares på et tidspunkt, hvor det kan være svært især for langtidsledige at bevare en vis regelmæssighed i tilværelsen. Den ideelle sektor giver gode muligheder for at fa nye erfaringer. Dette giver sociale færdigheder, som forøger mulighederne for beskæftigelse, og giver desuden unge følelsen af at høre til og af at være efterspurgte som medborgere. Den Europæiske Voluntørtjeneste arbejder på dette unge område uddannelsesmuligheder ved at lade dem aktivt deltage i et lokalt projekt. Frivilligt arbejde er også meget vigtigt'for pensionister, som gerne fortsat vil anvende deres færdigheder og bevare en aktiv rolle i samfundet. tilbyder og Samfundsmæssig betydning l Der f«t4e$ ingen nøjagtige ta! for hvor mange i Unionen, der er tilknyttet foreninger, men 4a man i nogle medlemsstater regner med, at det drejer sig om et sted mellem en tredjedel og halvdelen af befolkningen, ligger det sandsynlige tal nok på ea. 100 millioner. 7. 1 Det vil rent historisk være svært at deres overvurdere foreningers søsterorganisationer, indflydelse og resultater. Det er foreninger og fonde, vi kan takke for tilblivelsen af mange af de fondenes, og af for ideer kampen anerkendelse videnskabelige tjenesteydelser, f. eks. inden for uddannelse, sundhed og på det sociale område, som vi i dag tager for givet. Deres bidrag til udviklingen af samfundsmæssige og politiske ideer samt til det intellektuelle klima, som vi lever i nu, har været af tilsvarende stor betydning. Foreninger og fonde har spillet en væsentlig rolle ved udbredelse og teknologisk udvikling og har været forum for udveksling af tanker inden for alle tænkelige områder af interesse for menneskene. De har ført af menneskerettighederne, det enkelte menneskes værdighed og bevarelse af vor kulturarv og naturlige miljø. Mange arbejder i solidaritetens ånd for de mindre heldigt stillede, de syge eller de handicappede, de fattige og de udstødte, de gamle og de unge og mellem dem, der har arbejde, og dem, der ikke har, mellem mænd og kvinder, mellem generationerne, mellem de mere velstillede regioner og de fattige regioner eller dem, der kæmper mod disse problemer. Foreninger yder et vigtigt bidrag i kampen mod seksuel udnyttelse af samfundsudstødelse, racisme og kvinder og børn samt mod fremmedhad. De har spillet en betydelig rolle i den offentlige meningsdannelse til fordel for udvikling, de har fremmet demokratiet og har med forbindelser etableret samfundsrepræsentanter i udviklingslandene. samt ydet en særdeles påkrævet nødhjælp og fødevarehjælp i krisesituationer, ofte i form af en heroisk indsats i kriseområder. særlige 7. 2 I dag er foreninger og fonde aktive på alle tænkelige områder af interesse for mennesket og dets stræben. Det bidrag, der ydes til vort samfunds eller vore forskellige kultures velfærd og udvikling, er præcis lige så væsentlig, som det altid har været især på baggrund af den Samtidig integrationsproces. europæiske arbejder at være de vedvarende med nyskabende og afdække nye behov og måder, hvorpå man kan forholde sig til dem. Få denne måde fortsætter foreninger ' og fonde, som de altid bar gjort, med Ikke blot at lægge de første spirsr "arvemassen" for en mulig fremtidig samfundspoiitik og andre for et politisk, politikker, men også samfundsmæssigt og intellektuelt klima, bvor ændringer vil blive opfattet som ønskelige i en «tørre målestok. Politisk betydning: Statsborgerskab 8 For mange mennesker er medlemsskabet ôf eller arbejdet som frivillige for foreninger og fonde imidlertid væsentligt for deres mulighed for at give udtryk for deres følelse af medborgerskab og demonstrere et aktivt engagement i deres medborgere og samfundet som helhed. af etablering en bevidsthed 8. 1 Den rolle, foreninger spiller med hensyn til at styrke følelsen af medborgerskab og sikre en mulighed for, at dette kan komme til udtryk, bliver stadig vigtigere på europæisk plan. De har således en aktiv rolle at spille i forbindelse om med unionsborgerskabet som nævnt i artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Union. Foreninger og fonde har længe virket til fremme for internationalt kontakt og forståelse folkeslag imellem og udviser nu stor interesse for den rolle, borgerne skal spille ved udformningen af Den Europæiske Union og ved virkeliggørelsen af borgernes Europa. Deres erfaring og grundlæggende filosofi sammen med deres voksende udbredelse på europæisk plan gør dem velegnet til denne rolle. Politisk betydning: Fremme af demokrati 9 Foreninger og fonde skaber en Mefee af solidaritet og medborgerskab og sarger for at londament for vort lægge det afgørende demokrati, î lyset afde udfordringer, som Det Europæiske Fællesskab nu står over for, især i de forskellige central* og østeuropæiske lande, har disse funktioner aldrig været vigtigere, 9. 1 Der er ingen tvivl om, at foreninger og fonde yder et meget stort og uundværligt bidrag til det demokratiske liv i Europa. Eksistensen af en veludviklet forenings- og fondssektor kan i realiteten opfattes som et sikkert tegn på, at demokratiet har nået sin myndighedsalder. For mange kan deltagelse i en forening være deres første og eneste erfaring med demokratiske processer uden for den gængse valgramme. 9. 2 Deres bidrag til den effektivitet, med hvilken det repræsentative demokrati fungerer, bør imidlertid ikke undervurderes. Frem for alt spiller de nu en vigtig rolle som formidlere ved informations- og meningsudveksling mellem stat og borger, idet de stiller de redskaber til rådighed for borgerne, som kan anvendes til kritiske undersøgelser af regeringshandlinger eller til kritiske undersøgelser af offentlige myndigheder. I yde denne nye vejlede ekspertrådgivning, i er der synspunkter, befolkningen, og sikre vigtige feedback om virkningen af de førte politikker. fremherskende forbindelse ligeledes -forslag, samt kan om de de 9. 3 At foreninger og fonde er vigtige for den demokratiske proces betyder selvfølgelig ikke, at de nogensinde vil kunne påtage sig den rolle, som valgte repræsentanter udfylder. Der ligger faktisk en fare i den type af "enkelt sag"- lobbyvirksomhed, som foreninger er tilbøjelige til at forfægte. Deres engagement i særlige sager eller specifikke privatpersoner eller grupper kan gøre dem urimeligt utålmodige i forhold til den balance mellem konkurrerende interesser, valgte regeringer forsøger at opnå. Der er behov for større til beslutningsprocessen. alle demokratisk forståelse kravene som for IV SAMARBEJDE MELLEM SEKTOREN OG EU-INSTITUTIONERNE tjenestegrene 9. 4 EU-institutionerne har en lang tradition for kontakter med og uformel høring af den ideelle sektor. Dette gælder for mange af Europa-Kommissionens som f. eks. GD IB, GDVIII med organisationerne for udviklingssamarbejde, og ECHO, som har fået særlig erfaring gennem sit samarbejde med ikke-statslige humanitære hjælpeorganisationer, GD V og Platformen af Europæiske Sociale for NGO'er, og Socialpolitikken, miljøorganisationer, GD XXIII og Det Rådgivende Udvalg for Andelsselskaber, Gensidige Selskaber, Foreninger og Fonde. GD X henvender sig især til den ideelle sektor for at formidle europæiske oplysninger anliggender til borgerne. Forum XI opstod GD om der af Ikke-statslige organisationer (NGO'er) deltager i et betydeligt antal forskningsprojekter, der finansieres inden for det fjerde rammeprogram (1994-1998). Programmet for socio-økonomisk forskning behandler udførligt spørgsmålet om sektorens rolle i økonomien og dens betydning for social samhørighed. Det er hensigten, at dette tema skal have endnu større vægt i det femte rammeprogram (1999-2002). Europa-Parlamentet samarbejder også med et stort antal foreninger for at få oplysninger og synspunkter om en lang række spørgsmål. Sektorens forskelligartethed anses for værdifuld især på grund af dens viden om og erfaring inden for social-, miljø- og udviklingspolitik, og fordi den spiller en vigtig rolle som bindeled til borgerne i deres eget miljø, især de svageste i samfundet. 9. 5 Den stadig større rolle, som den ideelle sektor spiller på en lang række områder af stor betydning for Europas opbygning, herunder især i mange medlemsstater i forbindelse med levering af vigtige sociale forvaltning og ydelser, er blevet anerkendt og har fundet udtryk i Kommissionens vigtigste erklæringer om social- og beskæftigelsespolitikken, f. eks. i grøn- og hvidbøger om socialpolitik og i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. 9. 6 1 mange år fandt kontakterne mellem EU- institutionerne og den ideelle sektor sted på ren ad hoc-basis og først med traktaten om Den Europæiske Union i 1992 kom betydningen af forbindelsen med denne sektor for første gang formelt til udtryk i erklæring nr. 23, der er knyttet som bilag til traktaten. 2 9. 7 Der findes på EU-plan en høj grad af politisk vilje til at sikre en mere systematisk høring af den ideelle sektor, både hvad angår udformningen og gennemførelsen af politiske foranstaltninger. Dette er i overensstemmelse i med sektorens stadig større betydning for medlemsstaterne, socialpolitikken. særlig inden Efter vedtagelsen af erklæring nr. 23 har der fundet en udvikling sted, som har fremmet konsolideringen af samarbejdet med NGO'er og andre organisationer ideelle sektor. Der er desuden iværksat en mere systematisk høring af disse. Især følgende kan nævnes: inden for den Fællesskab Europæiske I erklæring nr. 23 hedder det: "Konferencen understreger "den betydning, som et samarbejde mellem Det og organisationer indenfor det velfærdsmæssige og det i deres egenskab af sociale område samt fonde institutioner med ansvar for sociale foretagender og tjenester har med henblik på forfølgelsen af målene i artikel 117 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. " 3 Det bør bemærkes, at Kommissionen længe har haft en dialog med sektoren på andre områder, f. eks. med ikke-statslige udviklingsorganisationer gennem EF- NGO-kontaktudvalget, som får 90% af sine midler fra Kommissionen. fandt sted aftenen • Afholdelsen af det første Europæiske Forum for Socialpolitikken i marts 1996. I dette forum, der før, regeringskonferencen indledtes, deltog over 1 000 repræsentanter hovedsagelig for ikke- statslige organisationer. Der blev fastlagt en ny politisk målsætning: der skal efterhånden iværksættes en egentlig dialog med borgerne på EU-plan parallelt med den politiske dialog med de nationale myndigheder og den sociale dialog med arbejdsmarkedets parter. Det er hensigten, at der skal afholdes et forum hvert andet år. Denne dialog med borgerne har to hovedformål: - at sikre at de politiske beslutningstagere på EU-plan systematisk kan tage hensyn til den ideelle og græsrodserfaringer, således at de politiske foranstaltninger i højere grad kan afpasses efter de reelle behov, og synspunkter sektors - at formidle information fra EU-plan til lokalt plan, således at borgerne får kendskab til udviklingen, kan føle sig som en del af den europæiske opbygning, og kan se en sammenhæng med deres egen situation; der vil hermed blive større gennemsigtighed og en større følelse af medborgerskab. Sociale NGO'er, i 1995 af Platformen af • Oprettelsen Europæiske der repræsenterer et stort antal organisationer, for at bistå med forberedelsen af Det Europæiske Forum for Socialpolitikken og for at fremme udviklingen af en dialog med borgerne. at en rapport udarbejde • Oprettelsen af et "vismandsudvalg" i 1995 for om grundlæggende rettigheder. Rapporten skulle drøftes på Forum for Socialpolitikken og til som anvendes regeringskonferencens af revisionen af EU-traktaten. oplæg drøftelse Rapporten, hvori der slås til lyd for et Europa baseret på borgerlige og sociale rettigheder, gav også anledning til en debat over hele Europa på en række seminarer, der afholdtes på nationalt plan. Heri deltog bl. a. repræsentanter for den ideelle sektor og arbejdsmarkedets parter. • Indførelsen i 1997 af en ny budgetpost B3- 4101 for at fremme samarbejdet med NGO'er og andre organisationer inden for den ideelle sektor disse at organisationers evne til at deltage i en dialog med borgerne på EU-plan; forbedre for og 9. 8 til I forbindelse med forberedelserne regeringskonferencen blev der indledt en fortsat dialog mellem sektoren, Kommissionen og Europa-Parlameatet Man med i regeringskonferencen drøftet vigtige spørgsmål vedrørende sektoren. Det drejer sig bl. a. om følgende: forbindelse har bestemmelser et retsgrundlag vedrørende foreninger på EU-plan retsgrundlag for et af foranstaltninger både inden for beskæftigelse og på det sociale område fremme til integrering af erklæring nr. 23 i traktaten og særlige bestemmelser om høring af og dialog med velgørende foreninger og fonde i alle politiske spørgsmål, der vedrører dem ændring af artikel 8A for (ved fælles beslutningstagning) at træffe foranstaltninger til fremme af den frie bevægelighed. Kommissionen har til hensigt at fremsætte i overensstemmelse med relevante forslag resultatet af regeringskonferencen. For fremover at kunne opretholde den størst mulige kreativitet og ytringsfrihed er det vigtigt ikke at overbureaukratisere og institutionalisere høringen af den ideelle sektor og i stedet at stræbe efter et fleksibelt men systematisk tiltag ved udviklingen af dialogen med borgerne og kontakterne mellem den ideelle sektor og EU- og institutionerne. Der skal i denne forbindelse tages fuldt hensyn til subsidiaritetsprincippet og til de særlige forhold i hver enkelt medlemsstat. 9. 9 Kommissionen har også forsøgt at give til et bredt udvalg af sektoren adgang støtteprogrammer. Det drejer sig bl. a. om strukturfondene, TACIS- PHARE- for Øst- og Centraleuropa, programmerne Leonardo da Vinci-programmet, erklæring nr. 23 og de nye budgetposter for det "tredje system" og beskæftigelse, budgetposterne for SMV og erhvervsdrivende foreninger samt programmet for europæisk volontørtjeneste, som fremmer tværnationalt frivilligt arbejde, for Den samarbejde med og udvikling af LOME- landene og de særlige budgetposter for eksterne anliggender, især samarbejde med ALAMED- 1 andene. Udviklingsfond Europæiske uddeles Det anslås, at i alt ca. 800 mio. ECU (heraf 196 mio. ECU i form af samfinansiering) af EU's gennem årligt udviklingsbistand NGO'er. Kommissionen samarbejder desuden med sektoren i mange politiske spørgsmål vedrørende udviklingslandene. Europa-Kommissionen arbejder også nært sammen med NGO'er i kampen mod seksuel udnyttelse af børn og kvinder. Kommissionen ser gerne, at dens samarbejde med sektoren udbygges yderligere med henblik på en uddybning af den europæiske integration. I "konklusionen" fremsættes forslag herom. PROBLEMER OG UDFORDRINGER I 10. Foreninger og fonde arbejder under meget stort pres og i et miljø, der er under stadig påtager forandring. organisationer sig tjenesteydelser, som hidtil er blevet erlagt af offentlige myndigheder. I forbindelse med disse nye tjenesteydelser står imidlertid over for helt konkrete sektoren tilfælde nogle 10 og Hvordan problemer og udfordringer. Organisationer, hvis virksomhed traditionelt har været et supplement til statens tjenesteydelser, har pludselig selv ansvaret for disse. Dette kan betyde helt nye ledelsesstrukturer personaledispositioner, nye og behov, en helt anden finansiering af organisationen, en anden form for samarbejde med offentlige myndigheder og med andre foreninger skal fonde. organisationen finansieres? Skal midlerne komme fra offentlige myndigheder i form af langsigtet tilskud eller aftaler på kortere sigt. Vil midlerne overhovedet til? Vil organisationen i stadig større grad kunne regne med støtte fra offentligheden (den enkelte borger) eller erhvervslivet. En sådan ændring kan også betyde, at en organisations formål skal tages op til overvejelse. Skal en organisation, som blev oprettet for at fremme særlige befolkningsgruppers interesser (handicappede, socialt udstødte, etniske mindretal osv. ) og for at erlægge nogle supplerende tjenesteydelser, pludselig anmodes om at overtage selve hovedtjenesteydelsen? slå 10. 1 Alle disse aspekter har stor betydning for den måde, hvorpå organisationerne finansieres, og når det gælder uddannelse, og de offentlige myndigheder bør gøre sig klart, at det er vigtigt, at foreninger og fonde får de midler og den tid, de behøver, til at tilpasse sig de nye behov. 10,1 Til trods for offentlige myndigheders stigende #&#ng|ghed af foreninger og fonde med* tosyn til vâfmésm af en lang række fnnktfow, nar de offentlige myndigheder i det store og hele ikke anerkendt deres ansvar t henseende til at eikre, at sektoren % en så god position som muligt for, at den kan yde sit sædlge hidrag til gavn for almenvellet Dette har medført* at sektoren som sektor i mange lande har opereret i et politisk tomrum. Denne mangel på $ammetéa?nger*de struktnr i den offentlige poluikhar forhindret sektoren i at yde sit bidrag i det omfang, den har mulighed for, til for inden al* de organisationer, samtalepartnere største problemer, at løse de problemer, vi står over for. Det er pa tide, at der rettes op på dette torhold. 10. 3 Et som politikerne står over for. er den nuværende mangel på oplysninger om sektoren. I en vis forstand er etableringen af en politik også blevet forhindret af selve statens struktur og især af offentlige myndigheders vane med at forholde sig til foreninger og fonde som leverandører ai* tjenesteydelser til særlige klientgrupper eller særlige som sagsområder. Socialforvaltninger har kontakt med sociale tjenesteydelser, miljøforvaltninger med dem. der er aktive inden for miljø osv. Over et vist tidsrum kan sådanne forvaltninger og deres embedsmænd fa en detaljeret viden om de specielle organisationer, som de beskæftiger sig med. Inden for staten som helhed vil den viden, som forvaltninger kan erhverve sig. imidlertid forblive spredt, og som oftest har offentlige myndigheder sjældent som helhed overblik over hele sektoren, dens behov eller vigtige fremskridt inden for den. Det samme fænomen har uden tvivl også i flere medlemsstater været en medvirkende forhindre årsag udviklingen af en "bred sektororienteret" bevidsthed i foreningerne og fondene selv. leverer der til at for akutte behov 10. 4 Det offentlige myndigheder består nu i at sørge for, at deres "vertikale*' fremgangsmåde suppleres, og at de begynder at se seriøst på "horisontale" emner, der berører sektoren som helhed, med henblik på at udarbejde en hensigtsmæssig politik. Samtidig er der fondes behov samfundsmæssige rolle påskønnes, ligesom der er behov for på alle niveauer aktivt at arbejde for, at sektoren anerkendes som en i drøftelsen af alle fuldgyldig partner politiske og spørgsmål gennemførelsesforanstaltninger, som vedrører den. foreningers og for, at 11 10. 5 Der er i de sidste 10 år sket en dramatisk stigning i omfanget af foreningers og fondes arbejde på tværs af grænserne. Dette skyldes, at sektoren har fået adgang til et stigende antal europæiske støtteprogrammer, hvilket fremmer det tværnationale samarbejde, og desuden, at stadig flere organisationer er interesseret i at tilbyde deres tjenesteydelser i andre lande. for eller netværk sammenslutninger som knudepunkt 10. 6 Der er også et stort og stadigt N-oksende antal af foreninger og fonde, som arbejder over hele Europa. Nogle, som f. eks. Ligaen af Rode Kors Selskaber, fungerer som et samarbejdsorgan for nationale organisationer, som har samme målsætninger og samme navn. Andre som f. eks. European Foundation Centre eller CEDAG (the European Council for Voluntary Organisations) sektorens fungerer lobbyarbejde hos offentlige myndigheder og fremlægger og udarbejder eksempler på bedste praksis blandt deres - ofte forskelligartede - medlemmer. 10. 7 Der er også mange udviklings- og nødhjælpsorganisationer, som har en lang tradition for at arbejde i andre lande, men som i stadig større grad samarbejder på europæisk plan og med Europa-Kommissionen. De ikke- statslige udviklingsorganisationers EF-KGO- kontaktudvalg arbejder således snævert sammen med GD VIII (Udvikling), ECHO, GD IB og med andre generaldirektorater i Europa- Kommissionen. 10. 8 Foreningers evne til at yde deres fulde bidrag til aktiviteter på tværs af grænserne på det sociale og beskæftigelsesmæssige område er blevet indskrænket som følge af, at nogle EU- programmer siden 1995 er blevet suspenderet, indtil EF-Domstolen har afgjort spørgsmålet om foranstaltningers retsgrundlag. disse forslag Kommissionen til har regeringskonferencen sig på at afhjælpe dette ved at foreslå et retsgrundlag for formidling af bedste praksis, etablering af i sit bestræbt netværk og udveksling af erfaringer pa tværs af grænserne pa omrader som kamp mod social udstødelse og fremme af lige muligheder samt bekæmpelse af diskriminering på grund af kon. handicap, race eller alder. Dette ville sætte Fællesskabet i stand til at indfore de samme fremmende foranstaltninger, som allerede er undervisning, inden indført erhvervsuddannelse og sundhed. at 10. 9 Organisationer, udbygge deres virksomhed på tværs af grænserne i Europa, stoder imidlertid på mange andre problemer: forsøger der for Problemer med at finde * ligesindede organisationer i andre lande for at udarbejde fællesprojekter. Selv om organisationer teoretisk ser ud til at have samme måsætninger. kan det i praksis forholde sig anderledes. En organisation, der arbejder for en bestemt persongruppe i et land. kan spille en rolle, der adskiller sig en del fra en tilsvarende organisation, der arbejder i et andet land. Kulturelle og sproglige forskelle kan også ofte skabe problemer for organisationer, der arbejder sammen. * Manglende muligheder for at få tildelt EU-midler er For mange organisationer det vanskeligt at få gode ajourførte oplysninger om EU- midler. De kan også have problemer med medlemsstater, som er tilbageholdende med at give foreninger og fonde adgang til særlige EU- støtteprogrammer, hvor medlemsstaterne har kompetence til at træffe beslutninger. Problemer med at fmde supplerende * midler til projekter som samfinansieres via EU- støtteprogrammer. Supplerende projektmidler kommer ofte fra offentlige myndigheder, som maske selv fremsætter konkurrerende bud eller ikke er interesseret i at støtte projektet. * For stor afhængighed af EU-midler. Dette kan føre til problemer med den langfristede planlægning og kontinuiteten i forvaltningen, da disse midlers kortfristede karakter er uforenelig med langfristet behov foreningers grundfuiansiering. for Problemer med at fa støtte pa nationalt plan har fået nogle organisaitioner til at interessere sig for EU-midler. hvilket imidlertid kan deres uhensigtsmæssigt være for Organisationernes hovedmålsætninger. eksistens kan være i fare. hvis de ikke længere modtager disse midler. Vanskeligheder på grund af forsinket * udbetaling af EU-midler. Udbetalinger, der holdes tilbage al forskellige grunde på EU-plan eller nationalt plan. for organisationer, der udfører projekter på tværs af grænserne. problemer give ofte kan * Manglende organisationer i andre lande. retlig anerkendelse af i en eller medlemsstater Dette kan give alvorlige problemer for organisationer, der ønsker at åbne kontorer i andre levere tjenesteydelser, der finansieres af offentlige anden medlemsstat. myndigheder Kommissionen har allerede fremsat forslag om en række foranstaltninger (bl. a. statutten for en europæisk forening), som har til formål at give organisationer status som juridisk person i andre lande i Den Europæiske Union. * ikke repræsentative. Organisationer, der deltager i høringer, er 4 Der træffes ofte beslutning på nationalt plan og ikke på EU-plan om mange EU-støtteprogrammer. I nogle tilfælde har europæiske netværk ikke den struktur og medlemskreds, der er nødvendig for at sikre, at der tages hensyn til spektrum af synspunkterne hos et bredt 12 organisationer, der arbejder på lokalt, regionalt og nationalt plan. * Manglende forståelse hos nogle offentlige myndigheder for det arbejde* foreninger og fonde vtl udi&re i Europa. Mange organisationer klager over, at offentlige myndigheder ikke er klar over eller ikke støtter det arbejde, de forsøger at udføre på tværs af grænserne. Dette medfører ofte, at tværnationale projekter hindres. * Manglende hensigtsmæssig uddannelse. Utilstrækkelig uddannelse kan føre til, at organisationer administreres dårligt og ikke er i stand til at klare udfordringer og nye behov. * Manglende adgang til netværktekniL På grund af manglende uddannelse er nogle organisationer ikke i stand til at skabe kontakter med andre lignende organisationer. Ikke alle disse vanskeligheder er 10. 10 uovervindelige, og Europa-Kommissionen og nogle medlemsstater forsøger allerede at løse nogle af dem. Det skal dog bemærkes, at de ofte behandles på ad hoc-basis og ikke som en del af en sammenhængende strategi og politik over for sektoren. I det følgende afsnit er anført en række punkter til overvejelse både i sektoren selv og i medlemsstaterne og Fællesskabet. VI KONKLUSION I MEDLEMSSTATERNE at der Kommissionen i finder, overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet først og fremmest skal træffes foranstaltninger på medlemsstatsplan eller, hvor det er hensigtsmæssigt, regionalt eller lokalt. Kommissionen foreslår, at medlemsstaterne koncentrerer sig om følgende områder: * kendskab til sektoren på alle niveauer Erhvervelse af meget stønre viden om og 13 Der er ingen tvivl om, at planlægningen af en politik i øjeblikket forhindres af manglen på systematiske og pålidelige data om sektoren. Der er steder i Fællesskabet, hvor sektoren har en så ubetydelig profil i offentlighedens øjne, at politikerne knapt har kendskab til dens eksistens. Alle berørte beslutningstagere, EU- institutionerne og nationale, regionale og lokale myndigheder samt den ideelle sektor selv bør derfor overveje, hvilke praktiske skridt de hver især kan tage for at kortlægge den ideelle sektors størrelse og betydning. gøres rolle af tydeligere Forbindelse {"partnerskab**) mellem • offentlige myndigheder og sektoren Foreninger anmodes om at påtage sig en stadig mere betydningsfuld offentlige myndigheder og af Europa-Kommissionen selv. Det er derfor vigtigt, at foreninger far mulighed for at engagere sig i planlægningsorganer og i udarbejdelsen af politikker sammen med offentlige myndigheder på alle niveauer. Forbindelsen mellem foreninger og offentlige myndigheder bør og partnerskaber udvikles. Partnerskaber mellem indebære foreninger og myndigheder vil kontraktforhold mellem de enkelte foreninger og de offentlige myndigheder med de begrænsninger og krav, der måtte følge heraf. Men uanset hvilke forbindelser, foreninger og fonde måtte have med myndighederne, er de uafhængige af disse og skal fortsat være det. De offentlige myndigheder bør tage deres politik op til overvejelse og fremsætte forslag om, hvad der kan gøres for at hjælpe den ideelle sektor med at forøge dens kapacitet og, hvor det måtte være relevant, for at forbedre dens muligheder for bedst muligt at opfylde sin nye rolle. Lov$vniflg> som foreninger og fonde er • underlagt De kompetente myndigheder bør undersøge i hvilket omfang den retlige regulering kan præciseres og tilpasses, således at den ideelle sektors potentiale kan fuldt udnyttes på nationalt, regionalt og lokalt plan. Det skatte- og afgiftsmæssige grundlag og * de konkurrenceregler, der gælder for sektoren De skatte- og afgiftsregler, der gælder for sektoren skal være klare og enkle, og både stimulerende foranstaltninger og fritagelser skal derfor undersøges grundigt. Alle individuelle skattebestemmelser skal være begrundet i sektorens særlige forhold og i dens interne fra sig organisationsform, traditionelle økonomiske beslutningstagere. som adskiller Bedre adgang til programmer, der * medfinansieres af strukturfondene Mange foreninger er interesseret i finansiering fra strukturfondene. Da gennemførelsen af Fællesskabets støtterammer og operationelle programmer henhører under medlemsstaterne, opfordres disse til at undersøge og gennemgå gældende administrativ praksis for at lette den ideelle sektors adgang til oplysninger og for at fremme dens deltagelse. Det samme gælder udvælgelsen af modtagere til globalstøtte. I FORENINGERNE OG FONDENE « Hvordan sektorens fortsatte økonomiske sundhed kan sikres Positive juridiske og skatte- og afgiftsmæssige ordninger er vigtige for sektorens vækst i de enkelte lande, ligesom offentlig regnskabspligt offentlige Imidlertid skal myndigheder også sørge for, at samfundet ser med positive øjne på sektoren, og at der fra offentlige finansiering til tilskyndes myndigheders fra og side erhvervssektoren og private. sikres. ligeså bør Uddannelse « Sektorens vækst er ikke blevet modsvaret af øget uddannelse med henblik på at hjælpe foreninger med at udvikle deres færdigheder og ekspertise, så nye behov kan imødekommes. Alt for ofte er uddannelsesbudgetter de første, der bliver ramt, når finansiering viser sig svært, og foreninger bliver anmodet om at skære omkostningerne ned. Offentlige myndigheder bør sørge for, at man i foreningerne bliver tilstrækkeligt uddannede til at kunne levere tjenesteydelser og udføre det arbejde, som i stigende grad kræves af dem. inddraget Foreninger og fonde har en klar interesse i at blive af i informationssamfundet. Foreningers og fondes deltagelse i pilotprojekter, særlig vedrørende applikationer, bør fremmes. udviklingen 14 Det er vigtigt, at foreninger og fonde gør, hvad de kan, for at gøre opmærksom på sig selv via medier og ny informationsteknologi. De bør forsøge at være åbne og tilgængelige, således at offentligheden og myndighederne forstår deres arbejdsmetode. måsætninger Organisationerne relevant uddannelse af personale og frivillige, og de bør eventuelt forsøge at udvikle et godt forhold til offentlige myndigheder og erhvervsliv. og bør fremme Sektoren bør sørge for at sprede sit finansielle ikke bliver for grundlag, således at den afhængig af en bestemt finansieringskilde. Organisationsnetværkene bør også forsøge at sikre sig, at deres medlemskreds er så omfattende som muligt, således at de er virkeligt repræsentative. I FÆLLESSKABET Desuden foreslår Kommissionen følgende på fællesskabsplan: ikke er anerkendt efter Foreninger spiller en særdeles vigtig rolle • som kontaktflade mellem borgerne og myndighederne. En rolle, der dog endnu i store fortjeneste. træk Foreningerne fordrer, at deres aktiviteter i denne forstand anerkendes, idet de ikke længere er tilfredse med at være henvist til at føre lobbyvirksomhed, men kræver at blive hørt og løbende af systematisk fællesskabsinstanserne om alle emner og beslutninger, der vil kunne berøre deres aktiviteter, funktion og opfyldelsen af deres formål. en vil sikre inden udtrykker Gensidige Kommissionen løbende informationsudveksling og i den forbindelse indføre dialog og høringer på systematisk og regelmæssig basis med sektoren5. I denne forbindelse Kommissionen tilfredshed med, at Det Rådgivende Udvalg for Andelsselskaber, Selskaber, Foreninger og Fonde er blevet nedsat. Dette udvalg har til opgave at sikre høring og at for udføre horisontal koordinering sektoren. Kommissionen vil også bestræbe sig på at udvikle sin dialog med sektoren gennem Det Europæiske Forum for Socialpolitikken og den nye budgetpost til fremme af samarbejdet organisationer. Den vil med velgørende desuden foreninger eventuelt kan repræsenteres i andre eksisterende rådgivende udvalg. En sådan dialog og et sådant partnerskab vil bidrage til bedre forståelse og opnåelse af europæisk integration på alle niveauer. Den reviderede traktat bør desuden omfatte sådanne foranstaltninger som kamp mod udstødelse, fremme af beskæftigelse samt foranstaltninger på områder som ikke- diskriminering og indvandring. Dette kræver en mere aktiv dialog. undersøge, hvordan foreningers rolle Anerkendelsen af i • nutidens samfund kan ikke lade sig gøre uden større viden om denne sektors funktion, behov og forventninger. Da en sådan viden langt fra er komplet og især ikke er almindelig kendt i medlemsstaterne og på europæisk plan, bør der Opmærksomheden henledes på, at Europa- Kommissionen har offentliggjort en fortegnelse over europæiske ideelle organisationer for at gøre det muligt for embedsmændene at foretage en så systematisk og bred høring som muligt. 15 indsats på dette område. En af gøres en måderne, hvorpå vi kan bevæge os i den retning, er ved at sikre, at foreninger og deres initiativer bliver mere gennemskuelige. Derfor og for at støtte indsatsen over for erhvervelse af viden om sektoren vil Kommissionen overveje at og europæisk indføre statsborgerår. forenings- et Kommissionen anerkender • foreningers betydning, dels som informationsspreder, dels som borgernes nære organ, og har til hensigt at inddrage dem mere i sit arbejde med at udbrede oplysninger. Foreninger har spillet en vigtig rolle i forbindelse med de seneste "europæiske år", og dette er ikke altid blevet anerkendt. Kommissionen har derfor til hensigt at sikre, at foreningers rolle anerkendes og værdsættes i kommende "europæiske år". inden i det for Det samfundsøkonomi, • Europa-Parlamentet har fremlagt forslag om at gennemføre undersøgelser af sektorens Europæiske udvikling Fællesskabs specielt gennem oprettelsen af et observatorium, der skal følge sektorens udvikling indre marked. Kommissionen er af den opfattelse, at denne opgave for foreninger og fonde kunne udføres inden for det europæiske observatorium for SMV, og foreslår, at undersøgelsen og analysen inden for de eksisterende strukturer koncentrerer sig om det, foreninger udfører og ønsker at udføre på tværnationalt plan, og specielt om de'problemer, de vil møde i den forbindelse, dvs. problemer, der er forbundet med den forskellige juridiske status i landene, overførsel af penge, leje eller køb af ejendomme i andre lande, opnåelse af økonomisk støtte, gensidig effektiviteten med anerkendelse kvalifikationer, hindringer for mæcenater i medlemsstaterne osv. Man kunne også forsøge at finde frem til områder, hvor der findes en bedste praksis, som kunne fremmes og formidles. hensyn faglige til af fordele, inddraget i udviklingen Foreninger og fonde har en klar interesse i • at af blive informationssamfundet. Der bør gøres en for at gøre opmærksom på de indsats informations- og muligheder og kommunikationsteknologien samt de hertil hørende tjenesteydelser og applikationer kan tilbyde dem. Kommissionen har allerede oprettet et "Information Society Project Office" som en "one stop shop" i Kommissionen for at lette adgangen til information på dette område. "Information Society Forum" vil forsøge at inddrage alle berørte parter, herunder foreninger og fonde, i debatten. Foreningers og fondes deltagelse i pilotprojekter, særlig applikationer, bør fremmes. som applikationssystemer • Mange foreninger kræver bedre adgang til f. eks. finansieringskilder, finansieringskilder. strukturfonde og andre Komplicerede og administrative procedurer, der ofte fører til små, forsinkede udbetalinger, kan afholde beskedne foreninger fra at yde de værdifulde bidrag, de ellers ville kunne yde i forbindelse med gennemførelsen af de forskellige EU- støtteprogrammer. vil Med hensyn med Kommissionen aktivt undersøge, medlemsstaterne hvordan man til adgangen fællesskabsfinansiering, herunder muligheden for forhåndsfinansiering fra medlemsstaternes side og en forøget anvendelse af globaltilskud. foreslå Generelt rationaliserings- og forenklingsprocedurer i forbindelse med den reform af strukturfondene, der skal træde i kraft i år 2000. Den vil ligeledes fortsat af en vid således at det også partnerskabsbegrebet, og omfatter strukturfondene samarbejde til i fortsat kan arbejdsmarkedets Kommissionen fortolkning fremme parter lette vil indlede For at kunne tværnationale • aktiviteter har foreningerne brug for redskaber, der endnu ikke er almindeligt udbredte, men som udgør det afgørende grundlag for al aktivitet på dette område. Disse redskaber dækker alt fra sprogkendskab til kendskab til de forskellige medlemslandes skatteforhold, arbejdsmetoder, administrative procedurer osv. Hos de foreninger, der er interesseret i at etablere tværnationale aktiviteter, er behovet for uddannelse meget stort. Kommissionen vil derfor opmuntre til fremme af bedre adgang til europæiske uddannelsesprogrammer, som ledere af foreninger, der ønsker at etablere sig på europæisk plan, kan gøre brug af. På den anden side viser den ideelle sektors deltagelse i det europæiske år for livslang uddannelse sektorens aktuelle og potentielle livslang uddannelse, herunder bidrag voksenuddannelse, som i vidt omfang drives af den ideelle sektor. I de kommende år vil dette bidrag sandsynligvis få afgørende betydning for opbygningen af et vidensamfund for alle. til af til eller deres adgangen • Foreninger har ofte problemer med at finde partnere eller samarbejdspartnere uden for deres eget lands grænser, som ville kunne lette tværnationale gennemførelsen aktiviteter visse fællesskabsfonde, der kræver, at dette forhold er opfyldt. Dette er vigtigt i betragtning af det store antal fællesskabsværktøjer og -politikker, der står til erhvervsvirksomheders disposition finde partnere på med henblik på at europæisk plan (BC-Net, Europartenariat, BRE osv. ), der ikke altid er tilpasset foreningers behov6. Derfor vil Kommissionen sørge for, at det bliver lettere for foreninger at få adgang hertil, så de kan opfylde deres specifikke behov. 6 RECITE og ECOS/OUVERTXJRE-programmeme lette samt PACTE-programmet internationaliseringen af foreninger og fonde. kan 16 •7 til kontrol af økonomiske interesseorganisationer. Dette er i overensstemmelse med behovet for effektive systemer forvaltningen af offentlige midler. Komissionen vil også undersøge, hvordan der bedre om eksisterende fællesskabsmidler, som foreninger oplysninger udbredes kan o lys over, og fonde kan få del i. Resultaterne af de aktiviteter, der finansieres under den nye budgetpost B3-4013, vil til en vis i hvilket omfang grad kaste bidrager tjenesteydelsessektoren til beskæftigelsen. Man vil især undersøge foreningers og fondes aktuelle og potentielle rolle i beskæftigelsesprocessen samt deres evne til at skabe arbejdspladser, og man vil forsøge at finde praksis. på Kommissionen vil sørge for, at de deraf følgende analyser og konklusioner formidles bredt. at Europa-Kommissionens uddannelsestilbud af og informationsteknologier vil gøre det lettere for dem at etablere netværk og således gøre det muligt for dem fuldt ud at deltage i EU- programmerne. i anvendelse eksempler bedste støtte form • Undersøgelsen viser, at der er en voksende interesse blandt foreninger for at udbygge det tværnationale arbejde. Foreninger er ivrige efter at få kendskab til forskellige fra modeller og måder at arbejde efter organisationer lande. Mange andre organisationer synes, at det er vanskeligt på i 7 Artikel 4 i strukturfondene. forordning nr. 2081/93 om 8 GD VIII (Udvikling) har allerede et dokument med titlen "Digest of Community Resources available for the activities of NGOs and other financing and/or Decentralised Bodies Governmental in the fields of representing Civil Society Development CO-operation and Humanitarian Aid". 17 for seminarer i konferencer, grund af manglende ressourcer. Kommissionen kunne hjælpe organisationer, som f. eks. fonde, med at undersøge muligheden for at etablere en særlig fond med henblik på at lette foreningers tværnationale arbejde. Fonden skal især gøre det muligt for foreninger at forhåndsfinansiere visse projekter, hvortil der er anmodet om samt fra offentlige myndigheder, tilskud studiebesøg, ligeledes give mulighed deltagelse og uddannelsesinitiativer for organisationer, der normalt ikke har de nødvendige midler hertil. B De mange problemer, som foreninger møder, når de påtænker at gennemføre en tværnational indsats, skyldes ofte den nationale lovgivning, der knapt er tilpasset de nye behov, men kan også skyldes de på fællesskabsplan igangsatte foranstaltninger, der er udarbejdet med andre formål for øje, og som viser sig at udgøre en forhindring for foreninger og fonde. Af denne grund foreslår Kommissionen at undersøge og på nært hold at følge de -aktioner og den fællesskabspolitikker og berører fællesskabslovgivning, og foreningssektoren. Denne analyse bør gennemføres på en systematisk måde og også ved hjælp af et større koordinationsarbejde mellem enkelte tjenester med henblik på samtidig at kunne kontrollere anvendelsen af fællesskabsregler inden for sektoren og for at fremme foreningsstrukturen og sektorens adgang til det indre marked. Kommissionen agter at føre en omfattende dialog med sektoren, Europa-Parlamentet, Regionsudvalget, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, medlemsstaterne og andre berørte at drøfte de parter problemstillinger, der i denne meddelelse. Kommissionen har til hensigt at afholde en række konferencer og seminarer for at drøfte meddelelsen og de spørgsmål, den rejser. der opfølgning indgående rejses for BILAG I UNDERSØGELSEN Hvor mange foreninger og fonde findes I der? Hvordan finansieres de? Hvor mange mennesker er tilknyttet en forening? Hvor mange ansatte er der? Hvor mange mennesker arbejder frivilligt for foreninger eller fonde? Hvor stor er sektoren, og vokser den stadig? Hvordan udvikler sektoren sig på europæisk plan? Hvori består dens fremtidige behov og forhåbninger? 1. 1 Uheldigvis er der som tidligere nævnt stor mangel på oplysninger om foreningssektoren i medlemsstaterne, og endnu værre ser det ud på europæisk plan. Denne mangel på vigtige data afspejler ikke blot forskeres og politikeres manglende interesse - der indtil for nylig har været dominerende - men også manglen på enhver hensigtsmæssig for undersøgelsesramme. 1. 2 I et forsøg på at kaste noget lys over emnet besluttede Kommissionen sig derfor til at gennemføre en spørgeskemaundersøgelse af foreninger i alle medlemsstater. Den anvendte metode bestod i at sende spørgeskemaer ud til foreninger over hele Europa via deres repræsentantorganisationer i Bruxelles og på nationalt plan. Undersøgelsen blev gennemført i perioden juni - oktober 1993, og der blev afgivet 2 300 svar. Dette var en overraskende stor respons, og Kommissionen takker alle de involverede parter herfor. Responsen kan i sig selv tages som et udtryk for den levende interesse, som foreninger i de forskellige medlemslande udviser over for udviklingen på europæisk plan. form 1. 3 På grundlag af den givne metode, der var den eneste, Kommissionen kunne anvende, skal undersøgelsen udelukkende betragtes som orienterende, og resultaterne, der ikke på nogen måde kan betragtes om videnskabelige, forsigtighed. De er bør behandles med imidlertid interessante og gennemgås følgende. i del Sektorens vækst på, tyder vidnesbyrd i undersøgelsen, der dog 1. 4 Alle at foreningssektoren er vokset kolossalt siden af slutningen af sidste verdenskrig. Dette fænomen afspejles især fokuserer på den kraftige stigning i antallet af foreninger, der har fundet sted i løbet af de sidste ca. 20 år. De sidste ti års vækst inden for sektoren kan med rette betegnes som eksplosiv. Af de foreninger, der svarede på spørgeskemaet, blev ca. 75% oprettet efter 1961, ca 65% efter 1971 og ca. 45% efter 1981. Der er ingen grund til at tro, at stikprøven var specielt "ung", ligesom væksten heller ikke forekommer at være aftagende. Der er mindre forskelle mellem sektorerne i de forskellige medlemsstater - f. eks. synes den, af indlysende grunde, at være yngre i Spanien og Portugal end andre steder i Europa (84% af de spanske og 85% af de portugisiske organisationer i stikprøven er blevet oprettet efter 1971 og henholdsvis 63 og 62% samme grundlæggende fænomen kan ses overalt i Europa). - men det 1981) efter 15 Der er uå$n tvivl mange årsager til denne markante stigning* men nedenstående faktorer har nisten helt sikkert bidraget hertO: øget velstand efter den anden verdenskrig * og i nyere tid mere fritid (kortere arbejdstid, længere ferier og todages weekender) europæiske i do * økonomier i løbet af BOerne Isensmod levering ændringen fleste en øget MMegering; af tjenesteydelser * til forenføger (jte&jeiaie tjenesteydelser), der tidligere blev leveret safortentlige myndig&eder {"social frôv&tisefing") « offentlighedens i a^ndrjtsgem prøiferaietr ¥iek åu de ensartede og Jteiativt den mere upersonlige tjenesteydelser af den slags, der leveres af offentlige myndigheder» typisk henimod individuelle, klientorienterede metode, der anvendes af foreninger » identificeringen af en hel række nye behov og stigningen i nye samfundsrelevante ligestilling, miljø, sager (fteks* kønnenes beskyttelse af bioafbren, u-landahj&lp som en konsekvens af tidligere koloniers uafhængig opnået i 6ôerne? fted osv») * besteôigebeskrisen sidst î 70erne og først i SCterne, der tee til etableringen af beskæftigelsesordninger med deltagelse af foreninger visse * historiske medlemsstaters såsom frigørelsen af det indestængte foreningsbehov, der efterfulgte de politiske ændringer i Spanien og Portugal, eller bevægelsen i retning af etablering af strukturer uden for statens rammer, der efterfulgte de samfundsmæssige og politiske omvæltninger 11968 for vedkommende,. , årsager demografiske ændringer « i Europa, såsom det stigende antal pensionister/srbejds- løse* der te ført til, at rnedlemsstater. har lagt offentlige tjenesteydelser $m på den private sektor og foreningssektoren som et mlåM til at beskære de offentlige udgifter Antal medlemmer kendt forening almindeligt 1. 6 En i Fællesskabet har over 13 millioner medlemmer. De fleste foreninger er dog små, idet de ofte ikke har mere end en håndfuld aktive med lemmer. På grund af den af Kommissionen anvendte metode indeholder stikprøven et uforholdsmæssigt stort antal "mellemledsorga- nisationer" (30%) i den under afsnit 4 beskrevne betydning samt af nationale organisationer. en overvurderet Resultatet bliver derfor i foreninger gennemsnitlig størrelse af 19 Fællesskabet. (De fleste "mellemledsorganisa tioner", der svarede på undersøgelsen, var forbund - dvs. paraplyorganisationer, der leverer forskellige former for tjenester (såsom oplysninger og kombineret lobbyvirksomhed) til et antal separate foreninger eller afdelinger (sædvanligvis med deres juridiske identitet), der arbejder inden for samme område. Til trods herfor er tallene interessante. egen 1. 7 I stikprøven har ca. 40% af foreningerne færre end 100 medlemmer, og mere end halvdelen har færre end 200. Spektret er imidlertid meget bredt. Således har 13% af stikprøven mellem 1 000 og 5 000 medlemmer, 15% har over 5 000. Som det kunne forventes, er der en tendens til, at nationale organisationer har regionalt orienterede. De ser i store træk ud til at have dobbelt så mange medlemmer som regionale organisationer. flere medlemmer end de de fra der foreninger. 1. 8 Af besvarede forbund, spørgeskemaet, repræsenterer tæt ved halvdelen mere end 50 organisationer - hvor 9% repræsen terede over 500. Sådanne organisationer repræsenterer naturligvis indirekte et stort antal medlemmer I individuelle stikprøven repræsenterer over halvdelen (55%) af forbundene indirekte mere end 10 000 medlemmer - med 32% repræsenterende over 100 000. Det gennemsnitlige antal indirekte repræsenterede medlemmer udgjorde mere end 1 300 000. Ï. 9 Det fremgår, at foreningers og fondes størrelse række forskellige faktorer. Større organisationer er tilbøjelige til at være af ældre dato. Det samme gælder for organisationer, der arbejder på områder af indlysende og varig interesse, såsom sociale tjenesteydelser og uddannelse. Som det allerede bredt orienterede foreninger tilbøjelige til at være større end lokalt orienterede. Medlemstallets i nogen grad størrelse afspejler svinger afhængig er geografisk er nævnt, ligeledes af en medlemsstatens størrelse, dens relative velstand samt sektorens forholdsmæssige udvikling. Beskæftigelse 1. 10 Antallet af beskæftigede i foreninger svinger kraftigt - fra slet ingen til mange tusinde. Langt hovedparten af foreningerne er i realiteten mindre virksomheder, og de fleste har, som hos modparten i den traditionelle økonomi, ikke mere end en håndfuld ansatte. Imidlertid er nogle fa efter enhver målestok store organisationer med et stort antal fuldtids- og deltidsansatte. tal 1. 11 Gennemsnitsforeningen i stikprøven har 40 fultids- og 10 deltidsansatte. Det tilsvarende gennemsnitlige for "mellemledsorganisationer" er lidt højere. Disse gennemsnitstal dækker dog over store forskelle. Således er der slet ingen lønnede ansatte blandt 14% af de adspurgte, 17% beskæftiger over 50 ansatte (på fuldtid og deltid), 6% mellem 101 og 500 og 4% over 501. Det oftest forekommende antal ansatte ligger på mellem 1 og 5. Fuldtidsansatte arbejder i gennemsnit 36 timer om ugen og deltidsansatte 20 timer. Disse tal svinger mindre fra land til land, end de gør efter det område, på hvilket foreningen er aktiv. Foreninger, der er aktive inden for sundheds ystemet er tilbøjelige til at have mange flere lønnede ansatte end de, der er aktive inden for f. eks. borgerlige rettigheder. tjenesteydelser, sociale eller | Frivillige i 1. 12 En yderligere vigtig arbejdskilde foreninger udgøres af frivillige. 81% af de adspurgte oplyser, at de beskæftiger frivillige. Foreninger i nogle lande gør betydeligt mere brug af frivillige end andre, men i ingen af landene ligger den forholdsmæssige andel af foreninger med frivillig arbejdskraft under 60%. Igen svinger antallet af frivillige kraftigt, idet 30% af foreningerne (herunder forbund og 20 andre "mellemledsorganisationer") oplyser, at mellem 1 og 5 frivillige er aktive i deres organisation, ca. 18% oplyser, at de har mellem 6 og 10 frivillige, 60% har over 51 frivillige, 10% mellem 101 og 500 frivillige og 7% over 500. Nogle få foreninger (3%) har over 2 000 frivillige. I gennemsnit bruger hver frivillig ca. ni timer om ugen til at arbejde for den organisation, de støtter. 1. 13 Selvom der ikke synes at være stor forskel på antallet af organisationer i de forskellige medlemsstater, der bruger frivillige, svinger den forholdsmæssige andel af lønnet personale i forhold til den frivillig arbejdskraft meget fra land til land: fra ca. 1:1 til ca. 1:8. Sådanne forskelle synes ikke at have noget at gøre med størrelsen af medlemsstatens velstand eller nogen anden specifik faktor. Det kan skyldes, at de forskellige traditioner, eller i hvor høj grad rekrutteringen af frivillige er organiseret eller ej. afspejler ganske enkelt af afhængige ligeledes 1. 14 Antallet af frivillige svinger markant efter foreningens hovedaktivitetsom råde. Foreninger, der primært arbejder inden for f. eks. kultur, fritid eller menneskerettigheder, er betydeligt mere frivillig arbejdskraft end foreninger, der arbejder inden for sociale uddannelse tjenesteydelser. Skønt foreninger imidlertid har en tendens til at være baseret på enten lønnet arbejdskraft eller frivillige, forholder det sig ikke sådan, at foreninger med fa lønnede har få frivillige, eller omvendt - sammensætningen svinger en hel del. sundhed, eller Aktiver 1. 15 De adspurgte havde: foreninger og forbund finansielle aktiver » 220BØGQECU svarende til ejeJûdomme svarende til 702000 > SBCU andre aføfver svarende tû $35 000 * nd^yr svarende âl î 102 000 ECU * ECU * aktiver I alt: 10 068 000 ECO Disse gennemsnitstal dækker over store forskelle landene foreningerne såvel som imellem. Som det kan forventes, har foreninger i de rigere medlemsstater generelt flere aktiver i gennemsnit, skønt forskellen selv i disse lande er lige så stor som andre steder. Foreninger i medlemsstater, hvor der stadig er levninger af fordums love om skat på ejendomme, der normalt ikke er genstand for omsætning, eller hvor arvelovene stadig er relativt skrappe, har mærkbart færre aktiver i form af ejendomme. Udgifter i op 1. 16 Data for organisationers årlige udgifter er delt administrative lønninger, omkostninger og øvrige omkostninger. De gennemsnitlige omkostninger for de adspurgte beløber sig til: 27743 465 lønninger: i tusinde ECU administrative orràostninger: i tusinde ECU øvrige omkostringer: ItosittdeBCU omkostninger i alt itmtoteVOJ ' 1044 -3U4* ikke Der var mindre forskelle landene imellem. Generelt bruger foreninger fra mere velstående lande gennemsnitligt flere penge til lønninger. større Og organisationer på forholdsvis administration, hvilket er tilfældet med forbund. Det skyldes, at de generelt er dyrere at drive end individuelle foreninger. " overraskende bruger mere 21 Indkomstkilder fra typisk 1. 17 Et meget stort antal foreninger er til en vis grad afhængige af eksterne subsidier af den ene eller anden art, offentlige myndigheder, men også fra privatpersoner eller andre private givere. Mange andre er i det store hele selvfinansierende, får deres indkomst fra medlemskontingenter eller fra salg af tjenesteydelser eller andre produkter. For at foreningerne få et finansierer deres udgifter, bad vi de adspurgte om at oplyse, hvor stor en del af deres indkomst, der stammer fra egne ressourcer, og hvor stor en del, der stammer fra såkaldte eksterne kilder, såsom gaver og subsidier. indtryk af, hvordan idet de 1. 18 Af hensyn til undersøgelsen medregnes både indkomst fra salg af tjenesteydelser (til medlemmer eller andre) eller produkter (f. eks. publikationer), medlemskontingent, indkomst fra investeringer og indkomst fra kontrakter under "egne ressourcer". "Eksterne ressourcer" omfatter subsidier fra statslige organer og andre offentlige myndigheder fra privatpersoner, internationale organer, fonde og virksomheder. støtte samt og (30%) bidrager 1. 19 Gennemsnitligt af salg medlemskontingent tjenesteydelser (30%, af hvilke 20% er til medlemmer og 10% til ikke-medlemmer) mest til foreningernes "egne ressourcer". Derefter kommer kontrakter (17%), salg af produkter (15%) og indkomst fra investeringer (8%). Med andre ord stammer i gennemsnit ca. 62% af en typisk europæisk forenings "egne ressourcer" fra økononiiske aktiviteter af den ene eller anden art, dvs. fra salg af tjenesteydelser direkte eller i henhold til en kontrakt eller fra salg af Disse produkter gennemsnitstal dækker igen over store forskelle i de beløb, som foreningerne erhverver sig fra forskellige kilder og med hensyn til deres relative betydning. I to medlemsstater består publikationer. såsom bidrager indkomstkilde under "egne den vigtigste ressourcer" f. eks. i salg til ikke-medlemmer. I et andet medlemskontingentet tilsyneladende kun lidt i forhold til kontrakter med offentlige myndigheder. 1. 20 Der var mindre iøjnefaldende forskelle under "eksterne ressourcer". Langt den vigtigste eksterne indkomstkilde for- foreninger i alle medlemsstater undtagen én, opgives som subsidier fra offentlige myndigheder (52%), fra privatpersoner derefter kommer støtte (22%), internationale organer (10%), tilskud fra fonde (9%) og endelig støtte fra virksomheder (7%). For at se disse gennemsnitstal i det rette perspektiv er tilskud fra fonde kun en vigtig indkomstkilde i to af medlemslandene (mellem 3 og 6%). Det samme gælder støtte fra virksomheder. kommer medlemskontingent. 1. 21 Af alle interne såvel som eksterne indkomstkilder er subsidier langt de vigtigste, I derefter nedenstående diagram sammenlignes alle interne såvel som eksterne indkomstkilder, og den gennemsnitlige procentdel angives af det samlede tal. E g n» og i k i t i rm m i o u i c ii 5 § S S u b i i d i ar M ad I* m i k on tin g a nt S t. I I. p r iv « t pa r s on • r til m • d l« m m t r K o n tn k t. r P r o d u k t s a lg T i l s k ud S ta t tt. i n t. m a t i o n« la o r g a n i s a t i o n er til ikk a -m ad l am m ar S la tta v i r k t o m h a d ar i n d k om «t i nv a i ta r i n ga r 22 ligeledes 1. 22 Foreninger og forbund blev spurgt om forholdet mellem "egne" og "eksterne" indkomstkilder over de seneste tre regnskabsår. Forholdet mellem egne og eksterne ressourcer er i gennemsnit 45:55 uden nogen svingninger af betydning over de tre år. Nogle foreninger/forbund oplyser imidlertid, at 100% af deres årlige indkomst udelukkende stammer fra enten deres egne eller fra eksterne ressourcer. Med andre ord skaber hovedparten af foreningerne lidt under halvdelen af deres indkomst selv, idet man for den resterende dels vedkommende er afhængige af subsidier af den ene eller anden art. Der er dog en del foreninger, der enten er helt selvfinansierende eller helt afhængige af ekstern støtte. Aktivitetsområder 1. 23 Spørgeskemaet omfatter nedenstående ti hovedaktivitetsområder til kategorisering af foreninger/forbund: Sociale tjenesteydelser Uddannelse og forskning Byggeri og boliger Kultur og fritid Internationale aktiviteter Borgerlige retrigbeder og støtte Sundhed Filantropi og vøtatar&rne y (57%) (46%) (40%) (36%) (35%) (26%) Erhvervsorganisationer og føglige organisattocer , (S%) nærmere gennemgang af typer af sociale tjene steydelse, hvor foreninger i de enkelte lande har specialiseret sig på forskellige delområder såsom familiepleje, arbejde for unge eller tjene steydelser for ældre eller handicappede. De sidste tre grupper nævnes oftest. Dette er muligvis et udtryk for, at staten oftest vender sig mod foreninger med henblik på, at de skal levere tjenesteydelser til disse særlige grupper. i viser parentes fremgår 1. 24 Tallene den forholdsmæssige andel af de respondenter, der opgiver hvert af disse områder som et aktivitetsområde. Der tages i disse tal hensyn til, at mange foreninger, som allerede nævnt, er forskellige områder aktive på en række samtidig. Dette af tydeligt nedenstående diagram, der viser den for foreninger, hvis holdsmæssige andel af hovedaktivitet ligger inden for ét område, men som også er aktive på andre. Der er, som man kan forvente, forskelle landene imellem, skønt det er værd at bemærke sig, at for alle landenes vedkommende undtagen to nævnes sociale tjenesteydelser oftest (det er ikke sandsynligt, at dette resultat kun afspejler vor stikprøve). Større forskelle viser sig imidlertid ved en 23 Aktivitetsområde og hovedaktivitetsområde - hyppighed i % Sociale tjenesteydelser Kultur og fritid Byggeri/boliger Uddannelse og forskning * Interne aktiviteter Sundhed k S3 fî )Bf ^«rettigheder Miljø Filantropi E rhvervsvsvirksomhed 30 hyppighed i % 24 1. 25 Ser vi nærmere på tallene, f. eks. for "kultur og fritid", viser det sig, at 41% af foreningerne, hvis hovedaktivitet ligger inden for dette område, også er engageret i andre kulturelle og kunstneriske aktiviteter: 37% i sport, 29% i fritids- og underholdningsklubber og 27% i medier og kommunikation. Foreninger, der opgiver et andet område som deres hovedaktivitetsområde, er ligeledes aktive inden for "kultur og fritid". og 26% 1. 26 "Sundhed" udgør endnu et eksempel, idet 36% af de foreninger, der opgiver sundhed som hovedaktivitetsområde, også er aktive inden for revalidering, 35% inden for den offentlige sundhedssystem for plejehjemsområdet. Plejehjem nævnes f. eks. også af 29% af de foreninger, der opgiver som "Filantropi hovedaktivitetsområde, de foreninger, der hovedsageligt er aktive inden for "sociale tjenesteydelser", er også engageret inden for "revalidering". voluntarisme" 17% inden og og af filosofiske (one-stop-shop) fremgangsmåde, etableret enten 1. 27 Denne "flerfunktionstendens" er typisk for den som foreninger har valgt, og er ligeledes ofte udtryk for, at forholdene omkring dem er centrale kilder til hjælp eller oplysninger dér, hvor de arbejder. I denne forstand er foreninger sjældent helt "genstandsorienterede". Det primære element er først og fremmest mennesker og deres problemer. På grundlag heraf har mange et foreninger realiteten i "supermarked" for indbyggerne i et bestemt område eller for den gruppe, som de specielt arbejder med. Således beskæftiger en forening, der f. eks. arbejder med handicappede, ikke blot med den umiddelbare virkning af et bestemt handicap, men også med klienternes behov for oplysning og rådgivning samt med hele den lange række af problemer, der optager klienten, herunder som det vigtigste deres rettigheder som borgere. Det sidste er specielt vigtigt, hvilket også tydeligt fremgår af diagrammet: selvom kun 6% i stikprøven anser sig selv for primært at være beskæftiget med menneskerettigheder, siger sig 25 35%, at det også er et område, de er aktive på. Den samme "flerfunktionstendens" er karak teristisk for hele diagrammet. det konstateres, 1. 28 Ved at se på udgifterne og aktiverne i de foreninger, der arbejder på forskellige områder, at kan organisationer tjenesteydelser og beskæftiget med sociale sundhed har de største udgifter. Foreninger og forbund, der primært beskæftiger sig med borgerlige rettigheder og støtteaktiviteter, har aktiver. udgifter både Foreninger/forbund med henholdsvis miljø samt uddannelse og forskning som deres primære formål er bedst stillede med hensyn til aktiver. færrest og foreningers forskning er i alt 29%. Inden 1. 29 I henseende "egne til ressourcer" er den vigtigste indkomstkilde for organisationer beskæftiget med kultur og fritid til medlemmer samt salg at tjenesteydelser medlemskontingent, for uddannelse og internationale (henholdsvis 25 og 27%) den kontrakter vigtigste indkomstkilde, og inden for sundhed er det medlemskontingent (36%). Hos foreninger, der leverer sociale tjenesteydelser, udgør medlemskontingentet en vigtig del af deres "egne ressourcer" (33%). Det samme gælder inden for borgerlige rettigheder (38%). byggeri og boliger (31%) samt miljø (35%). I modsætning hertil far velgørende organisationer størsteparten af deres egne ressourcer gennem salg af tjenesteydelser til medlemmer (28%) og Hos til erhvervsorganisationer faglige organisationer er medlemskontingentet langt det "egne i vigtigste ressourcer". (26%). og ikke-medlemmer kategorien element til hensyn ÎJÔ Med eksterne indkomsrressourcer modtager organisationer støtte inden fqr. alle områder, hovedsageligt i form af subsidier af en eller anden art. Subsidier svinger fra mellem 31% af den samlede velgørende eksterne for foreninger/forbund erhvervsorganisationer faglige organisationer. Som det allerede er nævnt, udgør støtte fra privatpersoner også en vigtig og indkomstkilde. Velgørende foreninger indkomst 73% for og til forbund oplyser £eks<> at støtte fra privat personer udgør 37% af deres eksterne indkomst. Miljøorganisationer angiver forholdet til 29% og inden for sociale tjenesteydelser» uddannelse og forskning samt internationale aktiviteter udgør det en femtedel af de eksterne ressourcer. De eneste, der fer alvor falder uden for dette billede, er erhvervs- og fagorganisationer, der kun får 2% af deres eksterne indkomst fra privatpersoner. Geografisk område spørgsmålet om 1. 31 Med foreningernes geografiske dækning er vi primært interesserede i at få et indtryk af, hvor stor en del af de adspurgte i stikprøven, der anser Europa for at være det centrale geografiske område for deres organisation - om ikke det eneste. Resultaterne svinger overraskende meget. I et land anser kun 4% af respondenterne deres virkefelt for at omfatte Europa sammenlignet med 35% i et andet land. Resultaterne bør dog sammenholdes med nedennævnte resultater over antallet af faktiske eller påtænkte partnerskaber eller andre aktiviteter, der varetages af foreninger på europæisk plan. Interessant nok forekommer der at være meget lidt overensstemmelse mellem, hvor vigtig organisationer anser Europa for at være og deres tilbøjelighed til at danne europæiske partnerskaber. 1. 32 Virkefeltet for en forening er naturligvis ikke nødvendigvis tæt forbundet med dens organisatoriske struktur. En internationalt aktiv forening kan f. eks. godt have sine rødder i det lokale, hvorimod en forening, der er aktiv på nationalt plan i en bestemt medlemsstat, kan være meget lidt interesseret i Europa. Som en generel regel kan det siges, at jo større en organisations geografiske virkefelt er, jo mere forekommer den at spille en aktiv rolle på alle planer. Således anser de fleste nationale organisationer sig også for at være aktive både på lokalt og regionalt plan, mens kun få lokale organisationer anser deres virkefelt for at omfatte det nationale plan. I tråd med dette er de fleste af de organisationer, der er aktive på europæisk plan, faktisk organiseret nationalt. Målgrupper og modtagere at de siger, 1. 33 Foreningerne blev spurgt om, hvilke specifikke grupper af mennesker organisationen arbejder eller beskæftiger sig med, samt om at angive, hvem (personer eller organisationer) de tilbyder tjenester og på hvilket grundlag. Langt hovedparten af foreninger og forbund definerer deres målgruppe meget bredt: 46% af respondenterne tjener "offentligheden som helhed" eller "unge" (37%) eller "voksne" (35%). I modsætning hertil nævner kun fa foreningere, nærmere definerede grupper som deres særlige virkefelt. Det er tvivlsomt, om der skal lægges nogen særlig betydning i dette resultat. Da foreninger i praksis ikke er begrænset til kun at foretage et enkelt valg på er det sandsynligt, at de fleste respondenter, hvis aktivitet på den ene side er rettet mod en specifik f. eks. "narkomaner" eller "krigsveteraner", eller på den anden side befolkningen som helhed (uanset om det drejer sig om at skaffe opmærksomhed om deres arbejde eller om at samle støtte), har angivet både den specifikke gruppe og "offentligheden som helhed". af mennesker, spørgeskemaet, gruppe 1. 34 På spørgsmålet om, hvem foreningerne yder tjenester, lyder hovedparten af svarene som helhed" (39%), igen "offentligheden efterfulgt af de næstoftest forekommende kategorier "målgruppe" (38%), "medlemmer" (36%) samt "statslige eller andre offentlige organer" (22%). Hvor meget disse tjene steydelser leveres frit eller mod betaling svinger land afhængig af, hvem der fra land til modtager ydelsen. Gratis tjenesteydelser leveres oftest til offentligheden som helhed samt til medlemmer. Ydelser, der skal betales for, specifikke leveres oftest målgruppe, offentlige myndigheder. til klienter foreningens eller 1. 35 Generelt leverer foreninger/forbund flere gratis varer og tjenesteydelser end varer og 26 afhængige støtte udefra der modtager tjenesteydelser, man skal betale for. Ikke overraskende er foreninger og forbund, der tjenesteydelser, tilbyder gratis hovedsageligt end af mere organisationer, betaling. Omfanget af tjenesteydelser, der er gratis eller forbundet med betaling, er meget afhængigt af foreningens arbejdsområde. Eksempelvis er støtte til hjemløse sandsynligvis forbundet med gratis (eller i det mindste meget billige) varer eller tjenesteydelser, hvorimod det kan være passende at tage betaling for eksempelvis voksenundervisning. På samme måde vil sportsklubber, hvor der eventuelt er behov for relativt dyrt udstyr, eller hvis de er populære, stille færre gratis goder til rådighed end de foreninger, der er beskæftiget med sociale tjenesteydelser - især af en relativt uformel art. DiSsé resultater sammenholdt med resultatet af undersøgelsen af foreningers indkomst væsentlige, kilder viser udlignende wkning* disse organisationer bar. tydeligt den Partnerskaber mellem foreninger og\ I fonde på tværs af Fællesskabet 1. 36 På grund at den anvendte metode omfatter stikprøven uden tvivl en forholdsmæssig større andel af foreninger, der er aktive på europæisk plan, end det ville være at forvente i en mere videnskabelig stikprøve. Tallene er ikke desto mindre et imponerende vidnesbyrd om det omfang, hvori sektorens aktører over hele Fællesskabet allerede er begyndt at slutte sig sammen: 50% af de foreninger, der besvarede det relevante spørgsmål eller næsten en fjerdedel af det samlede antal adspurgte i stikprøven oplyste, at de alierede er involveret i aktiviteter på tværs af grænser i en eller anden form for partnerskab med statsborgere eller organisationer fra andre fællesskabslande. det tages 1. 37 Når at inspirationen til hovedparten af de velkendte netværk, der allerede er i funktion på europæisk plan, stammer fra Fællesskabets nordlige lande, betragtning, i kunne man have forventet, at tendensen til dannelse af partnerskaber ville være mindre markant i den sydlige del end i den nordlige. Resultaterne understøtter ikke denne hypotese: der var forskelle landene imellem, der ikke let lader sig forklare, men der var ikke nogen klar opdeling i det overordnede billede mellem hen holdsvis den sydlige og nordlige del. 1. 38 Ser vi på fremtiden, giver 46% af respondenterne udtryk for, at de forventer at gå ind i partnerskaber på tværs af grænser på et eller andet tidspunkt i fremtiden. Hvis man ser på det enkelte land, er det interessant at se, at det i realiteten er foreninger i de lande, der hidtil gennemsnitligt er gået ind i de færreste partnerskaber, stærkeste fremtidige ønsker herom. Når det med andre ord drejer sig om at arbejde på den europæiske scene, er det de foreninger, der nu halter bagefter, der har de stærkeste ønsker om at indhente det tabte. som nu har de indgår 1. 39 Af foreninger, der allerede i partnerskaber, er 27% aktive inden for "sociale tjenesteydelser", 14% inden for "kultur og fritid", 13% inden for "internationale aktivite ter", 11% inden for "uddannelse og forskning" og 10% inden for "byggeri og boliger". Det viser sig igen, at foreninger, der arbejder på områder, hvor der endnu kun er dannet fa partnerskaber, har stærkere intentioner om at indgå i arbejde på tværs af grænser. F. eks. oplyser ikke mindre end 75% af de foreninger i stikprøven, der er aktive inden for "byggeri og boliger", at de planlægger at gå ind i part nerskaber i fremtiden. Derimod har kun 22% af de foreninger, der er aktive inden for sundhed, planlagt at indgå i partnerskaber. Dette kan meget vel være et udtryk for, at mange af dem i realiteten leverer offentlige tjenesteydelser - og ydermere på et kraftigt reguleret område. Under sådanne forhold kan det ganske enkelt forholde sig sådan, at et eventuelt partnerskab kun har lidt at tilbyde og derfor er mindre attraktivt. 27 Problemer ved partnerskaber dannelse "A 1. 40 Godt halvdelen af de foreninger, der indgår i partnerskaber, oplyser, at de er stødt på problemer ved dannelsen og driften af dem. Generelt ser resultaterne på dette område ud som følger: skattemæssigt 21% 19% juridisk ad^nirùstrativt 29% kommunikationsmæestgt 51% m<kt Procenttallene viser den forholdsmæssige andel af de respondenter, der er stødt ind i de anførte problemer. Der er kun få tydelige forskelle lokale mellem nationale, organisationer, selvom der er en tendens til, at mindre organisationer er knapt så optaget af problemer. Det mest iøjnefaldende resultat er naturligvis det omfang af problemer, som regionale og "kommunikation" har givet anledning til, skønt omfanget af skattemæssige juridiske og problemer ligeledes er værd at bemærke sig. Det ser ud til, at de juridiske problemer i det store og hele vil blive fjernet med den foreslåede statut for en europæisk forening. Sprogproblemer er sandsynligvis den største hindring for "kommunikation", men det er ikke usandsynligt, at der er andre komplicerende, kulturelle faktorer, der ligeledes spiller ind, såsom forskellige opfattelser af den rolle og betydning, sektoren har i forskellige lande. misforståelser med hensyn til, hvordan organisationer arbejder, manglende kulturel forståelse, juridisk og skattemæssig baggrund, forskellige måder at arbejde på osv. Foreningers primære fremtidige behov 1. 41 Vi bad respondenterne om at oplyse os om, hvad de føler, er deres forenings primære, fremtidige behov. Resultaterne er angivet i det følgende. Europæiske foreningers/forbunds primære behov Flere midler -É Mere lønnet personale Flere frivillige £ Kapital Uddannelse Information l l Rådgivning om ledelse Andre behov 10 20 30 ^ 40 =F 50 Hyppighed i % 60 70 80 Resultaterne viser tydeligt, at behovet for primært flere midler og derefter for mere personale til en vis grad er generelt. Dette gælder for sektoren i alle medlemsstaterne, skønt der er en tendens til, at foreninger i de fattigere lande, hvor den er tilbøjelig til at være mindre udviklet, føler den forholdsvise mangel på midler kraftigere. Foreninger er generelt ikke kapitalintensive, og det er derfor ikke over raskende, at der ikke her er det samme ønske 28 om mere kapital. Ikke desto mindre nævner næsten en fjerdedel af respondenterne kapital som et behov. 1. 42 Det fremgår, at ønsket om mere lønnet personale er stærkest hos ældre foreninger (grundlagt mellem 1945 og 1950). Yngre foreninger derimod har i relativt højere grad behov for information og rådgivning om ledelse. Ønsket om flere frivillige er meget spredt, men især tydeligt blandt foreninger, der er aktive inden for "sundhed" og af indlysende grunde inden for "filantropi og voluntarisme". Behovet for mere uddannelse nævnes af næsten en fjerdedel af respondenterne og synes at være et generelt fænomen for alle foreninger på alle områder, uanset alder. til overvejelse Punkter Kommissionen: sektorens udvikling på europæisk plan for forslag 1. 43 Til sidst bad vi respondenterne om at oplyse os om forhold, de ønsker at gøre Kommissionen opmærksom på, og om eventu til, hvordan elt at komme med Kommissionen kan hjælpe med til at udvikle sektoren på europæisk plan. De modtagne svar svinger lige fra enkle krav om "anerkendelse" i generel forstand (enten af den ideelle sektor eller af en bestemt organisation) til relativt komplekse i eller udbygning af Fællesskabets politik. forslag om ændringer 29 BILAG II OVERSIGT OVER DEN RETLIGE OG SKATTE- OG AFGIFTSMÆSSIGE RAMME FOR FORENINGER OG FONDE II. 1 Nedenstående er en oversigt over hver medlemsstats skattemæssige juridiske og grundlag for driften af fonde og foreninger. I overensstemmelse med den definition, der er givet i afsnit 2. 3, medtages de "økonomiske" foreninger nogle der medlemsstater, og som kan engagere sig i er hvervsmæssige eller andre overskudsskabende aktiviteter. De forskellige typer af private fonde medtages heller ikke. findes ikke, i Retsgrundlag i henhold II. 2 Friheden til at stifte, gå ind i eller endog at forlade en forening er i dag en rettighed (der normalt er grundlovssikret) i alle Fællesskabets medlemsstater. Foreningsfrihed er selvfølgelig ligeledes garanteret til den europæiske menneskerettighedskonvention. I det store og hele er det muligt for ethvert medlemslands statsborgere at stifte en forening eller fond hvor som helst i Fællesskabet, skønt nogle medlemsstater betinger sig, at et vist minimumsantal af deres egne statsborgere eller. Nogle indbyggere medlemsstater har imidlertid særlige love, som netop sigter på at gøre det muligt for udenland foreninger, der ske statsborgere at stifte derefter, samme skønt registrerings- eller offentliggørelseskrav som andre foreninger, drives i overensstemmelse med sådanne interne bestemmelser, som måtte blive fastlagt land, hvorfra stifterne kommer. skal være underkastet inddraget i det de Ifølge artikel 16 i den europæiske menneskerettighedskonvention kan der fastsættes indskrænkninger i fremmede statsborgeres polttiske virksomhed 10 Dette er i virkeligheden i strid med artikel 6 og 52 i traktaten om Oen Europæiske Union. 30 II. 3 Generelt er både foreninger og fonde privatretlige enheder, hvor retssystemer sondrer mellem privatret og offentlig ret. Ikke alle medlemsstater definerer foreninger eller fonde ikke grundlæggende eksplicit og sondrer mellem foreninger på den ene side og fonde på den anden. I henseende til denne meddelelse skal foreninger imidlertid forstås som grupper af private, der har sluttet sig sammen med henblik på at nå et i offentlighedens interesse ideelt mål. Fonde derimod er enheder, der har ansvaret for aktiver givet i form af gaver eller en fast, dedikeret indkomst, og som henlægges til et almennyttigt formål. IL4 Den del af sektoren, vi beskæftiger os med her, er derfor hverken helt privat elier helt offentlig* Heraf følger» at der grundlæggende i lovgivningen må være en måde, hvorpå denne sektors virkefelt kan afgrænses i forhold til de områder, der dækkes udelukkende af private aktiviteter, staten, erhvervsvirksomheder eller andre former for overskudsskabende aktiviteter. Inden for Fællesskabet er dette sket enten formelt - ved at fastlægge grundlæggende karakteristika for den interne opbygning og ledelse» som ideelle organisationer skal opfylde, eller på basis af formål - ved at fastlægge, hvilke aktivitetsområder, der er "almennyttige'1, samt ved at opstille andre regler» der definerer, hvordan organisationens ideelle status skal sikres. 11. 5 I store træk er den første af disse metoder, nemlig definitionen på ideelle organisationer på grundlag af formelle karakteristika, typisk for den civilretlige tradition. Den anden, nemlig afgrænsning af området for ideelle aktiviteter til gavn for almenvellet ("velgørenhed") på basis af selve aktiviteten, er typisk for common law traditionen. 11. 6 Mange eksperter trækker en skarp linie mellem de to metoder, og det er helt sikkert, at de retlige traditioner, de er baseret på, er meget forskellige. Den praktiske virkning af forskellen mellem metoderne kan være indeholder overdrevet. Mange for særlige foreninger med visse bestemte mål, der anses bestemmelser retssystemer lovmæssige imidlertid law. Denne for at være almennyttige, og som, sammenholdt med forskellige grader af skattelempelser, betyder, at organisationer i mange medlemssta ter i praksis defineres med hensyn til både formel struktur og formål Det er ligeledes korrekt, at de grundlæggende bestemmelser i loven om fonde (og især den vægt, der lægges på bevarelsen af aktiver - med alt hvad det indebærer) i lande, der bygger på det civilretlige system, i praksis er meget sammenfaldende med det, man ser i de retssystemer, der bygger på er common sandsynligvis historisk betinget. Den common law, velgørenhed er underlagt, er udelukkende aldrig og traditionsbestemt, grundlæggende blevet sondret mellem fonde og foreninger til offentligt, velgørende formål. Da fondsbegrebet loven senere uden større er ældst, har tilpasninger fundet anvendelse på foreninger. I modsætning hertil har man i lande, der bygger på det civilretlige system, ikke oplevet den samme kontinuitet, hvilket, har resulteret i, at lovgivningen er gået i forskellige retninger. former er forbindelse - begge ganske truster enkelt også der er fastslås, Ihl Foreninger kan være selvstændige retssubjekter olier være uden selvstændig retssur>jektivitet? ôg begge farmer findes inden for alle retssystemer* Det kan mså «n vis rimelighed ,at hovedpart n af foreningerne I Fællesskabet faktisk ikke er selvstendige retssubjekter og således er uden status som juriâ&k person. Der er visse ulemper forbundet m&å at være uden selvstændig retssubiektivitet» da 4et Ikke altid er let for for eningen at akais si|£ de aktiver, som den måtte have behov for« Desuden kan de enkelte bestyrelsesmedlemrner eller fomuoforvaUere, i hvis navn foreningens virksomhed drives, veaæ underkastet b^akeligt store erstamingsfor- pligteiser. De Heste steder er der i lovgknbgen imidlertid medtaget metoder til at afhjselpe af problemerne rulåmagtsregler eller en Mies fond* som medlemmerne betaler bidrag til, og som kreditorerne har første regresret til, 1 de fleste retssystemer har det Imidlertid vist sig» al £e&& ved hj&îp - bliver foreningerne foreninger uden selvstændig retssubjektivitet ikke er forhindret i at være part i retssager som forening (dvs> under eget navn snarere end under et ansvarlig bestyrelsesmedlems navn). IL8 I lande, der bygger på det civilretlige system, generelt selvstændige retssubjekter gennem offent liggørelse af vedtægterne i det relevante lands statstidende sammen med en fortegnelse over (bestyrelses)-medlemmer. Vedtægterne skal opfylde lovens krav. Status som selvstændigt retssubjekt (eller mere præcist registrering, der er forudsætningen for den) kan afvises med den begrundelse, at organisationens vedtægter ikke opfylder loven. At afvise registrering af en forening på grundlag af sådanne forhold er ude lukkende et administrativt anliggende og indebærer ikke nogen politisk bedømmelse af organisationens status. Dette skal derfor nøje skelnes fra de tilfælde, hvor organisationer nægtes en særlig skattemæssig status (se nedenstående afsnit 5. 14 og 5. 15). Vedtægterne (og otte en fuldstændig eller delvis fortegnelse over medlemmer) kræves for at foreningen kan blive registreret enten hos den lokale domstol, det ansvarlige ministerium eller den regionale eller lokale myndighed. Alle fonde har status som juridisk person, hvilket normalt også opnås gennem offentliggørelse af vedtægter osv. I modsætning til foreninger er fonde generelt underlagt en vis grad af a priori kontrol for at sikre, at vedtægterne opfylder loven helt, at der er taget korrekt højde for den ledelsesmæssige kontinuitet (da det ofte er hensigten, at de skal eksistere "i al evighed), og at deres tilsigtede aktiver er tilstrækkelige til, at målene kan nås. typisk, II. 9 I retssystemer, der bygger på common law, eksisterer der ingen særlig form for opnåelse af selvstændig retssubjektivitet for hverken foreninger eller fonde. I stedet har organisationer, der søger at opnå fordelene eller selvstændige beskyttelsen ved at være retssubjekter, en række forskellige former at vælge det aktivitetsområde, de beskæftiger sig med. Langt den mest almindelige form er det såkaldte afhængig imellem, af 31 "selskab, hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb" - i realiteten et ideelt selskab - men der findes også andre former, såsom "boligforeninger" eller såkaldte "forsørgelses- foreninger". Der er også (forholdsvis sjældne) eksempler på velgørende foreninger og fonde, der har selvstændige retssubjekter gennem kongeligt privilegium eller særlov. status som fået 11. 10 Selvstændig retssubjektivitet på den ene eller anden måde er derfor mulig, men graden af rets- og handleevne er ikke altid lige stor. I nogle medlemsstater er rets- og handleevnen i realiteten ubegrænset (i det mindste så længe vedkommende organisation handler i over ensstemmelse med sine vedtægter). 1 andre derimod må foreninger eller fonde hverken modtage gaver, testamentsarv eller eje fast ejendom uden udtrykkelig tilladelse fra den relevante offentlige myndighed. iLli Med hensyn til det vanskelige spørgsmål om i hvor stor udstrækning, foreninger og fonde (men især foreninger) har lov til at beskæftige sig mtå økonomisk aktivitet uden at miste skattemæssige privilegier, er der Ugeledes stor forskel Kogen grad af økonomisk aktivitet er tilladt i alle medlemsstaterne generelt på grundlag af en regel om» at en sådan aktivitet ikke må være foreningens hovedaktivitet i ûtn forstand, at aktiviteten ikke må udføres for sin f}gm skyld, menmed ot ideelt formål for øje, og den skal vasre em støtteaktivitet i forkold til foreningens mål i den forstand, at den skal v#re direkte knyttet til foreningens mål og ikko være planlagt udelukkende med henblik på at forbedre organisationens generelle økonomiske situation. î tM med kravet om at overskud ikke uddeles - der gælder for alle foreninger - skal Hele overskuddet :rm den økonomiske aktivitet selvfølgelig anvendes til fremme af foreningens mål I nogle retssystemer er det muligt for en forening elier fond at supplere indkomsten ved at etablere eller anskaffô en helt separat erhvervsvirksomhed, der så overforer sin indkomst til moderorganbationen. 32 Hvad angår konkurrencereglerne, skal disse fuldt ud overholdes under hensyn til sektorens særlige forhold. Beskatning tillader 11,12 Alle medlemsstater nogle foreninger - i store træk dem, der anses for at have et almennyttigt formål - visse lempelser i den direkte skat enten ved at fritage dem for den skat, der er pålagt virksomheder og andre foretagender, former for overskudsskabende elier ved at påligne en lavere skatteprocent end den» virksomheder betaler, eller ved at fastsætte en indkomstsbundgrænse, op til hvilken der ikke skal betales skat. Sådanne former for lempelser nødvendigvis hinanden. Hvor foreninger er fritaget for betaling af virksomhedsskat» skal der eventuelt betales i stedet for. Nogle medlemsstater giver mulighed for hel eller delvis fritageise for skat på fast ejendom, der ejes eller bebos af foreningen eller fonden. Desuden kan delvise lempelser i skat på arbejde en sjælden gang ydes» indkomstskat udelukker ikke en for princippet med vis IL 13 Selvom skattefritagelse for nogle foreninger og fonde er almindeligt, er der betydelige forskelle i de metoder, som medlemsstaterne har indført. Det samme gælder den udstrækning, i hvilken lempelser ydes til organisationer, der arbejder inden I nogle forskellige områder. retssystemer er foreninger og fonde i princippet underlagt den samme skatteordning som virksomheder og kan ikke opnå lempelser i den direkte skat, medmindre de er anerkendt (enten af loven for sine formål, eller individuelt af de relevante myndigheder) i skatteøjemed. I andre retssystemer (og specielt i dem, hvor foreninger og fonde defineres som almennyttige) ydes skattelempelser som en rettighed, men den kan fortabes, hvis foreningen anses for at drive forretningsmæssige overskudsgivende eller aktiviteter, der ligger uden for de af loven eller retspraksis godkendte rammer. Under sådanne omstændigheder organisationens kan privilegerede status ophæves helt. Alternativt lempelser eventuelt ophæves alene i kan enhver i den aktivitet, henseende til de aktiviteter, der anses for at være overskudsgivende relevante betydning. 11. 14 Ud over disse forskelle i metoder er der også betydelige forskelle i medlemsstaternes definition af det aktivitetsområde, som de anser for at være almennyttigt. Der er således store forskelle i omfanget af de skattelempelser, som foreninger og fonde, der arbejder på forskellige områder, er berettigede til. Nogle retssystemer definerer almen interesse med skattelempelser for øje meget generelt og bredt, herunder eksempelvis som offentligheden kan drage nytte eller fordel af. I sådanne retssystemer kan alle organisationer, der opfylder dette brede kriterium, opnå fuld lempelse. Andre medlemsstater indtager en betydelig mere restriktiv holdning. I en af dem er det kun ganske få organisationer, der kan opnå skattelempelser. Disse organisationer er nævnt i loven. I atter andre medlemsstater kombineres en mere restriktiv metode med en metode, der også sondrer mellem forskellige typer af organisationer. Resultatet kan således blive, at der kun kan opnås meget begrænsede skattelempelser for alle ideelle organisationer, hvorimod en højere grad af skattefritagelse indskrænkes til organisationer, der arbejder på et begrænset antal områder - typisk sundhed, kultur eller det sociale område. Desuden er de underlagt og regnskabsmæssige krav. En sådan særlig skatte mæssig et er forvaltningsmæssigt og politisk skøn og gives i nogle medlemsstater i stadig sjældnere tilfælde. administrative underlagt strenge status | Skattelempelse for givere eller fonde foreninger organisationer. Op 11. 15 I alle medlemslande kan givere af gaver opnå visse til skattelempelser, uanset om det drejer sig om privatpersoner, virksomheder eller andre former vist for maksimumbeløb er en vis fradragsberettiget maksimal, i forholdsmæssig del procent) af en persons bruttoindtægt eller af dennes indtægt efter skat. Ordningerne for i hvert eller alternativt (udtrykt skatteår til et for eller virksomhederne er sædvanligvis af lignende art, idet de generelt kan opnå fradrag for enten et maksimumbeløb en maksimal, forholdsmæssig del af overskuddet før eller efter en forholdsmæssig mindstedel kan pålægges, og for virksomheders vedkommende er det tilladte grundlag for beregning af den maksimale gave oftere omsætning end overskud. skat. Et mindstebeløb eller 11. 16 I nogle medlemsstater kan givere af gaver til foreninger eller fonde, der bredt definerede er aktive til gavn for offentligheden, opnå visse skattelempelser. anvendes mere I andre restriktive kriterier, idet lempelser typisk er forbeholdt givere af gaver til de foreninger, der selv har opnået en særlig skattemæssig status. Medmindre de har den påkrævede status, er foreninger i disse medlemslande faktisk ikke udstyret med retsevne til overhovedet at modtage gaver (se afsnit 5. 10 ovenfor). I retssystemer, hvor fonde normalt har begrænset rets- og handleevne, kan man ikke desto mindre kræve, at foreninger, der har fået dispensation til at modtage gaver, skal afhænde en eventuelt gave i form af fast ejendom inden for et nærmere fastsat tidsrum. I nogle medlemsstater kan foreninger eller fonde afkræves skat af modtagne gaver. foreninger eller har også 11. 17 Medlemsstater forskellige holdninger til testamentsarv. I nogle medlems stater er personer fritstillet med hensyn til at efterlade hele deres bo eller en del deraf til en forening eller fond efter eget valg, og selvom dette synes at være mindre udbredt nu end tidligere, sker det stadig ofte. Alternativt kan de oprette en ny organisation - sædvanligvis en fond - med et eller andet ideelt formål. En sådan testamentsarv er generelt skattefri både for giver og modtagerorganisation. I de lande, hvor foreninger og fonde er udstyret med begrænset rets- og handleevne, kan forholdene være sådan, at det kun er muligt at efterlade en ubetydelig del af boet til en forening eller fond, medmindre modtagerorganisationen den påkrævede dispensation fra myndighederne. Testamentering af et bo kan yderligere kompli i ceres af en skrap arvelovgivning eller opnået har 33 fritagelser er 11. 19 Ud over ovennævnte momssatsen på visse produkter i nogle medlemsstater 0%. Ideelle organisationer kan drage fordel heraf, idet de kan få mulighed for at få refunderet indgående moms. forbindelse med krav om, at betydelige aktiver skal henlægges, før en fond kan oprettes. [indirekte skat hospitals- 11. 181 artikel 13 A, stk. 1, i det 6. momsdirektiv 77/388/EØF af 17. maj 197711 hedder det, at medlemsstater fritager "visse former for virksomhed af almen interesse" for moms. Dette og omfatter lægebehandling, varer og tjenesteydelser, der er til forsorgsarbejde og socialt tæt knyttede sikringsarbejde eller til beskyttelse af børn og 12 unge, uddannelse og oplæring af unge osv. Mange foreninger og fonde er naturligvis involveret i levering af netop sådanne tjene steydelser, og deres virksomhed fritages for moms, hvis de på forhånd godkendes af medlemsstaten. De er fritaget for at indsende momsopgørelser, opkræve moms af deres kunder eller betale udgående moms. I henhold til artikel 13 A, stk. 2, kan enhver organisation (med undtagelse af dem, der er underlagt offentlig ret) af medlemsstater desuden tilstås enhver af de opregnede muligheder for række forbehold fritagelse med betingelser, der i realiteten er beregnet på at sikre, at fritagne organisationer rent faktisk er ideelle organisationer, hvis aktiviteter ikke har indflydelse på beskattede erhvervsvirksom heders stilling. konkurrencemæssige Umiddelbart synes muligheden for at knytte til fritagelserne at efterlade et betingelser temmelig hvordan spillerum stort foreninger kan behandles, men i praksis synes alle medlemsstater, med få mindre undtagelser, at have gennemført de i artikel 13 beskrevne fritagelser. for, en af li 12 Kendt som det "sjette direktiv" om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag. Disse undtagelser er undergivet visse betingelser Of artikel 13. A. stk. 1, litra b), g), h) og i), og indrømmes ikke automatisk. 34 BILAG III DE RETLIGE OG SKATTE- OG AFGIFTSMÆSSIGE RAMMER FOR FORENINGER OG FONDE BELGIEN FORENINGER RETSTILSTAND Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja til artikel 27 - Forfatningen, der blev ændret i 1994. i henhold i Definition En forening er i snæver forstand en aftale, gennem hvilken flere personer handler i forening ved i fællesskab at anvende visse materielle midler til andet formål end indtjening og fordeling af overskud (en forenings virke er af en vis permanent karakter). Mindste antal stiftere Tre(forASBL). To (for AI - internationale foreninger - underlagt belgisk eller udenlandsk lov). Vigtigste foreningstyper. "De facto"-foreninger (foreninger, der ikke er stiftet i en af de former, der følger af lovgivningen, og som ikke har status som juridisk person). og ASBL (Association Sans But Lucratif) (foreninger uden et overskudsgivende formål) defineret i lov af 27. juni 1921 som en organisation, der ikke driver ikke erhvervsvirksomhed, tilstræber et egentligt overskud til sine medlemmer. Internationale foreninger (AI) underlagt belgisk lov (Association Internationale de droit beige) er begrænset til foreninger med filantropiske, religiøse, eller videnskabelige, kunstneriske indtjene som at uddannelsesmæssige formål (lov af 25. oktober 1919). de samme Internationale foreninger (AI) underlagt (Association lov udenlandsk Internationale de droit étranger) skal have som underlagt internationale belgisk lov (jf. artikel 8 i lov af 25. oktober 1919, hvorefter en AI, der har hjemsted i udlandet, kan åbne et kontor i Belgien). foreninger formål Nationalitetskrav skal være ASBL: 3/5 belgiske statsborgere eller bosiddende (etableret og registeret) i Belgien, ellers vil foreningen ikke kunne gøre sin status som juridisk person gældende over for tredjemand; dog vil tredjemand på sin side kunne gøre krav gældende over for foreningen. (belgisk lov): mindst ét AI bestyrelsesmedlem skal være belgisk statsborger. ingen gælder betingelser for medlemmerne. AI (udenlandsk lov): ingen. Der Status som juridisk person - ved offentliggørelse samt efternavn, ASBL vedtægter stilling og adresse på bestyrelsesmedlemmer Moniteur. af fornavn, foreningens til i bilagene lov) ved Arrêté Royal AI (belgisk (kongelig anordning) (offentliggjort i uddrag i Moniteur). Foreningens status som juridisk person kan gøres gældende overfor efter offentliggørelsen af vedtægterne samt efternavn, fornavn, stilling og adresse på foreningens bestyrelsesmedlemmer i bilagene til Moniteur. tredjemand 10 dage AI (udenlandsk lov) - Foreningens status som juridisk person kan gøres gælende efter overfor i offentliggørelse til Moniteur samt samme bilagene 10 dage vedtægterne tredjemand af 35 9. som Registreringsforpligtelse Ingen dog offentliggørelseskrav ovenfor (punkt 6). liste over Justitsministeriet fører en internationale foreninger. sådan. Se 10. Erhvervsmæssig virksomhed Uklar. I teorien ikke tilladt, men i praksis accepteret, så længe det ikke er foreningens primære aktivitet (dvs. ikke udføres for foreningens egen skyld, men med et almennyttigt formål for øje), men en hjælpeaktivitet for hovedformålet (en hjælpeaktivitet skal være direkte knyttet til foreningens formål og ikke direkte være udformet med henblik på at forbedre økonomiske situation. Et eventuelt overskud herfra skal anvendes til at nå foreningens mål). 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af foreningens opløsning Til almennyttige formål, i princippet som fastlagt i vedtægterne. SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv Alle de i artikel 13 omtalte fritagelser er blevet gennemført. Organisationer skal opfylde jde i artikel 13 A, stk. 2, litra a), anførte kriterier. 13. Andre fritagelser Ingen. Der gælder en lavere sats (6%) på køretøjer til transport af handicappede, syge, ulykkesramte og blinde. Gælder ligeledes for ugentlige publikationer informationer og for med generelle genbrugsprodukter. 14. Nulsatsordning belgisk som kræves for AI oplysninger (herunder underlagt kontoradresse i Belgien). En sådan offentliggørelse kræver en forudgående "godkendelse" af regeringen. lov ejendomme, der Rets- og handleevne - Fast ejendom Enhver foreningstype må kun eje de faste strengt nødvendige for opfyldelsen af deres formål (udvidet rets- og handleevne for Faculté universitaires Notre-Dame de la Paix i Namur og for Faculté Saint-Louis i Bruxelles). er - Gaver ASBL: modtagelse af gaver i form af løsøre (herunder kontanter) af en værdi på over BEF 400 000 og af gaver i form af fast ejendom skal godkendes ved Arrêté Royal. AI: modtagelse af enhver gave (uanset værdien) skal godkendes ved Arrêté Royal. Følgende skal ikke godkendes: goder, der overføres til et ASBL af et andet ASBL for at fremme en virksomhed, der svarer til giverens, gaver, som et ASBL far fra offentlige organer, overskud fra indsamlinger osv. Formkrav til vedtægterne ASBL: vedtægterne skal udfærdiges skriftligt (de skal være oprettet for notaren eller privat), og de skal oplysninger, indeholde herunder om formålet med stiftelsen (artikel2il919-loven). række en AI (belgisk lov) - som ovenfor (jf. artikel 2 i loven fra 1919 med hensyn til obligatoriske oplysninger). lov) samt kontoradresse AI (udenlandsk lov) - som for AI i (belgisk Belgien; kan ellers udøve alle de rettigheder i Belgien, der er tilstået i henhold til den nationale lovgivning. 36 DIREKTE SKATTER 15. Generel regel at bl. a. drive herunder A. Indkomstskat Foreninger er generelt ikke pligtige til at betale selskabsskat, medmindre de anses for erhvervsmæssig/- overskudsgivende virksomhed uden for de af loven (artikel 182 i Code des impôts sur les revenus (OR)) eller retspraksis anerkendte rammer. For foreninger gælder der de gunstige vilkår for juridiske personer (CIR artikel 220- 226), om kapitalvindingsskat samt beskatoing af fast ejendom, medmindre ejendommen religiøse, til anvendes uddannelsesmæssige, medicinske eller velgørende til socialt formål eller arbejde. B. Anden skat En "kompensationsafgift" på 0,17% skal betales af foreningens samlede aktiver i Belgien. Afgiften på gaver til belgiske foreninger er nedsat til 8% (1,1%, hvis giveren er en anden ASBL eller AI, et et anerkendt formål foretagende med et offentligt eller organisation). faglig Arveafgiften på testamentsarv til en forening er nedsat til 8,8%. gensidigt selskab, en 16. Skattemæssigt begunstigede foreninger (Agréées) anerkendte eller Ifølge Code des impôts sur les revenus (indkomstskatteloven) (CIR artikel 104, stk. 1 og 3-5) er gaver til en række institutioner og organer - som er oprettet i form af foreninger eller fonde - som er anerkendt ved lov eller ministeriel eller kongelig anordning, fradragsberettigede. En anerkendelse ved anordning gælder i højst tre år. Kan fornys. Anerkendte institutioner er generelt fritaget for fast kapitalvindingsskat og skat af ejendom. I visse tilfælde kræves der 37 udtrykkelig tilladelse, for at anerkendte institutioner i form af foreninger eller fonde kan modtage fradragsberettigede gaver (jf. punkt 7 ovenfor). 17. Kriterier for anerkendelse som både sådan formål For at kunne anerkendes skal en juridisk institution have status som person. Formålet skal være ideelt. Det gælder som det institutionen og dets medlemmer forfølger. Det skal kunne fremlægge regnskaber, være aktiv i Belgien eller i et af de fællesskaber, Belgien består af. Lister over givere skal frit af skattemyndighederne, og de må ikke bruge over 20% af deres budget til administrative udgifter. undersøges kunne 18. Godkendte formål institutioner anerkendt Bortset fra i henhold til loven skal de anerkendte organer udøve deres virksomhed på områder kultur fremme (biblioteker, ikke-statslig radio og tv, musseer, sport, fritid), videnskabelig forskning, udviklingsstøtte eller socialt arbejde. turisme og til af 19. Gaver fra privatpersoner Skattefradragsordningen gælder kun gaver til anerkendte organer (herunder foreninger og fonde). Fradrag på op til 10% af den samlede skattepligtige indkomst indtil en øvre grænse på BEF 10 millioner (indeksreguleret). Større kunstgaver er fradragsberettigede i henhold til statslig værdiansættelse. museer til 20. Gaver fra selskaber Skattefradragsordningen gælder kun gaver til anerkendte organer (herunder foreninger og fonde). Fradrag på op til 5% af nettofortjenesten indtil en øvre grænse på BEF 20 millioner (ikke indeksreguleret). 21. Se punkt 17 ovenfor om anerkendte foreninger. ikke Andre fremlægge deres Intern kontrol udføres generelt af medlemmer, ekstern revision af skattemyndigheder. skal regnskaber. foreningstyper For at et ASBL ved kongelig anordning kan få tilladelse til at modtage en gave, skal det dog have deponeret sine årsregnskaber siden oprettelsen eller mindst for de seneste ti år i civilretten, hvor alle har adgang til dem. FONDE RETSTILSTAND tilbagevirkende kraft stiftelsesakten). i forhold til 26. Rets- og handleevne Jf. ASBL (punkt 7 ovenfor). 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Aktiverne skal af kuratorer udpeget af retten anvendes til formål, der er fastlagt i fondens vedtægter eller til formål, der ligger så tæt som muligt på fondens formål. SKATTEFORHOLD 28. Som for anerkendte foreninger. REGNSKABER OG TILSYN Staten har pligt til at sikre, at fondens midler anvendes til de formål, der var hensigten med fondens stiftelse. Alle fonde skal hvert år udarbejde et regnskab og et budget samt inden for to måneder fremlægge disse for staten. Begge dele skal offentliggøres i bilagene til Moniteur. På anklagemyndighedens anmodning kan bestyrelsesmedlemmer i tilfælde af bedrageri eller dårlig ledelse Nye afsættes bestyrelsesmedlemmer i henhold til vedtægterne eller på rettens anmodning af staten. udpeges retten. af 22. Oprettelse 29. Stiftelse og vedtægter skal godkendes af offentlige myndigheder ved en kongelig anordning. Vedtægterne sammen med navne på skal bestyrelsesmedlemmer offentliggøres i bilagene til Moniteur. Ændringer af vedtægterne skal ligeledes godkendes og offentliggøres. adresse og 23. Definition Aktiver, der uigenkaldeligt er givet til et ideelt formål, der enten skal være: filantropisk, religiøst, videnskabeligt, kunstnerisk eller uddannelsesmæssigt. Ingen medlemmer (artikel 27 ff i lov af 27. juni 1921). 24. Nationalitetskrav Ikke for bestyrelsesmedlemmer, men hjemstedet skal være i Belgien. 25. Status som juridisk person Ja, ved godkendelsen af vedtægterne ved kongelig anordning (offentliggjort i ved uddrag offentliggørelse i (evt. med bilagene og vedtægterne i Moniteur) til Moniteur af 38 DANMARK FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja - i henhold til Grundloven. 2. Definition Ingen. NB. Foreninger nødvendigvis "ideelle" organisationer. er ikke 3. Mindste antal stiftere Ikke fastlagt. Foreningstyper 4. Kollektiv enhed. 5. Nationalitetskrav Ingen - alle (juridiske personer eller fysiske personer), der er fastboende i Danmark, kan stifte en forening. 6. Status som juridisk person Ja - hvis medlemmerne ønsker det. Status som juridisk person opnås, når medlemmerne har underskrevet de gældende vedtægter og udpeget en bestyrelse. (For krav, se nedenfor). 7. Rets- og handleevne Ubegrænset. 8. Formkrav til vedtægterne regler, forholdet fastlægger som minimum for indeholde skal Nej. Men ikke-registrerede vedtægterne der foreninger mellem regulerer medlemmerne, de og metoder, der anvendes til udpegning af de styrende organer. Vedtægterne for registrerede skal indeholde krævede af oplysninger, f. eks. navn, sæde, antal medlemmer, der har som opgave at lede foreningen, samt hvordan de udpeges, medlemskabsbetingelser og forholdet mellem medlemmer, regnskabsperiode af og metode organisationer fremlæggelse loven for de regnskaber osv. Ændringer skal oplyses til registret. 9. Registreringsforpligtelse for foreningskategorier skal Følgende inden tre anmeldes til fondsregistret måneder stiftelse: deres efter arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og andre faglige sammenslutninger, hvis formål er at beskytte de primære den interesser økonomiske faggruppe, medlemmerne tilhører, alle foreninger regi med i privatretlig aktiver, der overstiger DKK 250 000 følgende (ca. 31 000 ECU) med der undtagelser: er kontraktligt forpligtede til at udføre socialhjælpsopgaver i henhold til loven eller på vegne forvaltninger, der besidder ejendomme, der er tilknyttet anerkendte juridisk folkekirken, religiøse menigheder eller uddannelses institutioner godkendt af staten, forudsat at sådanne organisationer ikke har andre beføjelser eller formål. kommuner organisationer, foreninger, af 10. Erhvervsmæssig virksomhed Foreninger kan på samme måde som fonde (se nedenfor) beskæftige sig med erhvervsmæssige. aktiviteter, men indtjeningen fra sådanne aktiviteter er skattepligtige efter de samme regler som erhvervsvirksomheder. 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Afgøres frit af foreningens vedtægter (se dog punkt 17 nedenfor). SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv Alle de i artikel 13 for foreninger blevet relevante gennemført. fritagelser er 39 13. Andre fritagelser Salg fra genbrugsforretninger ejet af anerkendte foreninger samt særlige be givenheder arrangeret af dem. 14. Nulsatsordning Aviser DIREKTE SKATTER 15. Generel regel af for der alene interesser Princippet merkantil- skattepligtige skattepligtige som udgangspunkt Arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og andre faglige sammenslutninger, der til hovedformål at varetage de har den økonomiske som medlemmerne erhvervsgruppe, (arbejdsmarkedssammen- tilhører efter er slutninger) fondsbeskatningsloven. Andre foreninger, varetager medlemmernes faglige og økonomiske og interesser servicebetonet art (brancheforeninger) er efter ligeledes i fondsbeskatningsloven. fondsbeskatningsloven er, at fonde og foreninger skal undergives de samme regler, som er aktieselskaber. gældende Skatteprocenten er identisk med selskab- katteprocenten, dvs. 34% Ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst skal arbejdsmarkedssammen- slutninger kun medregne indkomst ved erhvervsmæssig rente udbytteindtægter. indtægter Medlemskontingentet skal således ikke medregnes skattepligtige indkomst. Ajbejdsmarkedssammenslutninger har kun fradragsret for de udgifter, der vedrører de skattepligtige indtægter. Brancheforeninger beskattes fuldt ud af den erhvervsmæssige indkomst, mens den øvrige indkomst kun beskattes i det omfang, den overstiger DKK 200 000. virksomhed, samt den for til 16. 40 Brancheforeninger og arbejdsmarkeds- sammenslutninger har fradragsret for uddelinger til almenvelgørende eller almennyttige formål. Brancheforeninger og arbejdsmarkedssammesiutninger har derudover fradragsret for hensættelser til opfyldelse eller almenvelgørende formål. almennyttige af af ved som formål, har for uddelingen fyldestgørelse formål, brancheforeninger til uddelinger såfremt er Endvidere fradragsret vedtægtsmæssige modtageren skattepligtig heraf i Danmark. foreninger, korporationer og Andre stiftelser, ikke er omfattet af fondsbeskatningsloven, er omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 6. Foreninger er alene skattepligtige af erhvervsmæssig indkomsten har virksomhed. Tilsvarende foreningerne kun fradragsret for de driftsudgifter, som kan henføres til den erhvervsmæssige, skattepligtige indtægt. Foreninger har endvidere fradragsret for af til udlodninger såfremt vedtægtsmæssige formålene som almenvelgørende eller almennyttige. Foreninger kan foretage hensættelse til senere opfyldelse af almenvelgørende eller almennyttige formål. Skattemæssigt begunstigede foreninger efter Ved hvis skattemyndighedernes modtage formålet eller fradragsberettigede Skattemyndighederne årsydelser. offentliggør hvert år separate lister over organisationer, der er berettigede til at modtage årsydelser. Ansøgning om optagelse på én eller begge lister kan indsendes. Fritagelse for skat på testamentsarv kan gives efter skattemyndighedernes skøn. Anerkendelse med disse sidstnævnte anerkendte betragtes gaver gaver skøn, eller eller eller kan lov er at formål for øje gives i praksis generelt til organisationer, der er registreret som berettigede modtage at fradragsberettigede gaver. til 17. Kriterier for anerkendelse det skattepligtige overskud (eller DKK 15 000). REGNSKABER OG TILSYN eller eller foreninger Organisationer, der er berettigede til skattebegunstigelser, er opbygget som ideelle fonde. Organisationer, der er udelukket herfra, omfatter dem, der udelukkende udfører politisk arbejde. Det er en betingelse, at gaver (og arv) udelukkende anvendes til almenvelgørende almennyttige formål for en større kreds af personer, og at ethvert overskud ved likvidation uddeles efter tilsvarende principper. Desuden skal organisationen være hjem mehørende i Danmark (hjemstedet skal ligge i Danmark, og hovedparten af ledelsesfunktionerne udføres derfra). Det for synes at reglerne at modtagelse fradragsberettigede årsydelser er skrappere. fremgå, af 19. Gaver fra privatpersoner af 500 første DKK Fradragsberettigede enkeltgaver må kun gives til de organisationer, der er nævnt i skattemyndighederne den (se punkt 16 liste offentliggjorte ovenfor). Hver gave skal være på mindst DKK 500 og højest DKK 5 000 pr. år. ikke er De fradragsberettigede. Desuden kan fradragsberettigede gaver ydes i henhold til en kontraktlig aftale (kontraktlige årsydelser) op til en grænse på 15% af den plus kapitalgevinst før skat eller op til højest DKK 15 000, alt efter hvilket beløb der er størst. Kontraktlige aftaler skal normalt løbe i mindst ti år. personlige indkomst 20. Gaver fra selskaber Som for privatpersoner, dog med den undtagelse, at enkeltgaver kan trækkes fra den skattepligtige indkomst. Ved kontraktlige aftaler er det op til 15% af 41 21. på inden regnskaber tidspunktet seks måneder Ingen bestemmelser for ikke-registrerede foreninger. Registrerede foreninger skal fremlægge i overensstemmelse med god praksis. De skal gennemgås og underskrives af en eller flere revisorer og indsendes til fonds- registret efter afslutningen af regnskabsperioden. Hvis for foreningen udarbejdelsen af regnskabet har aktiver på mere end (ca. ) 380 000 ECU, skal mindst én af revisorerne have de fornødne faglige kvalifikationer. I dette tilfælde skal fuld revision foretages, og revisoren skal fra foreningens side have nødvendig hjælp stillet til rådighed. Manglende opfyldelse af regnskabskrav straffes med bøde. Justitsministeren (der er ansvarlig for registret) kan kræve, at en forening : Jne vedtægter medtager enhver bestemmelse, som han måtte skønne nødvendig, og han kan anmode om alle de oplysninger, som han måtte skønne nødvendige med henblik på at kontrollere, om loven overholdes. registrerings- eller FONDE RETSTILSTAND 22. Oprettelse Ja, men den kapital, der henlægges, skal normalt være på mindst DKK 250 000. Fonde med en mindre grundkapital kan stiftes med Justitsministeriets accept, hvis beløbet er tilstrækkeligt til at opnå de fastsatte mål. 23. Definition Ingen i lovgivningen. Det er primært varer eller kapital, der overdrages til et eller andet formål. Fonden udgør en enhed med status som juridisk person og ledes af en uafhængig bestyrelse i henhold til fondens egne vedtægter. Ingen medlemmer. erlægger En fond anses for erhvervsdrivende, hvis den overdrager varer eller immaterielle rettigheder, tjenesteydelser eller lignende, for hvilke den normalt modtager udøver virksomhed med salg eller udlejning af fast ejendom, eller hvis den anses for holdingfond. vederlag, eller 24. Nationalitetskrav Fonde kan stiftes af udlændinge, men de skal etableres i Danmark. Desuden skal mindst halvdelen af bestyrelsesmed lemmerne og alle fondens direktører Danmark. være Fondsmyndigheden imidlertid dispensere fra bopælskravet, og der gøres undtagelse fra bopælskravet, hvis bestemmelsen strider mod internationale forpligtelser. bosiddende i kan 25. Status som juridisk person i oprettelsen skattemyndighederne Nystiftede fonde skal senest 3 måneder efter til anmeldes (Civilretsdirektoratet) Justitsministeriet den og kommune, hvor fonden har hjemsted. Der er alene tale om et formkrav uden betydning legale status. fondes Erhvervsdrivende fonde får status som juridisk person ved optagelse i registret for erhvervsdrivende fonde i Erhvervs- under og Erhvervsrninisteriet. Selskabsstyrelsen for 26. Rets- og handleevne Ubegrænset. 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Fonde kan sammenlægges eller opløses, hvis deres aktiver ikke længere står i et rimeligt formålene. Sammenlægning eller opløsning - ved uddeling af kapital - kan finde sted efter forhold til 28. 42 accept ansøgning fra fondens ledelse og med Justitsministeriets eller kan pålægges af ministeren. Organisationer, der er bemyndigede til at modtage gaver, skal ved opløsning erklære sig indforstået med at uddele ethvert overskud til en lignende institution. fonde kan Erhvervsdrivende sammenlægges eller opløses, hvis deres aktiver ikke længere står i et rimeligt forhold til formålene, eller hvis formålet eller er bortfaldet. Sammenlægning opløsning - ved uddeling af kapitalen - fondsbestyrelsens kan kun ske efter med heraf anmeldelse fondsmyndighedens (normalt Erhvervs- og Selskabsstyrelsens) godkendelse og med samtykke fra Justitsministeriet. og SKATTEFORHOLD fonde Princippet erhvervsdrivende Fonde omfattet af fondsloven eller af lov er om efter skattepligtige i fondsbeskatningsloven. fondsbeskatningsloven er, at fonde og foreninger skal undergives de samme regler, som er aktieselskaber. gældende Skatteprocenten identisk med selskabskatteprocenten, dvs. 34% som udgangspunkt for er ved opgørelsen Erhvervsmæssig indtægt medregnes i sin helhed den skattepligtige indkomst. For den øvrige indkomst gælder der et bundfradrag på DKK 25 000. af eller Tilsvarende for Fonde har fradragsret for uddelinger til almennyttige almenvelgørende fonde har formål. til fradragsret uddelinger såfremt vedtægtsmæssige i modtageren er Danmark. derudover fradragsret for hensættelser til opfyldelse af almennyttige eller almenvelgørende formål. skattepligtig heraf formål, Fonde har REGNSKABER OG TILSYN afskedige medlemmer For hovedpartens vedkommende som ved registrerede foreninger (se punkt 21 ovenfor), men med den tilføjelse, at den ansvarlige administrative myndighed kan af bestyrelsen, der handler på en sådan måde, at de er uværdige til at beklæde deres stilling, eller hvis de ikke opfylder nationalitets- eller bopælskrav, undlader at handle i overensstemmelse med vedtægterne eller som påviseligt er ude af stand til at udfylde deres plads. Den administrative myndighed kan også udpege bestyrelsesmedlemmer (selv hvis det ikke er i overensstemmelse med vedtægterne), bestyrelsesmedlemmer, der er gået konkurs, skal fratræde, stiftere og deres slægtninge må ikke udgøre et flertal i bestyrelsen uden tilladelse fra den administrative myndig hed. Hvis fonden er stiftet af et selskab må heller ingen, der ejer mere end halvdelen af den stemmeberettigede kapital sammen med stifteren og hans eller hendes slægtninge, udgøre flertallet i bestyrelsen uden tilladelse fra den administrative myndighed, for anses normalt bestyrelsesmedlemmer må ikke modtage større honorarer for deres ydelser, end det for den pågældende type arbejde, bestyrelsesmedlemmer må ikke deltage i drøftelse af sager, de har interesser i, Alle fonde skal som udgangspunkt have deres årsregnskab revideret, og såfremt egenkapitalen i det foregående år var over DKK 3 mio. , skal revisor være statsautoriseret registreret. Revisoren skal normalt være bosiddende i Danmark og være absolut uafhængig af fonden, dens bestyrelse og dem af de er beskæftiget med ansatte, der regnskabsføringen eller aktiverne. administrationen eller af Revisionen skal være detaljeret og kritisk, og revisoren skal overholde alle de af den relevante myndighed pålagte krav. Fonden skal yde ham/hende al den hjælp, den har mulighed for, medlemmer af bestyrelsen er ansvarlige for enhver skade, der påføres fonden som følge af deres ledelse. Det samme gælder fondens revisorer, hvis det er relevant, og eventuelt selskaber, som de hører til, fonde kan henlægge rimelige beløb til reservefonden, men bortset herfra skal midlerne anvendes til fondens formål. De beløb, der henlægges til reservefond eller bruges, kan variere afhængig af den ansvarlige myndigheds beslutning. 43 6. 7. 8. 9. 10. TYSKLAND FORENINGER (VEREINE) RETSTILSTAND Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja. I henhold til Forfatningens § 9, stk. 1, anerkendes tyskeres almindelige foreningsret. Foreningers retsstilling er reguleret ved § 21 ff i civillovbogen (BGB) og ved de bestemmelser i foreningsloven (VereinsG), der finder anvendelse. Definition Der findes ingen lovfæstet definition. Ifølge retspraksis og retslæren defineres en forening som en varig og organiseret sainmerislutning af personer (fysiske eller juridiske), der går sammen på frivillig basis med henblik på at nå et fælles mål. Begrebet sammenslutning af medlemmer skal mindst udmøntes i en fælles betegnelse og et organ, hvor med lemmerne er repræsenteret. Mindste antal stiftere To stiftende medlemmer. Imidlertid skal der være mindst syv ved registreringen af vedtægterne, for at foreningen kan få status som juridisk person. Foreriingstyper reguleres civillovbogen I ideelle foreninger (Idealvereine) (§ 21 i BGB) og økonomiske foreninger, hvis formål er at skabe fortjeneste (wirtschaftliche Vereine, § 22 i BGB). Sidstnævnte har imidlertid kun marginal betydning, og der kræves tilladelse hertil fra offentlige myndigheder. Ved foreninger forstås i praksis derfor næsten udelukkende ideelle foreninger, uanset om de har status som juridisk person. Nationalitetskrav Ingen 44 Status som juridisk person Ved opførelse i foreningsregistret ved underretten det sted, hvor foreningen har sit hjemsted (§ 21 i BGB). Rets- og handleevne Ubegrænset. Formkrav til vedtægterne For registrerede foreninger (BGB § 57 og 58). og kan ikke rolle ideel forening i forhold virksomhed Registreringsforpligtelse For foreninger, der ønsker at opnå fuld status som juridisk person. Erhvervsmæssig virksomhed drive En erhvervsmæssig i det omfang, den kun er af underordnet betydning foreningens hovedformål og kun spiller en meget underordnet til det almennyttige hovedformål. Hvis denne ikke er erhvervsmæssige virksomhed rent underordnet, må den dog ikke foreningens hovedvirksomhed udgøre eller vedtægtsmæssige virksomhed. Der kan i princippet kun være tale om underordnet virksomhed, hvis formålet for er virksomhed, for hvilken der gælder skattebegunstigelse alene indsamlinger), og hvis formålet kun kan nås ved hjælp af denne virksomhed (skattelovens § 65 - 68). Indtægter, udbytter anden aktiver erhvervsmæssig virksomhed udført af en almennyttige forening, beskattes efter de almindelige regler. at gennemføre (ikke form fra og en 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af ideelle organer. Det kan opløsning Formuen overdrages de i vedtægterne i anførte at vedtægterne generalforsamlingen hvilke organer der skal bemyndiges til at få overdraget formuen, men i dette tilfælde bestemmes, angiver, kræves skatte- og afgiftsmyndighedens godkendelse. SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv for foreninger Alle de gældende fritagelser i henhold til artikel 13 er trådt i kraft. 13. Andre fritagelser Ingen. 14. Nulsatsordning Nej. DIREKTE SKATTER 15. Generel regel Foreninger skal betale selskabsskat. Overstiger deres indtægter ikke DEM 7 500, selskabsskat (nedslag). fritages de for 16. Skattemæssigt begunstigede foreninger anerkendte eller bevilges skattefritagelse til Der foreninger, som ifølge deres vedtægter og faktiske virksomhed, udelukkende arbejder til gavn for almenvellet, og som direkte udøver filantropisk eller religiøs virksomhed (skattelovens § 51 - 68). Skattefritagelse er ikke begrænset til foreninger, men gives på samme vilkår til enhver juridisk person som omhandlet i § 1 i lov om selskabsskat. 17. Kriterier for anerkendelse Det skal klart fremgå af foreningens vedtægter og adrninistration, at denne rent faktisk forfølger et almennyttigt formål. Følgende skal meget præcist nævnes i vedtægterne: - foreningens formål - måde, hvorpå formålet skal nås 45 den ideelle virksomhed, udelukkende og umiddelbart fremme dette mål som skal - bestemmelser om, at formuen fortsat skal anvendes til almennyttige formål, hvis foreningen skulle blive opløst eller opgive sin almennyttige virksomhed - bestemmelser om, at faktiske virksomhed skal være overensstemmelse med vedtægterne. foreningens i 18. Godkendte formål I henhold til skattelovens § 52-54 er en forening almennyttig i skattemæssig henseende, hvis den ifølge vedtægterne administration og udelukkende almenvellet og direkte har et filantropisk eller religiøst formål. faktiske tjener den Skattemæssigt sondres der, hvad angår en almennyttig forenings økonomiske virksomhed, mellem den virksomhed, der strengt vedrører det formål, der den nyder ikke økonomiske virksomhed, vedrører dette formål, og derfor er skattepligtig. skattefritagelse, og der for anvendes Ved virksomhed, der strengt vedrører forstås virksomhed, hvor formålet, indtægterne ubeskåret til opnåelse af det formål, der har dannet foreningens grundlag skattebegunstigelse. Denne virksomhed, der betragtes som ideel, er tilladt i ubegrænset omfang og er fritaget for beskatning. Virksomhed, der ikke har nogen direkte forbindelse med det erklærede formål, er derimod skattepligtig. Der er først og fremmest tale om erhvervsvirksomhed, som gennem virksomheder, der skal indtjene midler til opnåelse af det formål, for hvilket foreningen om skattebegunstigelse. Denne virksomhed anden beskattes erhvervsvirksomhed, men medfører foreningen anmodet udøver som har al ikke, at foreningen mister sin ideelle status, så længe denne virksomhed ikke overskrider foreningens hovedformål (skattelovens § 55). 19. Gaver fra privatpersoner i Tyskland, Gaver fra en fysisk eller juridisk person, til der er skattepligtig fremme af velgørende, kirkelige eller religiøse formål eller til anerkendte almennyttige formål til en forening, der af skattemyndighederne er anerkendt som velgørende, kan af giveren fradrages i indkomsten inden for visse beløb. Beløbene varierer alt efter gavens formål fra 5 til 10% af giverens samlede indkomst. 20. Gaver fra selskaber Virksomheder kan fradrage gaver på indtil 0,2% af den samlede omsætning plus udbetalte lønninger og vederlag. 20(a) Gaver til foreninger i udlandet Disse gaver kan ikke fradrages. vedtægterne fastsættes, at der skal være et tilsynsorgan, samt hvilke beføjelser tilsynsråd dette skal have. Hvis et gælder nedsættes, (Aufsichtsrat) bestemmelserne for anpartsselskaber og aktieselskaber råds kompetence fastsættes i vedtægterne. ikke; et sådant andre sagen forening. af Konstateres regler Skattemyndighederne fører tilsyn med, at foreningen overholder skattereglerne, og at foreningen bevarer sin karakter af der ideel end overtrædelse til skattereglerne, oversendes Indenrigsministeriet, der kan træffe beslutning om foreningens opløsning, hvis der er tale om en forening, hvis virksomhed strækker sig ud over en enkelt delstats område. Er foreningen begrænset til en enkelt delstat, har den pågældende øverste myndigheder kompetence til at træffe beslutning om opløsning. delstats REGNSKABER OG TILSYN 22. Oprettelse FONDE (STIFTUNGEN) 21. Regnskaber Foremngen skal årligt fremlægge en resultatopgørelse. Denne regnskabspligt gælder i forhold til medlemmerne i henhold til BGB § 27, stk. 3, og § 666, og i forhold til skattemyndighederne (på grund af kravet om et ideelt formål) i henhold til skattelovens § 63, stk. 3. driver foreningen Hvis en erhvervsmæssig virksomhed, skal den føre regnskaber som virksomheder i henhold til handelsretten. Der skal under alle omstændigheder føres to særskilte regnskaber, et over den skattepligtige anden virksomhed virksomhed. over og et Tilsyn Bestyrelsesmedlemmerne er over for generalforsamlingen ansvarlige for, at regnskaberne føres ordentligt. Det kan i 46 tilbagekaldes Ved en fundats, der udarbejdes af juridisk person. enhver fysisk eller Mellem levende personer (i så tilfælde indtil kan oprettelsen eller godkendelsesdatoen) testamentarisk. I fundatsen skal angives fondens formål, de til fremme af dette formål henlagte midler og det eller de ansvarlige organ(er). Der skal være afsat tilstrækkelige midler til, at det mål, fonden har sat sig, kan opfyldes. Der kræves en tilladelse fra den delstat, hvor fonden har sit hjemsted (i henhold til tilladelsen delstaternes love). Hvis afgørelse kun nægtes, kan denne at appelleres med henvisning administrationen ikke har anvendt de rette kriterier. til, 23. Definition formue, der har En selvstændig juridisk person. status som Regler for tilsynet med regnskaberne fastlægges i vedtægterne. 24. Nationalitetskrav Enhver kan være stifter. 25. Status som juridisk person Ved godkendelse af den kompetente myndighed. 26. Rets- og handleevne Den mest udstrakte rets- og handleevne for at nå fondens mål. Den kan gøre alt, hvad der er nødvendigt eller blot hensigtsmæssigt for at fremme sit mål. 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning idet den Når det er blevet umuligt at opfylde målet, eller fonden bringer almenvellet i fare, kan den administrative myndighed i så vid ændre målet, udstrækning som muligt skal respektere stifterens hensigter; bestyrelsen skal høres. Den kan også fjerne og opløse fonden (§ 87 i BGB). I dette tilfælde tilfalder i vedtægterne nævnte personer. Hvis der ikke er nævnt noget herom, tilfalder den staten. Opløsningsproceduren er den samme som for foreninger. formuen de SKATTEFORHOLD 28. Se foreninger REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber Se foreninger kompetente, 30. Tilsyn administrative Den myndighed skal føre tilsyn med fondens ledelsesorgan. Denne kontrol skal kun sikre, fundamentale overholdes. Den retsgrundsætoinger handler udelukkende i fondens interesse. at 47 GRÆKENLAND FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja. I henhold til artikel 12 i Forfatningen af 1975 beskyttes ideelle foreninger og forbund, forudsat at de overholder statens love. Staten kan ikke kræve en forudgående tilladelse til udøvelsen af denne rettighed. 2. Definition Artikel 61 i civillovbogen: en gruppe personer, der har til hensigt at forfølge et fastlagt mål, samt en mængde for muegoder, der skal anvendes til at opfylde et fastlagt formål, og som har fået tildelt status som juridisk person. 3. Mindste antal stiftere Tyve 4. Foreningstyper i henhold til almindelig, Foreninger gældende ret Særlige foreninger Gruppe af personer (uden status som juridisk person, og for hvem der gælder bestemmelser vedrørende selskaber, hvis ikke andet er bestemt). 5. Nationalitetskrav også gælder Foreningsretten for udlændinge i medfør af artikel 11 i den europæiske konvention om beskyttelse af og menneskerettigheder grundlæggende frihedsrettigheder. 6. Status som juridisk person (stiftelsesdokument Efter anmodning til underretten på det sted hvor administrationen har sit hjemsted og vedtægter skal vedlægges som bilag), sikrer justitsmyndigheden, at de i loven er overholdt opstillede betingelser (legalitetskontrol). Foreningen bliver en person, domstolens juridisk beslutning er endelig, og foreningen er opført i samme domstols register. når 7" Rets- og handleevne Fuld rets- og handleevne bortset fra handlinger, der er forbundet med den fysiske person. 8. Formkrav til vedtægterne De skal udfærdiges skriftligt og er underkastet reglerne om offentlighed. Registreringsforpligtelse Registreringen medfører juridisk person. Erhvervsmæssig virksomhed status som Lejlighedsvis indtjening af overskud med henblik på at skaffe ressourcer til foreningen er tilladt. 11 Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning eller vedtægterne, Artikel 77 i civillovbogen: den opløste juridiske persons formuegoder tilfalder staten, medmindre andet er bestemt i eller loven medmindre det kompetente organ har truffet anden beslutning. Staten er forpligtet til at opfylde den juridiske persons mål ved hjælp af disse formuegoder. Medlemmerne kan under ingen omstændigheder dele den opløste forenings formuegoder mellem sig. SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv: De i artikel 13 fastsatte fritagelser finder anvendelse 13. Andre fritagelser ordning med til (4%) for almennyttige hensyn Særlig skatteprocent foreninger Nulsatsordning Nej 14. 48 DIREKTE SKATTER 15. Generel regel skattepligtige, Skattegrundlaget for Indkomstskat. juridiske personer, der ikke har til formål at skabe et økonomisk overskud, er den skattepligtige nettoindkomst ved udlejning af ejendomme eller jord og ved værdipapirer. Anden indkomst er ikke ikke indtægter, der er nødvendige, for at foreningen kan opfylde sit mål såsom kontingenter, der regelmæssigt betales af medlemmerne. angår udenlandske foreninger, er det kun indtægter, der er nødvendige, for at foreningen kan opfylde sit mål, der ikke beskattes. heller Hvad 16. eller anerkendte Skattemæssigt begunstigede foreninger Almennyttige foreninger er fritaget for indkomstskat på indtægter ved udlejning af jord og ejendomme og for skat på indtægter af værdipapirer. religiøs, lovligt er oprettet Fritagelsen gælder også arveafgift og afgift på gaver til ideelle, juridiske i personer, som Grækenland, og som forfølger el mål til national, filantropisk, pædagogisk, kunstnerisk eller offentlig gavn. enhver udenlandsk, juridisk person med de samme karakteristika med hensyn til de i formuegoder, Grækenland med forbehold af princippet om gensidighed. 17. Kriterier for anerkendelse den måtte Fritagelsen gælder arve Meget bred definition af begrebet almennyttig, idet det omfatter ethvert formål, der ikke er af strengt privat interesse, men brede persongruppers interesser (filantropiske, religiøse, sociale, kunstoeriske og uddannelsesmæssige). vedrører 49 18. Godkendte formål Det kompetente organ, der kan bevilge fritagelse, er skatteinspektøren i den region, hvor foreningen har sit hjemsted. 19. Gaver fra privatpersoner Fradragsberettigede i den skattepligtige indkomst, men gavegiver skal være af græsk nationalitet. Hvis beløbet overstiger GRD 100 000 i løbet af året, skal det indsættes i en depositofond. 20. Gaver fra selskaber Fradragsberettigede på betingelse af at disse gaver er indsat i en depositofond. 20(a) Gaver til udenlandske foreninger Ikke fradragsberettigede. REGNSKABER OG TILSYN 21. Regnskaber Præfekten har tilsynsmyndigheden FONDE 22. Oprettelse Koncessionssystem: fundats (dokument oprettet af en person for notar eller testamentarisk bestemmelse - stifterens unilaterale dokument) og præsidentiel anordning til godkendelse af stifterens ønske, som udstedes af den kompetente minister afhængig af fondens formål. 23. Definition Formuegoder, der er beregnet til gennemførelse af et projekt af almen interesse (i princippet), og som har andet formål end at skabe fortjeneste. 24. Nationalitetskrav 25. Status som juridisk person Koncessionssystem. Erhvervelse den dag tilladelsen offentliggøres i det græske statstidende. forordningen om 26. Rets- og handleevne Fuld rets- og handleevne. Erhvervelse af status som juridisk person medfører ikke automatisk erhvervelse af den henlagte formue. 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning SKATTEFORHOLD 28. Samme regler som for foreninger. REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber Regnskabskontrolmyndighed 30. Tilsyn Fondens drift er underlagt statens tilsyn 50 SPANIEN FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? (foreninger) og 34 Artikel 22 (fonde) i Forfatningen. - Lov 191/1964 af 24. december 1964, hvori der fastsættes regler for foreninger, og supplerende anordning af 20. maj 1965. - Lov 30/1994 af 24. november 1994 om fonde og skattefordele ved privat deltagelse i almennyttige aktiviteter. mål, foreninger fastlagte af fagforeningsmæssig karakter, foreninger af civile og militære embedsmænd, administrative ejerforeninger, politiske partier, sportsforeninger, studenterfor eninger osv. ) I øvrigt kan Ministerrådet på forslag af Indenrigsministeriet anerkende, at visse foreninger er til gavn for almenvellet eller almennyttige, hvilket giver dem navnlig mange herunder fordele, sig om skattemæssige. Det drejer socialt, foreninger, et eller kulturelt uddannelsesmæssigt, sportsligt formål, eller som mere bredt sigter mod at fremme almennyttige formål. der har Flere love i de autonome regioner. Nationalitetskrav 2. Definition Sammenslutning eller forbund af flere fysiske personer, der tilsammen har rets- som viser denne og handleevne, sammenslutnings vilje til varigt at forfølge et bestemt, lovligt mål, der fastlægges foreningens vedtægter, (definition i egentlig forstand) i 3. Mindste antal stiftere Udlændinge, der lovligt opholder sig i Spanien, har ret til at danne foreninger og kan udøve denne ret i overens stemmelse med love og forskrifter. (Lov 7/1985 til praktisk gennemførelse af forfatningsloven principperne vedrørende rettigheder og friheder for udlændinge i Spanien). i Status som juridisk person I lov af 1964 henvises til et møde, hvor "flere personer" når til enighed, uden at det på noget tidspunkt præciseres, hvor mange stiftende medlemmer, der kræves. Ikke desto mindre går den overvejende tendens tre mod opfattelsen af, at mindst personer er påkrævet. personer eller 4. Foreningstyper 1 - Foreninger, der er underlagt lov af 24. december 1964, (der ikke omfatter offentlige eller private fonde, civile eller og kommercielle korporationer). 2 - Foreninger, der især er underlagt særlige vedtægter (foreninger i henhold til kanonisk ret, foreninger, staten har dannet med henblik på at få opfyldt enheder 51 til en lovmæssigt loven har I henhold til civillovbogens artikel 35 har anerkendte sammenslutninger, foreninger og fonde af almen interesse samt foreninger af særlig interesse, hvad enten de er civile, kommercielle eller industrielle, og som i egen henhold retssubjektivitet, der er uafhængig af medlemmernes, status som juridisk person. I overensstemmelse med retspraksis i Højesteretten er denne status som juridisk person et resultat af for- forfatningens eningskontrakten. Ifølge artikel 22, stk. 3, sker opførelsen af foreningerne i det dertil hørende register "kun af offentlighedshensyn". 7. Rets- og handleevne Ifølge civillovbogens artikel 38 har juridiske personer, herunder foreninger loven, rets- og der anerkendes af handleevne. De kan derfor erhverve og besidde formuegoder og for indlede civile eller pligtelser eller strafferetlige søgsmål. indgå Imidlertid kan foreninger, der ikke er anerkendt som værende til gavn for almenvellet, kun erhverve ejendomme, der for opfyldelsen af deres formål, og de skal have særlig tilladelse til at modtage visse, private gaver. nødvendige strengt er 8. 9. Formkrav til vedtægterne I artikel 3. 2 i lov af 1964 anføres de oplysninger, skal indeholde. Registreringsforpligtelse som vedtægterne Opførelsen i et register er obligatorisk. Betingelserne registrering for denne varierer i forhold til de bestemmelser, der gælder i den autonome region, hvor foreningen har hjemsted. For de foreninger, der er underlagt lov af 1964, findes der et register for hver provins og et nationalt register. Der findes desuden særlige registre for foreninger, der er underlagt visse særlige ordninger. 10. Erhvervsmæssig virksomhed Tilladt 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Betingelserne for anvendelse af formuen i tilfælde af opløsning skal fremgå af vedtægterne. SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Det 6. momsdirektiv: de i artikel 13 omhandlede fritagelser 16. 52 for så vidt Lov 37/1992 af 28. december 1992 vedrørende moms fritager ikke direkte foreninger, som de forskellige, gældende satser ikke angår enhedens juridiske form, men arten af dens aktivitet. Imidlertid forudsættes der i loven talrige dispositioner, som er fælles for foreninger, der er fritaget eller har ret til fradrag. 13. Andre fritagelser Se punkt 12 14. Nulsatsordning Nej DIREKTE SKATTER 15. Generel regel De foreninger, der er erklæret til gavn for almenvellet, og som overholder be tingelserne i artikel 42 i lov om fonde og skattefordele ved privat deltagelse i almennyttige aktiviteter, har mange skattefordele. 1 - De er fritaget for selskabsskat, for så vidt angår udøvelsen af de aktiviteter, der udgør deres sociale formål eller herunder endemål, specifikke formuestigninger fra erhvervelser eller overdragelser udbyttegivende af værdipapirer. De er også fritaget for at betale skat af de resultater, der er opnået ved en erhvervsmæssig virksomhed, sammen med hvis denne specifikke enhedens endemål. Indtægter erhvervsmæssig virksomhed eller kapitalindtægter er ikke fritaget, men de er behæftet med visse fordele, især i skatteansættelsen hvor der skal anvendes en fast sats på 10%. 2 - De er fritaget for de fleste lokale skatter; Skattemæssigt begunstigede foreninger anerkendte formål falder eller eller fra De foreninger, der erklæres til gavn for almenvellet, skal overholde de i artikel 42 i lov om fonde og skattefordele ved almennyttige privat aktiviteter betingelser, herunder: i fastsatte deltagelse forfølge almennyttige mål (social, uddannelsesmæssig, kulturel, sportslig og bistand, udviklingssamarbejde, miljøbeskyttelse, fremme af samfundsøkonomien, frivillig samfundstjeneste eller forskning osv. ). sundhedsmæssig anvende 70% nettoindtægterne til disse formål. mindst af årligt fremsende i korrekt foreningens til det form regnskaber kompetente organ. i tilfælde af opløsning anvende sin formue til opfyldelse af almennyttige mål. foreningernes vedtægtsmæssige repræsentanter skal arbejde gratis. 17. Kriterier for anerkendelse Disse fremgår af artikel 4 i lov om foreninger af 1964, ændret ved lov om fonde og skattefordele ved privat delta gelse i almennyttige aktiviteter. Det drejer sig bl. a. om: almennyttige formål nedfældet i vedtægterne. åben aktivitet, der ikke er forbeholdt medlemmerne. andet end formål skabe fortjeneste, ingen udlodning af eventuelt opnået fortjeneste, og bestyrelsen skal udføre sit arbejde gratis. at besiddelse af de personlige og materielle midler, der er nødvendige for at opfylde de vedtægtsmæssige formål. foreningen skal have haft en levetid på to år forud for uafbrudt anmodningen. 18. Godkendte formål Se punkt 16 og 17. 19. Gaver fra privatpersoner. til disse Under visse betingelser og med visse begrænsninger kan fysiske personer, der skattebegunstigede, giver gaver fratrække den fra gaver skattepligtige indkomst. Normalt vil dette fradrag være 20% af værdien af Imidlertid kan de samlede, gaven. fradragsberettigede ikke overstige 30% af den skattepligtige indkomst. udgifter 20. Gaver fra selskaber kan på visse Juridiske personer til gaver fratrække betingelser skattebegunstigede. Dette fradrag kan i de fleste tilfælde ikke overstige 10% af skattegrundlaget. løvrigt er der også skattefordele for samarbejder om virksomheder, der almennyttige bl. a. og aktiviteter erhverver kunstværker med henblik på at forære dem væk som gave. Der er også særlige skattefordele i forbindelse med udgifter til fremme og udvikling af visse kunstarter. 20(a) Gaver til udenlandske foreninger Der findes ingen lovgivning for så vHt angår foreninger. (Med hensyn til fonde, se punkt. 24). REGNSKABER OG TILSYN 21. Regnskaber I henhold til artikel 11 i anordning af 20. maj 1965 er foreninger forpligtede til at føre regnskaber, hvor alle indtægter og udgifter anføres. Disse regnskaber skal tilstilles alle foreningens medlemmer og derefter årligt for den ordinære generalforsamling med et budget for det kommende år. Endelig skal de sendes til provinsens præfektur (for foreninger, der ligger i en fremlægges 53 autonom region, som ikke har lovgivet på området) og til Justitsministeriet (for foreninger, der er erklæret til gavn for almenvellet). Tilsyn I lov af 1964 forudsattes det, at det offentlige kontrollerer foreninger, men denne bestemmelse er implicit ophævet ved Forfatningen af 1978. almenvellet, De foreninger, der er erklæret til gavn til for Justitsministeriet en beskrivelse af de aktiviteter, der er gennemført i løbet af det foregående regnskabsår. skal fremsende årligt FONDE 22. Oprettelse En fond kan oprettes "inter vivos" eller "mortis causa". I første tilfælde skal det ske ved dokument oprettet ved notar, i det andet skal oprettelsen være bestemt i testamentet. i et Opførelse fondsregister under Justitsministeriets ressort er obligatorisk og retsstiftende. 23. Definition I artikel 1 i lov om fonde af 1994 defineres fonde som organisationer, der oprettes, uden at formålet er at skabe fortjeneste, idet stifterne varigt ønsker deres formue anvendt til et formål til gavn for almenvellet. 24. Nationalitetskrav i Udlændinge kan oprette en fond Spanien. løvrigt kan også udenlandske fonde udøve aktiviteter i Spanien inden for rammerne af deres formål og nyde samme spanske, på betingelse af at de er repræsenteret på i spansk område og bliver fondsregistret. fordele indført som 54 Indførelsen kan afvises, når deres formål ikke er almennyttigt, eller når de ikke er lovligt oprettet i overensstemmelse med deres nationale lovgivning. (Artikel 5 i loven). 25. Status som juridisk person Fonde får status som juridiske personer fra og med indførelsen af oprettelses- dokumentet i registret. Indførelsen vil kunne afvises, hvis dette dokument ikke overholder lovens forskrifter. 26. Rets- og handleevne og som fonden rådighed rettigheder Fondens formue kan bestå af alle slags formuegoder af økonomisk værdi, og som fonden ejer. En liste herover skal indgå i registret. Administration ove og formuen tilfalder bestyrelsen ("patrona tet"), forvalter overensstemmelse med forskrifterne vedtægterne. fastsættes Imidlertid lovens artikel 19 begrænsninger for råderetten over fondens formue, og forudsætter talrige forudgående fra tilsynsmyndigheden ("protektoratet"). i ikke deltage fonde løvrigt kan selskaber, hvor de kan blive draget til personligt ansvar for selskabets gæld. De kan dog deltage i kapitalselskaber. transaktioner tilladelse 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af og rettigheder opløsning fra Formuegoder opløsningen skal anvendes til fonde og ideelle privatretlige enheder, der har et almennyttigt formål, som er anført i oprettelsesdokumentet eller i fondens intet er anført, vedtægter. Såfremt beslutter eller tilsynsmyndigheden, hvilke af disse enheder der skal have disse rettigheder. Ved fravigelse fra disse bestemmelser i kan i oprettelsesdokumentet disse vedtægterne bestyrelsen fastsættes, eller at imidlertid det formuegoder til andre skal gives offentlige enheder med almennyttige formål (artikel 31 i loven). påtage sig bestyrelsens beføjelser i den af dommeren fastsatte periode. SKATTEFORHOLD 28. De i registret lovligt opførte fonde, som overholder de i artikel 42 i lov om fonde og skattefordele ved privat deltagelse i fastsatte almennyttige betingelser, har samme skattefordele som foreninger. (Se punkt. 15 til 20). For at opnå dette skal de godkendes af udtrykkeligt og Finansministeriet anmode om fritagelserne. aktiviteter REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber for fonden skal årligt Bestyrelsen udarbejde en formueopgørelse, status og resultatopgørelse samt en redegørelse over fondens aktiviteter og økonomiske forvaltning. Det skal også foretage afslutning af indtægts- og udgiftsbud gettet for det foregående år. Det hele skal tilsendes tilsynsmyndigheden; Desuden er en ekstern revision under visse omstændigheder obligatorisk. Endelig skal bestyrelsen også senest tre før afslutningen af hvert måneder regnskabsår udfærdige og tilsende tilsynsmyndigheden budgettet for det kommende år. (Artikel 23 i loven). 30. Tilsyn skal Tilsynet lette udøvelsen af stiftelsesretten og sikre, at oprettelsen og driften sker i overensstemmelse med loven. Tilsynet skal udøves af en statslig myndighed, for så vidt angår fonde un der statens kompetence. Denne tilsynsmyndighed har ansvaret for bede til justitsmyndighederne midlertidigt at intervenere i fonden og revisionen kan om lov og 55 FRANKRIG Rets- og handleevne FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja - (præamblen til Forfatningen af 1958, hvori er anført de i erklæringen om menneskerettighederne af 1789 definerede af principper) Forfatningsrådet (beslutning af 16. juli 1971, det franske statstidende Journal Officielden 18. juli 1971). og 2. Definition "ved forening forstås den aftale, ved hvilken to eller flere personer permanent forener deres viden eller aktivitet med et andet formål end at dele overskud" (artikel 1 i lov af 1901). 3. Mindste antal stiftere To 4. Foreningstyper Ikke-anmeldt forening eller de facto forening Anmeldt forening Almennyttig forening (ikke en juridisk definition, denne anerkendelse foretager staten efter skøn). 5. Nationalitetskrav Ingen særlige betingelser Status som juridisk person 6. til en erklæring Ikke-anmeldt forening - nej Anmeldt forening - ja, ved fremsendelse præfekturet af indeholdende foreningens navn, formål, hjemsted og oplysninger om ledernes navn, erhverv, bopæl og nationalitet samt to eksemplarer af vedtægterne og ved af denne en offentliggørelse erklæring i det franske statstidende. En anmeldt forening kan kun erhverve, eje og administrere "det lokale, der skal bruges til foreningens administration og medlemsmøder, og de ejendomme, der er strengt nødvendige for opfyldelsen af det formål, den har sat sig. " (artikel 6 i lov af 1901); den kan kun modtage gaver og testamentsarv, hvis den som eneste mål har bistand, velgørenhed, videnskabelig eller medicinsk forskning, hvis det er en kulturel forening, en familieforening eller den er tilknyttet en større, almennyttig forening skov, modtage En forening, der er erklæret til gavn for almenvellet, har en lidt større rets- og ikke handleevne, eftersom der her bruges ordet "strengt". Den kan desuden erhverve skove og jorde til beplantning med og testamentsarv. Hvis den ved gave eller testamentsarv modtager en ejendom, som ikke er nødvendig for dens arbejde, skal den sælge denne og beholde salgsprisen. Der skal på forhånd gives en præcis, administrativ tilladelse til at give den påtænkte gave. gaver Formkrav til vedtægterne Ingen obligatorisk form for vedtægterne, som er parternes lov. Registreringsforpligtelse Ingen registrering, se punkt 6 om anmeldelsesprocedure 10. Erhvervsmæssig virksomhed Intet forbud hverken i lov af 1901 eller i retspraksis; mulighed for at have fortjeneste. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Resten af aktiverne kan ikke tilfalde medlemmerne. I henhold til vedtægterne og/eller generalforsamlingen overdrages et restbeløb i reglen til en ideel organisa tion, der har et lignende formål. 11. 56 SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv Alle de i artikel 13 omtalte fritagelser synes at være omfattet af den franske skattelov 13. Andre fritagelser Visse fritagelser for registreringsafgift 14. Nulsatsordning Nej socialmedicinske område, aktiviteter, der anses for at være offentlige serviceopgaver som f. eks. jagt- eller af tilrettelæggelse fiskeriforeninger, officielle sportskonkurrencer osv. ). Foreninger, der er anerkendt værende til gavn for almenvellet som ved Denne anerkendelse søger man om hos Indenrigsministeriet, og den gives, med i For- forbehold, valtningsrådet. Denne anerkendelse pålægger visse forpligtelser, men giver mulighed for at modtage større gaver og at erhverve og besidde fast ejendom. anordning DIREKTE SKATTER 17. Kriterier for anerkendelse 15. Generel regel Når foreninger er ideelle og fritaget for moms, pålægges de ikke skatter som selskaber (selskabsskat, skat til dækning lærlingeuddannelsesudgifter, af erhvervsskat osv. ). Når de ikke har pligt til at betale selskabsskat med den efter gældende ret relevante sats, skal de betale formueskat. for Alle foreninger skal betale lokalskatter. ikke- Dvs. boligskat undtagen møblerede lokaler og lokaler, der er åbne for offentligheden, samt skat af fast ejendom, der skal betales af alle ejere af ejendomme med undtagelse af sociale boliger. 16. Når de er fritaget for moms, skal de betale skat af lønindtjening. Når de beskæftiger over 10 ansatte, skal de betale arbejdsgiverbidrag til videre- og efteruddannelse og til "byggeindsats". De skal betale skat af formueafkastet. Skattemæssigt begunstigede foreninger Såfremt en forening udøver visse specifikke aktiviteter, skal den have en administrativ godkendelse (turisme- og fritidsaktiviteter, visse "bemyndigede" og aktiviteter det sundhedsområdet social- eller anerkendte eller på Foreningen skal være anmeldt og have været regelmæssigt aktiv som anmeldt forening i 3 år, gennemføre aktiviteter til gavn for almenvellet, række ud over 200 lokalområdet, de medlemmer af og Forval tningsrådet udarbejdede standardvedtægter have mindst vedtage 18. Godkendte formål Godkendelsen bevilges af staten, som overdrager offentlige foreninger serviceopgaver. Til gengæld for snævre, administrative rammer og en streng kontrol får disse foreninger diverse r støtte former sportsforbund i henhold til anordning uf 8. august 1945 monopol på afholdelse ai konkurrencer). (f. eks. for 19. Gaver fra privatpersoner Gaver fra privatpersoner til anmeldte foreninger er fradragsberettigede op til 1,25% af den skattepligtige indkomst og op til 5%, hvis de gives til fonde og almennyttige foreninger. Disse gaver giver ret til en skattenedsættelse på 40% af gavens værdi (50% når de skal bruges til gratis måltider eller bolig til dårligt, stillede personer). Kun gaver til en fransk forening eller en udenlandsk forening, der udøver sin aktivitet i Frankrig, er fradragsberettigede. 57 20. Gaver fra selskaber fra virksomheder Gaver er fradragsberettigede med 37% eller 42% af det skattepligtige overskud inden for en grænse af 2%o af omsætningen, hvis gaven gives til anmeldte foreninger, og 3%o, hvis gaven gives til almennyttige foreninger (og fonde) Kun gaver til en fransk forening eller en udenlandsk forening, der udøver sin aktivitet fradrags berettigede. i Frankrig, er REGNSKABER OG TILSYN 21. foreninger, almennyttige Kun foreninger, foreninger, der støttes af det offentlige, og en erhvervsmæssig virksomhed over en vis grænse (budget, status, antal ansatte) har at en indlevere regnskaber i foreskrevet form. forpligtelse lovbestemt udøver der til FONDE RETSTILSTAND 22. Oprettelse fond: Projektet Almennyttig skal fremlægges for Indenrigsministeriet og derefter Forvaltningsrådet, som ved at godkende, at fonden er til gavn for almenvellet, giver fonden lov til at modtage indtægter. Vedtægterne skal udformes i overensstemmelse med de af Forvaltningsrådet opstillede standardvedtægter, hvorefter udpegelse bestyrelsen af medlemmerne sædvanligvis skal følge reglen om tre tredjedele, af medlemmerne udpeges af stifterne, en tredjedel fødte medlemmer og repræsenterer det offentlige, og en tredjedel af medlemmerne udpeges af bestyrelsen. tredjedel dvs. en af er En såkaldt "skyggefond": oprettes inden for en almennyttig fond, uden at der dermed etableres en ny juridisk enhed (sjældent tilfælde). Virksomhedsfonde (lov af 4. 7. 1990) behøver ikke at blive anerkendt som almennyttige; de oprettes for en fastsat varighed (som regel 5 år med mulighed for deres handlingsprogram godkendes af den administrative myndighed. forlængelse), og 23. Definition ". af formuegoder, rettigheder eller ressourcer til et almennyttigt og ideelt formål. " uigenkaldelig henlæggelse 24. Nationalitetskrav Pr. definition består en tredjedel af bestyrelsesmedlemmerne af repræsentanterne for det offentlige og af af det personer, der er udpeget offentlige. For at udøve en permanent aktivitet i Frankrig eller for at have samme muligheder som en fransk fond skal en udenlandsk fond anerkendes som almennyttig. 25. Status som juridisk person Ja, så snart Forvaltningsrådet ved anordning har godkendt fonden som almennyttig, og dette er offentliggjort i (Journal det officiel). statstidende franske 26. Rets- og handleevne Samme betingelse med hensyn til at acceptere gaver som en almennyttig forening, men større muligheder for at eje herunder formue, en udlejningsejendomme. 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning for en Samme bestemmelser almennyttig forening (se punkt 11), men administrationens er obligatorisk. samtykke som 58 SKATTEFORHOLD 28. Samme ordning som for foreninger REGNSKABER OG TILSYN Kontrolforanstaltninger og forpligtelse til at fremlægge regnskaber er ens for fonde og almennyttige foreninger. 59 IRLAND FORENINGER RETSTILSTAND Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Den generelle ret til at stifte en forening er sikret i artikel 40, stk 6, i den irske Forfatning. Den mere specifikke ret til at stifte foreninger for private organisatio i selskabsloven og i ner er fastlagt lovgivningen and "Industrial for Provident Societies". Definition En "forening" som sådan defineres ikke specifikt i den irske lovgivning. Den form, en forening far, afgøres af den juridiske struktur, der vælges. Dette behandles i det følgende. Foreningstyper samt juridisk eventuelt om medlemskab Rent Tre hovedtyper er relevante for private organisationer: (a) "Unincorporated bodies" (foreninger der ikke er selvstændige retssubjekter). Sådanne organisationer kan have vedtægter nedfældet på skrift. I disse fastlægges organisationens mål og nærmere formål og oplysninger bestyrelse. udgør vedtægterne en kontrakt eller bindende aftale mellem gruppens medlemmer om at overholde aftalens vilkår, dvs. man skal tilstræbe at nå det mål, der er angivet udføre aktiviteterne i overensstemmelse med vedtægterne osv. Selvom vedtægterne er juridisk f. eks. mellem gruppens medlemmer, har den ingen virkning over ikke-medlemmer. for Således erhverver gruppen i sig selv ikke status som juridisk person. vedtægterne, bindende, i (b) "Company limited by guarantee" (et selskab, hvor deltagerne hæfter for et 60 af de irske fast, garanteret beløb). Dette er en variant erhvervs virksomheders standardform for status som juridisk person. I et sådan selskab er der ingen andele, og medlemmeme garanterer blot at betale et vist til (sædvanligvis dækning af selskabets gæld i tilfælde af opløsning. symbolsk) beløb for (c) "Industrial and Provident Society". Denne form anvendes ofte af andelssel skaber. I praksis er mange af de regler, der gælder for en "Industrial and Provident Society", meget lig dem, der har virkning selskaber, hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb. Der er dog én vigtig forskel, idet et selskab med begrænset hæftelse kan stiftes af en gruppe i et hvilket som helst lovligt øjemed til en forening, der for at blive registreret som en "Industrial and Provident Society" skal stiftes "med henblik på at drive erhvervsvirksomhed". i modsætning Der er ligeledes forskellige typer af foreningsformer, der kan være relevante for private foreninger, herunder truster, (Friendly forsørgelsesforeninger Societies) osv. Imidlertid er ovennævnte tre typer, de oftest anvendte i Irland. Mindste antal stiftere Både selskabet, hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb, og en "Industrial and Provident Society" skal have mindst syv medlemmer. Der er ingen lovmæssige minimumskrav forbundet med stiftelsen af foreninger der ikke er selvstændige retssubjekter. Nationalitetskrav Der er ingen specifikke nationalitetskrav forbundet med nogen af de tre vigtigste, juridiske foreningsformer. Status som juridisk person Foreninger der ikke er selvstændige retssubjekter har ingen særskilt status som juridisk person. Både selskabet, at indsende hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb, samt en "Industrial and Provident Society" har særskilt status som juridisk person. Denne erhverves ved organisationens vedtægter i den påkrævede form til den relevante offentlige myndighed, der er bemyndiget til at anerkende den specifikke organisation. Vedtægterne af derefter kan offentligheden som helhed. gennemses Rets- og handleevne Organisationens rets- og handleevne er fastlagt i vedtægterne. Hvis det drejer sig om et selskab, hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb, kaldes vedtægterne "Memorandum and Articles". Er det en "Industrial and Provident Society" kaldes de "the specifikke Rules". Der begrænsninger i rets- og handleevnen for private foreninger, bortset fra dem, der generelt er fastsat i loven for den juridiske form. Formkrav til vedtægterne ingen er 9. Registreringsforpligtelse Som beskrevet i det foregående. Begge former for organisationer skal registreres registrerings- hos myndighed. Derudover er der ingen specifikke registreringskrav. relevante den 10. Erhvervsmæssig virksomhed for skatter Der er ingen specifik begrænsning på disse organisationstypers mulighed for at drive erhvervsvirksomhed. Dog skal en organisation, der ønsker at blive fritaget af visse (the Revenue ligningskommissionen Commissioners) på grundlag af sine velgørende aktiviteter, være "the subject of a binding trust for charitable purposes only", dvs. vedtægterne for gruppen skal indeholde en bindende bestemmelse, der garanterer, at eventuelt modtagne penge til velgørende af gruppen anvendes formål. Desuden er det usandsynligt, at organisationer med vedtægter, der inde holder elementer af erhvervsmæssig som karakter, vil blive betragtet velgørende af ligningskommissionen. på acceptabel "Memorandum Drejer det sig om et selskab, hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb, skal vedtægterne udarbejdes i en for selskabsregistret, der er det relevante registreringsorgan, form. and Eksempel Articles" forefindes i selskabsloven, og disse vedtægter eller en variant heraf anvendes generelt af selskaber. Med hensyn til en "Industrial and Provident ligeledes Society" skal "the Rules" kunne forsørgelses- accepteres (the Registrar of foreningsregistret Friendly Societies), der er det relevante ingen registreringsorgan. Der findes for, hvordan bestemmelse officiel foreskrevne vedtægter skal udformes, men forsørgelsesforeningsregistret har godkendt af forskellige private organisationer, og disse eller en variant heraf anvendes generelt. udarbejdet vedtægter af lovgivningen Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Selskabsloven og for "Industrial and Provident Societies" indeholder ingen generelle restriktion med hensyn til anvendelse af aktiver i tilfælde af opløsning. Hvis et selskab anerkendt ønsker som ligningskommissionen, velgørende af kræver kommissionen at selskabets aktiver overføres til en anden organisation af velgørende karakter i tilfælde af opløsning. normalt, blive at 11. 61 SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv Artikel 13 er blevet gennemført i Irland. 13. Andre fritagelser Andre fritagelser af relevans for private organisationer (omfattende de i henhold til det 6. momsdirektiv påkrævede) herunder: er samt (a) skoleundervisning, universitetsuddannelse hvervsuddannelse eller omskoling (b) pleje og lægebehandling ydet af hospital, plejehjem, klinik eller lignende institution (c) tjenesteydelser forbundet med forsorgsarbejde til gavn for børn og unge (d) varer og tjenesteydelser inden for velfærd og social sikring leveret af ideelle organisationer (e) tjenesteydelser og varer leveret til medlemmer af ideelle organisationer, hvis mål primært er af politisk, fagforeningsmæssig, religiøs, patriotisk, filosofisk, eller samfundsmæssig art. filantropisk 14. Nulsatsordning under medicinsk Produkter nulsatsordningen og omfatter medicinske instrumenter, bl. a. kørestole og andre befordringsmidler, ortopædiske instrumenter, gangstativer, krykker o. l. udstyr DIREKTE SKATTER 15. Generel regel lovgivningen Selskabsloven og for "Industrial and Provident Societies" for generel giver fritagelse for beskatning i forbindelse med private organisationer. ingen mulighed 62 16. Skattemæssigt begunstigede foreninger anerkendte eller for skal selskabets Det er muligt for enten et selskab, hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb, eller i sjældnere tilfælde for en "Industrial and Provident Society" at om ligningskommissionen søge fritagelse forskellige skatter på grundlag af organisationens velgørende status. For at blive anerkendt som velgørende eller foreningens formål og bemyndigelse udformes på en sådan måde, at hvert formål, som organisationens indkomst eller ejendom kan anvendes til, er velgørende og, som beskrevet ovenfor skal dens hovedformål og anvendelsen af dens indkomst eller ejendom være underlagt en bindende bestemmelse. Dette betyder, at den forpligter sig til i henhold til loven kun at fremme det af organisationen fastsatte formål og til at anvende sin indkomst og ejendom udelukkende til disse formål. 17. Kriterier for anerkendelse For at blive en velgørende organisation skal selskabets formål høre ind under ét af følgende områder: anerkendt som (a) fremme af uddannelse føre regnskaber, (b) fremme af religion (c) fattighjælp (d) andet arbejde af velgørende art til gavn for samfundet Desuden skal selskabet for at opfylde ovennævnte der revideres hvert år, og fremlægge dem på for ligningskommissionen forbyde anmodning herom, det skal løn betaling af honorarer og/eller (bortset ledende udlæg) funktionærer og direktører for leverede tjenesteydelser og skal ligeledes opfylde de ovenfor nævnte kriterier, herunder opløsning af organisationen. fra til et tilfælde Skatter, som en organisation kan fritages for, omfatter indkomstskat, selskabsskat selskab), af (i kapitalvindingsskat, skat af rente på tilbageholdt overskud, skat på over tagelse af kapital og stempelafgift på overdragelse eller udlejning af fast ejendom. Der er ingen momsfritagelse, og ansatte i en velgørende organisation er pligtige til at betale indkomstskat i henhold til kildeskattesystemet og bidrag til en løn- relateret socialforsikringsordning. 18. Gaver fra privatpersoner og selskaber gives gaver der tilfælde I nogle skattelempelser fra på privatpersoner og selskaber. En af de for den almennyttige sektor væsentligste lempelser er, at gaver på mellem £ 100 visse 10 000 og uddannelsesinstitutioner kan fratrækkes. til £ 19. REGNSKABER OG TILSYN forhold ledelsesforhold de (rapportering Særligt tilsyn med foreninger der ikke er selvstændige retssubjekter findes ikke. Selskaber er underlagt rapporterings- og til i regnskabskrav selskabsregistret. og Selvangivelse regnskaber skal hvert år indsendes, og der skal føres protokol over ændringer i medlems-, osv. "Industrial and Provident Societies" er samme underlagt set stort til rapporteringskrav forsørgelsesforeningsregistret). I tilfælde kan der udpeges ekstreme eksperter til at undersøge driften af disse organisationer. Organisationer, der konsekvent indsende selvangivelser, vil blive slettet. Generelt er regnskabs- og tilsynskravene ikke særligt strenge. I tilfælde af velgørende organisationer har ligningskommissio nen en tilsynsførende funktion, men i praksis specielt er bebyrdende. undlader denne ikke at FONDE kan Der er ingen specifik lovgivning om fonde i Irland. En organisation, hvis status er anerkendt som velgørende af ansøge ligningskommissionen, kommissionen for velgørende gaver og testamentsarv om at få status som selvstændigt retssubjekt i henhold til lov om velgørenhed af 1973 (Charities Acts). Der er imidlertid kun ca. 25 sådanne organisationer i Irland. 63 ITALIEN FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Artikel 2 og 18 i Forfatningen. Artikel 14-42 i civillovbogen. Lov af 27. februar 1985, lov nr. 266 af 11. august 1991 om frivillige organisationer. 2. Definition Ingen definition ifølge loven. I henhold til retslæren er det enhver stabil organisation bestående af flere personer med det formål at forfølge en fælles interesse uden at formålet er at skabe et økonomisk overskud. 3. Mindste antal stiftere Nej 4. Foreningstyper Anerkendte foreninger Ikke anerkendte foreninger Komitéer 5. Nationalitetskrav Ingen begrænsninger Status som juridisk person 6. formue Kun anerkendte foreninger som følge af en fra anerkendelsesanordning regeringen. En nødvendig betingelse for at blive anerkendt er at have en tilstrækkelig til at kunne forfølge de vedtægtsbestemte mål. Myndigheden til at anerkende juridiske personer kan tildeles formanden for ministerrådet, regionen eller præfekten i forhold til den geografiske udstrækning af foreningernes aktivitet. For ikke anerkendte foreninger gælder der visse begrænsninger (se punkt 7). 7. Rets- og handleevne En privatretlig juridisk person kan ikke erhverve fast ejendom eller modtage 64 gaver eller arv og heller ikke modtage testamentsarv uden myndighedernes tilladelse. Tilladelsen anses for at være en betingelse for, at erhvervelsen kan træde i kraft. Begrænsningerne for de ikke anerkendte i en ufuldstændig foreninger består formuemæssig selvstændighed, i den forstand at også de personer, der har handlet i foreningens navn og på dennes vegne, er ansvarlige for foreningens forpligtelser. Lov nr. 52 af 27. februar 1985 giver nu mulighed for, at ikke foreninger kan erhverve anerkendte ejendom. Ikke anerkendte foreninger og komitéer kan optræde som part i en retssag. Frivillige organisationer, der er opført i registret, kan, selv om de har status som ikke anerkendte foreninger, erhverve de for deres aktivitet nødvendige goder og modtage gaver og testamentsarv. Formkrav til vedtægterne Stiftelsesdokumentet skal have form af et offentligt dokument for at blive anerkendt. Obligatorisk mindsteindhold. 9. Registreringsforpligtelse ikke er Nej, men hvis foreningen registreret, hæfter bestyrelsesmedlemmerne personligt og solidarisk for forpligtelserne sammen med den juridiske person (artikel 33 i civillovbogen). 10. Erhvervsmæssig virksomhed til formål Foreninger kan drive erhvervsmæssig virksomhed for at nå deres mål. En sådan virksomhed må ikke have- til formål at indtjene overskud. Den må fremme kun have den foreningens erhvervsmæssige virksomhed derimod ikke har noget med foreningens formål at gøre, vil den de facto blive anset for at være et selskab med betydelige skattemæssige selskabsretlige og konsekvenser. I artikel 24 i civillov- at Hvis mål 11. bogen fastsættes det, at medlemmer ikke har ret til udlodning af overskud. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning De i resterende aktiver anvendes overensstemmelse med bestemmelserne i stiftelsesdokumentet eller vedtægterne. specifikke ikke Såfremt der bestemmelser, den af er generalforsamling, der har besluttet opløsningen, beslutninger vedtagne gældende. Hvis der ikke er truffet nogen beslutning, tilfalder det regeringen at træffe beslutning. findes de SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Det 6. momsdirektiv: fritagelse i henhold til artikel 13 Ja. 13. Andre fritagelser er og fritaget formuegoder stiftelsesdokumentet der Frivillige organisationers overdragelser af udførte serviceydelser er fritaget for moms. for Foreninger registreringsskat og afgifter i forbindelse alle med til dokumenter, foreningernes aktivitet. Foreninger, der modtager en gave, er fritaget for gaveafgift, tinglysnings- og matrikelafgifter og INVIM (skat på værdistigning af fast ejendom). Det samme gælder for legater og arv. og knyttet er 14. Nulsatsordning Nej. DIREKTE SKATTER 15. Generel regel anerkendte Anerkendte foreninger skal betale indkomstskat for (IRPEG), der er juridiske personer ikke og fra udøvelsen proportionel med beløbet fra indtægter fra fast ejendom, kapitalindkomster eller af indtægter erhvervsmæssig virksomhed, hvad enten disse er lejlighedsvise eller ej. De beløb, medlemmerne betaler som bidrag eller ikke medlemskontingenter, indregnet i skatteansættelsen. bliver 16. Skattemæssigt begunstigede foreninger anerkendte eller for IRPEG'en nedsættes med 50% historiske, litterære, videnskabelige, forsøgs- og forskningsforeninger, hvis formål i alt væsentligt er kulturelle. Fortjeneste fra frivillige organisationers marginale, handels- og produktions skat mæssige aktiviteter er tepligtige, hvis denne anvendes til opfyldelse organisationens af institutionelle formål. ikke 17. Kriterier for anerkendelse For det første være en juridisk person og være en frivillig organisation i henhold til lov 266/91. 18. Godkendte formål Hvad angår frivillige organisationer, skal fritagelsen være forudsat gennem kriterier, der udfærdiges ved intermini o<r steriel under Finansministeriet), udarbejdelse. (Social- er anordning der 19. Gaver fra privatpersoner der fremmer sociale, Gaver, humanitære, kulturelle, religiøse eller politiske formål, kan fratrækkes inden for 2%. Denne grænse kan overskrides, når gaven går til organisationer, der har til formål at fremme studiet, forskningen, erhvervelse, informationsspredning, vedligeholdelse eller restaurering af kulturarven eller til institutioner, der har til opgave at arrangere messer eller udstillinger af særlig kulturel eller 65 videnskabelig interesse efter tilladelse fra Kulturministeriet. 24. Nationalitetskrav Nej. Gaver til det centrale institut til støtte italienske, katolske kirkes for den præster til og befolkningen i udviklingslandene kan fratrækkes inden for en grænse af 2 millioner lire. til hjælp gaver Den ikke i registret er Gaver til frivillige organisationer, der er længere opført fradragsberettigede. eneste nuværende mulighed for fradrag er, hvis der er tale om en forening, der har status som juridisk person eller en forening som virksomhedsskat. Opførelse i det regionale register over længere foreninger er derfor tilstrækkelig. skal betale ikke 20. Gaver fra selskaber af Som for privatpersoner er gaver til fremme humanitære, sociale, kulturelle, religiøse eller politiske mål fradragsberettigede inden for en grænse af 2%. 20(a) Gaver til udenlandske foreninger For de foreninger, der har hjemsted i Italien, er ordningen den samme, på betingelse af at de er opført i det regionale register på italiensk område. REGNSKABER OG TILSYN 21. Den administrative myndighed har tilsyns- og kontrolbeføjelser FONDE 22. Oprettelse Fundats (unilateralt dokument mellem levende i form af et offentligt eller testamentarisk dokument). 23. Definition Privat, juridisk person med en formue bestemt til et formål. 66 25. Status som juridisk person Som følge af tilladelse fra regeringen ved anordning for fra ministerrådet. 26. Rets- og handleevne formanden Som for anerkendte foreninger. 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Såfremt intet er fastsat i vedtægterne, tildeler det offentlige aktiveme til andre organisationer med lignende formål. SKATTEFORHOLD 28. 601/73, For historiske, litterære, videnskabelige, forsøgs- og forskningsfonde, der ude lukkende har kulturelle formål i den betydning, der fremgår af artikel 6 i DPR den skattepligtige juridiske indtægt personer med op til 50%. Med hensyn til moms er import af varer, som foræres til fonde, der som formål hår bistand, velgørenhed, uddannelse, undervisning, undersøgelser og forskning, fritaget for moms. nedsættes for Som generelt princip skal fonde, der ikke udøver handels- landbrugs- eller erhvervsvirksomhed iøvrigt ikke betale moms i henhold til artikel 4 i DPR. 633/72. REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber Nej 30. Tilsyn Den administrative myndighed har kontrolbeføjelser over fonde, hvilket til at hovedsagelig består i beføjelse ændre fondens formål, når disse er nået eller eller umulige blevet er uhensigtsmæssige, beføjelse til at koordinere fonde og beføjelse til at sammenlægge flere fonde, når deres formue er blevet utilstrækkelig. 67 LUXEMBOURG 8. Formkrav til vedtægterne FORENINGER RETSTILSTAND 9. 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja. Artikel 26 i Forfatningen af 17. oktober 1868 som ændret, lov af 21. april 1928 om ideelle foreninger og fonde, som ændret, og lov af 11. maj 1936, der sikrer foreningsfriheden. 2. Definition Artikel 1 i lov af 21. april 1928: ved en ideel forening forstås en forening, der ikke beskæftiger sig med industrielle eller kommercielle aktiviteter og heller ikke søger at skaffe sine medlemmer materiel vinding. 3. Mindste antal stiftere Tre 4. Foreningstyper Ideelle foreninger (ASBL) De facto forening 5. Nationalitetskrav Ingen restriktioner. 6. Status som juridisk person den Opnås offentliggøres i Mémorial. dag vedtægterne 7. Rets- og handleevne foreninger kan kun have Ideelle ejendomsret over eller på anden vis besidde er nødvendige af de vedtægtsmæssige mål. Der er ingen begrænsninger med hensyn til løsøre. ejendomme, for opfyldelsen der de Foreninger skal altid ved arrêté grand- (storfyrstelig anordning) have ducal tilladelse gaver, at modtage medmindre værdien ikke overstiger LUF 500 000. til Skriftligt notarialiter eller privat oprettet dokument skal stilling og bopæl Registreringsforpligtelse registreres. Stiftelsesdokumentet og Vedtægterne efternavn, bestyrelsesmedlemmernes fornavn, samt oplysning om hjemsted skal indleveres selskabsregisteret. til Enhver ændring skal også indleveres. En alfabetisk liste over medlemmerne skal indleveres til justitskontoret for den civilret, hvor foreningen har sit hjemsted senest en måned efter offentliggørelsen af vedtægterne. Årlig ajourføring. handels- og 10. Erhvervsmæssig virksomhed Aktiviteter med det formål at skabe fortjeneste er ikke forbudt, men skal af imidlertid lejlighedsvise arrangementer og være underordnet til hovedaktiviteten. karakter forhold have i 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning er ikke andet bestemt i Hvis vedtægterne, træffes beslutningen på Hvis generalforsamlingen. generalforsamlingen træffe beslutning-, vil kuratorerne sørge for en anvendelse, der ligger så tæt som muligt op ad foreningens formål. ikke kan SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Det 6. momsdirektiv: fritagelse i henhold til artikel 13 Ja. 13. Andre fritagelser Aktiviteter med et undervisnings- eller formål, der er uddannelsesmæssigt iværksat af offentlige eller private iværksat af instimtioner, aktiviteter 68 af karakter, tilrettelæggere vandrehjem, af sportsbegivenheder eller aktiviteter af videnskabelig, kulturel, uddannelsesmæssig, økonomisk eller erhvervsmæssig når indtægterne hovedsagelig skal dække tilrettelæggelsen, omkostningerne ved teaterforestillinger, konferencer, medicinske og paramedicinske tjenester under forudsætning af at de nævnte fremkalde undtagelser konkurrenceforvridning. ikke kan 14. Nulsatsordning Nej. DIREKTE SKATTER 15. Generel regel 16. Ideelle foreninger er i henhold til artikel 159 i den, luxembourgske skattelov skattepligtige, for så vidt angår ind komstskat for sammenslutninger (IRC). Formueskat for enhver person, der skal betale IRC-skat. I artikel 25 i lov af 29. december fastsættes 1971 registreringsafgifter og afgifter ved arv og ved ejendomsoverførelse ved død. Med hensyn til gaver mellem levende og testamentariske gaver er satsen 6%. Skattemæssigt begunstigede foreninger I artikel 161 i skatteloven fastsættes en fritagelse for organisationer, der direkte kulturelle, og velgørende eller almennyttige mål. De er imidlertid skattepligtige, såfremt de udøver en aktivitet af kommerciel eller industriel karakter. Kun de ideelle foreningers ikke-udbyttegivende aktiviteter er fritaget for skat, ikke eller eventuelle lejlighedsvise udbyttegivende aktiviteter. underordnede udelukkende anerkendte eller har 17. Kriterier for anerkendelse Ideelle almennyttigt foreninger, som formål af har et filantropisk, kunstnerisk, religiøs, videnskabelig, pædagogisk, eller turistmæssig art kan anerkendes som almennyttige. sportslig social, 18. Godkendte formål men Justitsministeriet, til Anmodning skabe ikke være at formålet må skal i fortjeneste, overensstemmelse med vedtægterne være til gavn for almenvellet. Ved en storfyrstelig anordning, der træffes efter udtalelse fra Statsrådet, tildeles status. Skattefordele i henhold til skatteloven. 19. Gaver fra privatpersoner indrømmes herefter Gaver på i alt over LUF 5 000 årligt er fradragsberettigede inden for 10% af den samlede nettoindkomst eller LUF 10 000 000. Gaverne skal gives til anerkendte almennyttige organisationer eller til andre organer, som anerkendes som sådanne i en lov. 20. Gaver fra selskaber De samme regler gælder for selskaber med hjemsted i Luxembourg. 20(a) Gaver til udenlandske foreninger De er ikke fradragsberettigede. REGNSKABER OG TILSYN 21. Regnskaber fra Årsregnskaberne foreningens oprettelse eller i det mindste regnskaber for de seneste 10 regnskabsår skal indleveres på civilrettens justitskontor, for at der kan opnås tilladelse til at modtage gaver. 69 Hvert år skal regnskab og budget sendes til justitsministeren senest to måneder regnskabsåret. efter afslutningen af i Disse dokumenter offentliggøres Mémorial. 30. Tilsyn I henhold til artikel 40 i lov af 1928 skal justitsministeren sørge for, at en fonds formuegoder i overens anvendes stemmelse med det formål, institutionen er oprettet til at fremme. FONDE 22. Oprettelse af formuegoder ved Henlæggelse notarialiter oprettet dokument eller testamente på betingelse af godkendelse ved storfyrstelig anordning. 23. Definition eftersom fastsatte, Fondens område er begrænset til det i kun de loven institutioner, der - hovedsagelig ved hjælp af udbytte fra kapital, der stammer fra fondens oprettelse, eller som er modtaget siden, uden at formålet er økonomisk vinding - har til formål at gennemføre aktiviteter af filantropisk, kunstnerisk, religiøs, videnskabelig, pædagogisk, social, turistmæssig eller sportslig karakter, anses for at være fonde. 24. Nationalitetskrav Ingen. 25. Status som juridisk person vedtægterne Når storfyrstelig anordning. godkendes ved 26. Rets- og handleevne Som for foreninger 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Anvendelse er fastsat i vedtægterne, eller justitsministeren sørger for, at aktiverne bliver anvendt til et formål, der ligger så tæt som muligt på det, med henblik på hvilket institutionen blev oprettet. SKATTEFORHOLD 28. Se foreninger REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber 70 NEDERLANDENE FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja - foreningsretten gælder for enhver person, der har bopæl på nederlandsk område (artikel 1 og 8 i Forfatningen) 2. Definition Ifølge BW (Burgerlijk Wetboek) artikel 2:26, er en forening en juridisk person, der består af medlemmer og er oprettet med et præcist formål, som er et andet end for det, gensidige andelsforeninger foreninger13. Den oprettes ved en retsakt, indgået mellem flere parter. Den kan ikke fordele overskud mellem sine medlemmer. 3. Mindste antal stiftere er og fastlagt der To 4. Foreningstyper Privat oprettet forening Notarialiter oprettet forening Statsløs forening (international forening uden præcis juridisk tilknytning. Ingen i lovregulering, men retspraksis). anerkendt 5. Nationalitetskrav Ingen betingelser 6. Status som juridisk person som status Fuld juridisk person: foreninger, hvis vedtægter er indført i et dokument notarialiter oprettet (indføjelsen i et notarialiter oprettet dokument kan løbet af ligeledes af vedtægterne finde sted i 13 Disse organer er en form for foreninger efter nederlandsk ret. 71 foreningens levetid). En sådan forening skal være opført i foreningsregistret; i begrænset status som juridisk person: ikke er foreninger, hvis vedtægter indført oprettet et notarialiter dokument. Konsekvensen af at opføre en sådan forening i foreningsregistret er, at ledernes ansvar begrænses. Lederne pådrager sig kun ansvar, i det omfang modparten godtgør, at foreningen ikke opfylder sine forpligtelser; udenlandsk forening: Nederlandene følger inkorporationsteorien. Som følge heraf anerkendes en forening, der er oprettet i udlandet, på Nederlandenes område, og det er den udenlandske lov, er anvendelse der bestemmende for, om der kan tildeles status juridisk person), der regulerer denne forening i henhold til nederlandsk ret. finder (som som 7. Rets- og handleevne gaver En forening, hvis vedtægter er indført i et notarialiter oprettet dokument, har fuld rets- og handleevne. Den kan indgå forpligtelser, modtage eller testamentsarv og erhverve fast ejendom uden begrænsninger. En forening, hvis vedtægter ikke er indført i et notarialiter oprettet dokument (med begrænset status som juridisk person) kan ikke erhverve" tinglyste formuegoder og kan ikke arve. 8. Formkrav til vedtægterne Nej. Kun for vedtægter, der findes i et notarialiter oprettet dokument, er der formkrav. 9. Registreringsforpligtelse indført Nej. Kun for foreninger, der er dannet ved notarialiter oprettet dokument eller i et sådant dokument. er i det til Dokumentet skal samme og formål handelskammeret oprettede register det sted, foreningen har hjemsted. indføres af Industri- 10. Erhvervsmæssig virksomhed 14. Nulsatsordning En forening kan udøve erhvervsmæssig virksomhed, økonomisk aktivitet, men der må til medlemmerne. Det må ikke være en forenings formål at optjene overskud og uddele det til medlemmerne. ikke uddeles overskud 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning ved notarialiter fyldestgørelse Af vedtægterne for en forening, der er dannet oprettet dokument, skal det fremgå, hvordan skal overskuddet efter opløsningen anvendes, eller hvordan anvendelsen skal fastsættes (BW artikel 2: 27, f). Efter af kreditorerne overdrages resten af aktiverne til alle, der i henhold til vedtægterne kan gøre krav herpå i forhold til deres rettigheder - ellers til medlemmerne. Hvis ingen kan gøre krav på de resterende aktiver, tilfalder de staten, der i så høj grad som muligt i overensstemmelse med den juridiske persons formål (BW artikel 2: 23b, 1) anvende dem skal SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv Alle fritagelser vedrørende foreninger er iværksat. 13. Andre fritagelser der findes leveres Der gælder flere fritagelser for goder og tjenesteydelser, af der specielle foreninger; fritagelser for foreninger, der leverer tjenesteydelser og goder i forbindelse til deres medlemmer, på hermed betingelse af at ikke medfører konkurrencebegrænsninger, og at organisationen ikke søger at fordele overskud til medlemmerne. fritagelserne Nej. INDIREKTE SKATTER 15. Generel regel Indkomstskat. I princippet er foreninger underlagt almindelig, gældende ret, når det drejer sig om skat. Der er ingen (juridiske speciel skat for foreninger personer). Såfremt en forening driver en virksomhed, der i et konkurrenceforhold med virksomheder, der skal betale selskabsskat, skal den evt. betale selskabsskat (Vpb) af det overskud, den har fra denne virksomhed. sætter den 16. Skat på fast ejendom: Foreninger, der har en tinglig rettighed over en fast ejendom eller brugere af en sådan, skal betale en lokal skat. Skattemæssigt begunstigede foreninger Ingen præcis definition. I henhold til artikel 24, stk. 4, i lov om arveafgifter er skattefritagelser mulige for almennyttige organisationer. anerkendte eller En almennyttig forening er helt fritaget for selskabsskat, hvis overskuddet for et år er under 13 000 gylden, eller hvis overskuddet for de seneste 4 år er under 65 000 gylden, på betingelse af at der ikke søges opnået oveskud eller det har sekundær betydning, og overskuddet udelukkende anvendes til fordel for almenvellet lov om (artikel 5 selskabsskatter og bekendtgørelse af fra 20. 8. 1971). selskabsskat er velgørende institutioner, biblioteker, pensionskasser, institutioner af og til landområder som led i naturbevarelse og nogle andre institutioner på særlige områder. forvaltning bevarelse undtaget Helt i Skat på kapitalindkomst. Foreninger, der selskabsskat, kan ikke skal betale 72 anmode om tilbagebetaling af det beløb, der er trukket i kildeskat på udbytte. Der er fastsat en række fritagelser for skat af fast ejendom (bl. a. for bygninger beregnet til gudstjeneste). 17. Kriterier for anerkendelse en almennyttig. I de pågældende love gives der ingen Ifølge definition på arveloven medfører nøjagtig bestemmelse om en testamentsarv eller en gave, at testamentsarven eller gaven ikke har et almennyttigt formål. Ifølge retspraksis er der ikke tale om et almennyttigt formål, når formålet er en privatpersons en interesse begrænset gruppes interesse. eller 18. Godkendte formål Anerkendelse af registrering og arv. inspektøren for 19. Gaver fra privatpersoner Gaver til godkendte, nederlandske foreninger er fradragsberettigede for beløb over NLG 120 pr. år og pr. gavegiver med mindst 1% af den skattepligtige indtægt og højst 10%. Gaver, der gives i medfør af notarialiter oprettede kontrakter for en periode på mindst 5 år, er fuldt ud fradragsbe rettigede i alle tilfælde, hvor de gavner en nederlandsk forening med mindst 25 medlemmer (i dette tilfælde er det ikke et krav, at den er almennyttig), på betingelse af at der er tale om gaver i form af en livrente, at foreningen har fuld rets- og handleevne, og at den ikke er selskabsskattepligtig. 20(a) Gaver til udenlandske foreninger Samme ordning finder anvendelse på foreninger, der har hjemsted i udlandet, og er udpeget af særligt finansministeren. som REGNSKABER OG TILSYN 21. Regnskaber Senest seks måneder efter afslutningen af regnskabsåret fremlægger bestyrelsen en årsberetning om foreningens situation og forvaltning for generalforsamlingen. Bestyrelsen fremlægger ligeledes til forsamlingens godkendelse status og resultatopgørelse med kommentarer. Disse dokumenter underskrives af lederne og revisorerne. i Tilsyn vedtægterne Internt: Det kan fastsættes, at foreningen skal have flere revisorer. Hvis den ikke har det, og hvis den ikke har en revisor som omhandlet i BW artikel 2:393, stk. 1, som påtegner dokumenterne, udpeger generalforsamlingen hvert år et udvalg på mindst to medlemmer, der ikke kan være medlemmer af bestyrelsen. Eksternt: Ved fra e*i statsautoriseret revisor, der påtegne dokumenterne. Der er ingen forpligtelse til offentliggøre regnskabsdokumenterne. erklæring at FONDE (STICHTINGEN) 20. Gaver fra selskaber 22. Oprettelse Gaver til foreninger eller fonde, der har hjemsted i Nederlandene, og som har et velgørende, religiøst, akademisk, formål kulturelt eller almennyttigt (herunder er fradragsberettigede for beløb over i alt NLG 500 med højst 6% af den skattepligtige indkomst. politiske partier) 73 vedtægterne. Ved notarialiter oprettet dokument indeholdende Disse vedtægter skal deponeres i det særlige fondsregister og under Handelskammeret det sted, hvor fonden har hjemsted. Industri- 23. Definition En juridisk person, der er oprettet ved en retsakt, som ikke har medlemmer, og som har til formål at gennemføre det ved vedtægterne ved anvendelse af de goder, der er afsat hertil. opstillede mål 24. Nationalitetskrav Retten kan på anklagemyndighedens eller enhver berørt persons anmodning ledelsen og suspendere eller afsætte udnævne stedfortrædere. skal Hjemstedet i Nederlandene, selv om den kan have kontorer i udlandet. 25. Status som juridisk person befinde sig Ved dokument oprettet for notar. 26. Rets- og handleevne Fonde har fuld rets- og handleevne 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Under hensyn til de i vedtægterne fastsatte overdragelsesbetingelser. Hvis ingen kan gøre krav på de resterende aktiver, tilfalder de staten, som så vidt muligt anvender dem under hensyn til den juridiske persons formål. 28. Skatteforhold Se foreninger REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber Ifølge BW artikel 2:10, stk. 2, er fondsledelsen forpligtet til at udarbejde inden 6 status og resultatopgørelse måneder efter regnskabsårets afslutning og at opbevare det i 10 år. Se foreninger 30. Tilsyn overensstemmelse med Internt: I vedtægterne. Eksternt: Anklagemyndigheden kan kræve oplysninger af ledelsen. I tilfælde af manglende samarbejde kan rettens formand dokumenterne for anklagemyndigheden. fremlægges kræve, at 74 ØSTRIG FORENINGER RETSTILSTAND Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? § 12 i grundloven Ja: (StGG Staatsgrundgesetz): Østrigske borgere har ret til at danne foreninger. Ideelle foreninger er særligt reguleret ved foreningsloven fra 1951. Inden retlig definition; Definition Ingen for retslæren og retspraksis defineres en forening som en: (1) frivillig, (2) varig, (3) og organiseret forbindelse mellem flere personer (4) stiftet med henblik på at opnå et bestemt, lovligt, fælles mål (5) ved hjælp af et fortsat, fælles virke. Mindste antal stiftere 1 stifter (en person, der erklærer at ville stifte en forening) er tilstrækkelig. En forening skal have mindst 3 medlemmer (jf. også punkt 6). Foreningstyper Det østrigske retssystem skelner mellem ideelle foreninger - (der ikke tjener økonomiske formål), og som henhører under foreningsloven (VereinsG 1951) - og foreninger, der tjener økonomiske formål (Vereinspatent 1852). Nationalitetskrav Udlændinge kan, også selvom de bor i udlandet, af foreninger i Østrig. blive medlemmer Status som juridisk person forening, der er dannet Enhver i overensstemmelse med foreningsloven (Vereinsgesetz 1951), har status som juridisk person. Hensigten at stifte en forening skal meddeles de kompetente myndigheder på området, og et udkast til vedtægter skal vedlægges. Nedlægges der ikke inden seks uger forbud mod eller har myndighederne stiftelsen, ikke vil allerede meddelt, at de modsætte sig stiftelsen, kan foreningen påbegynde sin virksomhed. Mindst tre medlemmer en beslutter generalforsamling at stifte en forening på grundlag af vedtægter, der ikke er forkastet af myndighederne. Ved beslutningen om at stifte foreningen får den status som juridisk person. Ved valg af de i vedtægterne omhandlede repræsentanter får foreningen rets- og handleevne. på 7. Rets- og handleevne Efter stiftelsen opnår foreningen fuld rets- og handleevne. 8. Formkrav til vedtægterne En række forhold skal være nævnt i vedtægterne, jf. 1951-loven. Anmeldelse ifølge foreningsloven (VereinsG 1951) § 12 foreningsregisteret (Vereinsbehôrde). hos SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv I Østrig er foreninger fritaget for momj som foreskrevet i artikel 13 i det 6. momsdirektiv. 13. Andre fritagelser Der er ingen specielle undtagelser ud over bestemmelserne i artikel 13. 14. Nulsatsordning Nej. DIREKTE SKATTER 15. Generel regel Også sammenslutninger af personer, institutioner, fonde og lignende uden status som juridisk person skal betale selskabsskat (Kôrperschaftssteuer). 75 eller Fondsgesetz) Man sondrer mellem 2 forskellige slags fonde: 1) Fonde i henhold til lov om stiftelser og fonde (Bundes-Stiftungs- relevante und delstatslove: kapital, der vedvarende tjener almennyttige eller velgørende juridiske formål. 2) Private personer, hvortil stifteren har henlagt en kapital, som udnyttes, administreres og anvendes til opfyldelse af et lovligt formål, fastlagt af stifteren. fonde: 24. Nationalitetskrav Ingen. 25. Status som juridisk person opnås 1) Fonde i henhold til lov om stiftelser og fonde har status som juridisk person, at denne stiftelsesmyndigheden at oprettelsen af fonden er lovlig. 2) Private fonde: status som juridisk person opnås ved optagelse i firmafortegnelsen. ved, afgør, 26. Rets- og handleevne slags fonde har rets- og Begge handleevne, dvs. de kan indgå retshand ler, sagsøge og blive sagsøgt. 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af fondskapitalen opløsning 1) Ved fonde i henhold til lov om stiftelser og fonde kan der disponeres en over opløsningsmeddelelse fra den stiftende myndighed. 2) Private fonde: kapitalen tilfalder de sidstbegunstigede i stiftelses- tilbagekaldelse erklæringen. Ved tilfalder i eller påkommende tilfælde den østrigske stat. stifteren den ved 16. Fritagelse for beskatoing Ideelle foreninger uden økonomisk for mål, der tjener et almennyttigt formål, kirker (§§ 34 - 47 i lov om afgifter, Bundesabgabenordnung), små livsforsikringsforeninger (60 000 ATS), foreninger inden for landbrugssektoren med det formål at bruge fælles maskiner og udstyr (græsnings- og maskinkoo- fonde, etc. , perativer) sammenslutninger af professionelle, juridiske repræsentanter, finansieringsforeninger for små og mel lemstore virksomheder. private i form 17. Kriterier for anerkendelse Det vigtigste kriterium for anerkendelse ifølge er foreningens formålsparagraf vedtægterne, som f. eks. velgørenhed, almennyttige formål, det almene vel, øremærkning til specielle formål. 18. Godkendte formål Religiøse fællesskaber, godkendt af lovgivningen, pensions- og socialkasser under særlige betingelser (§ 6 i KSTG - lov om selskabsskat). Fritagelsen retssubjekter, skattepligtige. 19. Gaver fra privatpersoner gælder der ikke for begrænset er Gaver fra privatpersoner til religiøse institutioner (op til 1 000,- ATS p. a. ), højskoler samt forsknings- og udvik- lingssammenslutninger kan fratrækkes i den indkomst. Det fradragsberettigede beløb til gaver er begrænset til 10% af den samlede indtægt i det foregående år. skattepligtige FONDE RETSTILSTAND 22. Oprettelse Fri adgang til at oprette fonde. 23. Definition 76 PORTUGAL 7. Rets- og handleevne FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Artikel 46 i Forfatningen af 1976, civillovbogen artikel 158 - 166 og 167 - 184 og lovdekret nr. 594/24 af 7. november 1974. 2. Definition Der findes ingen definition i loven. Ifølge retslæren: sammenslutning af flere privatpersoner, der forener visse goder og tjenester med et andet formål end at søge personlig vinding. 3. Mindste antal stiftere Nej 4. Foreningstyper Private foreninger, der hører ind under den almene ordning Private foreninger, der hører ind under en speciel ordning (f. eks. kooperativer og velgørende organisationer) Foreninger uden status som juridisk person (ikke anerkendte foreninger og særlige sammenslutninger) 5. Nationalitetskrav Med mindre andet er bestemt i vedtægterne, kan udlændinge være medlemmer af en forening 6. Status som juridisk person indholdet er Normativ anerkendelse på betingelse af at stiftelsesdokumentet erklæres gyldigt af en notar, og i overensstemmelse med artikel 167-1 i civillovbogen. Ved offentliggørelse af og af uddrag vedtægterne portugisiske statstidende kan foreningen gøre sig gældende over for tredjemand. stiftelsesdokumentet det i Foreninger har en rets- og handleevne, der er underlagt specialitetsprincippet, ifølge hvilket foreninger kan iværksætte de aktiviteter, med henblik på hvilke de er og forpligtelser, der er uadskilleligt for bundet med den menneskelige person, er udelukket. dannet. Kun rettigheder Samme Formkrav til vedtægterne Ja. regel stiftelsesdokumentet dvs. oprettet mindsteindhold. dokument, som for et notarialiter Obligatorisk 9. Registreringsforpligtelse For foreninger, der hører ind under den almene ordning, har registreringen kun en virkning i form af offentliggørelse i forhold til tredjemand og har ingen stiftende funktion. 10. Erhvervsmæssig virksomhed tilfælde af ikke udelukker Foreninger kan have et økonomisk mål, formuemæssige som fordele for medlemmerne, når blot de ikke giver sig udslag i en egentlig profit. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning I formuegoder, der er testamenteret eller givet med henblik \. en bestemt opgave eller beregnet på et bestemt formål, skal de tildeles en anden juridisk person stadig med samme opgave eller formål. Med hensyn til andre goder tillades det i henhold til artikel at medlemmerne ifølge vedtægterne eller generalforsamlingsafgørelse ved beslutter, hvordan de skal anvendes. civillovbogen, 162-2 i 11, 77 SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Det 6. momsdirektiv: henhold til artikel 13 Ja. fritagelse i 13. Andre fritagelser Medicinsk paramedicinsk behandling, undervisningsinstitutioner, forsikrings- aktiviteter, kunstoeriske tjenester og social bistand eller 14. Nulsatsordning Fødevarer, aviser, tidsskrifter og bøger af kulturel art, farmaceutiske produkter o. lign. , passagertransport, sanitetstjenester, forestillinger osv. DIREKTE SKATTER 15. Generel regel Indkomstskat for juridiske personer - IRC - (20% af den skattepligtige indkomst), der omfatter den samlede indtægt med visse omkostninger. Bidrag fra medlemmerne samt støtte til at finansiere opfyldelsen af foreningens mål betragtes ikke som indtægter. fradrag af Formueskat. 16. er for eller fritaget anerkendte Skattemæssigt begunstigede foreninger IRC: Følgende administrative, almennyttige, juridiske personer (religiøse enheder, frivillige brandkorps osv. ) almindeligt almennyttige, juridiske personer, der forfølger videnskabelige eller kulturelle forbindeise med i mål eller mål godgørenhed; bistand, velgørenhed, særlige institutioner, der udviser social solidaritet (IPSS) og personer, der lovmæssigt ligner disse. samt 17. Kriterier for anerkendelse 78 de tilfælde to skal I første organisationerne samarbejde med myndighederne på nationalt, regionalt og lokalt plan. IPSS'eme og lignende registreres hos den enheder socialsikringsafdeling. regionale imidlertid efter træffes Beslutningen skøn. Omfanget af fritagelsen kan variere i forhold til de mål, der fremmes. skal 18. Godkendte formål bevilges af Fritagelserne finansministeren på af interessenterne, på betingelse af at beslutningen (despacho) offentliggøres i Diâro da Republica. begæring 19. Gaver fra privatpersoner Fysiske personer kan fratrække op til 15% af deres skattepligtige nettoindtægt for gaver til fordel for de i artikel 56 i lov om 1RS fastsatte organisationer: juridiske personer med ideelle formål, der af trossamfund, foreninger til fremme af forskning undervisning, uddannelse, eller litterære, videnskabelige, kunstneriske formål osv. er oprettet tilhører eller 20. Gaver fra selskaber inden Juridiske personer kan fa skattefradrag for gaver, der er givet for rammerne af kulturelt mæcenat eller til undervisnings-, som organisationer uddannelses- eller forskningsforeninger eller foreninger, der fremmer viden skabelige, litterære eller kunstoeriske formål. De kan fra deres skattepligtige overskud fratrække hele værdien af gaven op til 0,2% af omsætningen og herover fratrække 50% af beløbet. 20(a) Gaver til udenlandske foreninger REGNSKABER OG TILSYN 21. Regnskaber Tilsynsrådet er det organ, der har ansvaret for at kontrollere bestyrelsens aktiviteter. Det sikrer, at foreningens regnskaber bliver ført på behørig vis. De foreninger, der har fået bevilget deres skattefritagelse, skal regnskaber for skattemyndighederne. stille rådighed til FONDE 22. Oprettelse sig om et Ved dokument mellem levende eller ved testamente. Dokumentet skal være oprettet af notaren, medmindre det ikke offentligt drejer testamente. Fundatsen angive fondens specificere de formuegoder, der er bestemt herfor. Vedtægterne skal altid i et notarialiter oprettet dokument. formål og indgå skal 23. Definition SKATTEFORHOLD 28. Samme regler som for foreninger REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber 30. Tilsyn En fond forbliver under fast tilsyn af den myndighed, der har anerkendelses- kompetencen. En fond skal have et såkaldt skatteråd. Den kan opløses af den godkendende myndighed, når dens formål er opfyldt eller bliver umuligt at opfylde, i tilfælde af ulovlig brug af midlerne, i tilfælde af krænkelse af den offentlige orden, eller når det faktisk forfulgte mål til det i vedtægterne fastsatte. ikke svarer er retslæren Der findes ingen lovmæssig definition. Ifølge en organisation, der skal forfølge et varigt formål, som en formue er henlagt til at opfylde. 24. Nationalitetskrav fond en Nej, men hjemstedet Portugal. skal ligge i 25. Status som juridisk person Fonde får status som juridiske personer ved individuel anerkendelse, som de administrative har kompetence til at udøve. myndigheder 26. Rets- og handleevne De gældende regler er de samme som for foreninger 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Overdragelse af den opløste formuegoder ordning for foreninger og fonde fonds følger den almindelige 79 FINLAND FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja. Artikel 10a i Forfatningsloven som ændret i 1995 og artikel 1 i lov om foreninger af 1989. 2. Definition handler En kontrakt ved hvilken en gruppe sammen med mennesker henblik på at opfylde et andet formål end at skabe fortjeneste. (Foreningen er et permanent organ i den forstand, at den ikke er midlertidig). 3. Mindste antal stiftere Tre 4. Foreningstyper A. Registrerede foreninger: ideelle foreninger foreninger økonomiske (f. eks. andelsselskaber, der er oprettet, før lov om andelsselskaber af 1954 trådte i kraft) foreninger, der kræver tilladelse (som foreskrevet i lov om foreninger) foreninger, der er oprettet ved lov (f. eks. den finske advokatforening) B. Ikke-registrerede rets- og handleevne foreninger uden 5. Nationalitetskrav Lov om foreninger: ingen Undtagelser: hvis foreningens primære formål er at øve indflydelse på statsan liggender, kan det som medlemmer kun have finske statsborgere, udlændinge med bopæl i Finland og foreninger, hvis medlemmer er finske statsborgere eller udlændinge med bopæl i Finland eller foreninger, der har medlemsforeninger, hvis medlemmer er finske statsborgere eller udlændinge med bopæl i Finland. Bestyrelsesmedlemmer: formanden og af mindst bestyrelsesmedlemmerne have bopæl i Finland, medmindre Handels- og Industriministeriet giver dispensation herfor. halvdelen skal Status som juridisk person Ja. I henhold til lov om foreninger erhverves status som juridisk person ved registrering. Kun registrerede foreninger kan have status som juridisk person. Medlemmerne af en registreret forening er for ikke personligt foreningens forpligtelser. ansvarlige Rets- og handleevne forening En registreret forening har fuld rets- og handleevne som juridisk person. En opnå registreret rettigheder, indgå forpligtelser og møde som part i retten eller for en anden myndighed. Ikke-registrerede foreninger har ingen rets- og handleevne. kan Formkrav til vedtægterne? Ja. Registreringsforpligtelse som sådan Registrering ikke obligatorisk. Hvis registrering ønskes, findes kravene til registreringen i lov om foreninger. er om oprettelsen skal Meddelelse i stiftelsesoverenskomsten, registreres som skal indeholde foreningens regler samt for og bestyrelsesformanden og de personer, der har ret til at tegne foreningen. Meddelelsen af bestyrelsesformanden. undertegnes adresse navn skal 10. Erhvervsmæssig virksomhed En ideel forening må kun drive handel eller anden økonomisk virksomhed, der er i overensstemmelse med foreningens regler, eller som på anden vis vedrører opfyldelsen af foreningens mål, eller 80 som anses for at være økonomisk ubetydelig. For økonomiske foreninger er der ingen generelle love (se foreningstyper, punkt 4). 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Efter opløsning bør de resterende aktiver anvendes som bestemt i foreningens regler. Såfremt der ikke er sådanne regler, skal kuratorerne give staten rådighed over de resterende aktiver, der skal anvendes til at fremme de samme eller lignende mål som den opløste forenings. SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12. Artikel 13 i det 6. momsdirektiv til gavn for almenvellet Foreninger organisationer, (velgørende sportsforeninger osv. ) skal betale skat, hvis deres indtægt anses for at stamme fra forretningsaktiviteter i henhold til lov om indkomstskat. Dette betyder i praksis, at alle fritagelser vedrørende foreninger, der hører ind under artikel 13, er blevet gennemført. 13. Andre fritagelser Ingen 14. Nulsatsordning Trykkeriydelser i forbindelse med tryk til medlemmerne almennyttige foreninger pålægges nulsats. af DIREKTE SKATTER 15. Generel regel I reglen underlagt selskabsskat (28% af den skattepligtige indkomst) af hele deres indtægt; underlagt ejendomsskat af den skattepligtige værdi af jord og bygninger. 81 16. Skattemæssigt begunstigede foreninger anerkendte eller fra indtægter I henhold til lov om indkomstskat skal ideelle foreninger (foreninger til gavn for almenvellet) kun betale selskabsskat af deres forretnings- aktiviteter og kommuneskat (12,04% af deres skattepligtige indkomst) af deres indkomst fra fast ejendom, der bruges til andet formål end at skabe fortjeneste. Det nationale ligningsråd kan bevilge skattefritagelse fra for forretning eller fast ejendom, hvis for af aktiviteter eningens samfundsmæssig betydning. indtægter er 17. Kriterier for anerkendelse til gavn for almenvellet Foreninger, der udelukkende og direkte arbejder i materiel, åndelig eller social forstand; deres aktiviteter vedrører ikke blot en begrænset mennesker; gruppe medlemmerne må ikke få økonomisk udbytte (andel i fortjeneste osv. ) af arbejdet. 18. Godkendte formål Der skal ikke betales indkomstskat af renter og kapitalgevinster, udbytte, fra medmindre indtægterne stammer forretningsaktiviteter. ?d forretningsindtægter forstås bl. a. ikke: salgsprovenu og andet overskud fra arrangementer til finansiering af for af eningernes medlemsblade og andre publikationer, der direkte tjener foreningernes arbejde. overskud arbejde; 19. Gaver fra privatpersoner Gaver til ideelle foreninger indgår ikke i disses skattepligtige indkomst. Gaver er ikke i privatpersonernes indkomstbeskatning. fradragsberettigede 20. Gaver fra selskaber Gaver til ideelle foreninger indgår ikke i I disses selskabsbeskatningen er gaver inden for visse grænser (FIM 5 000 - 150 000) skattepligtige indkomst. 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning er Hvis fonden, efter at al gæld er betalt, har aktiver tilbage, og hvis der ikke i vedtægterne til anvendelsen heraf, skal de overdrages staten, som uden ophold skal overføre aktiverne til fremme af et formål, der ligner fondens. hensyn taget SKATTEFORHOLD 28. Se ovennævnte bemærkninger om foreningers skatteforhold REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber Fonden skal have mindst to revisorer og til at to stedfortrædende revidere og administration revisorer regnskab dens 30. Tilsyn Justitsministeriet skal føre tilsyn med, at administrationen af fonden er i over ensstemmelse med loven og fondens vedtægter. fradragsberettigede, hvis de gives til videnskabelige eller kunstneriske formål til foreninger udpeget af det nationale ligningsråd. 20(a). Gaver til udenlandske foreninger REGNSKABER OG TILSYN 21. Regnskaber FONDE 22. Oprettelse I henhold til lov om fonde som ændret i 1995 skal tilladelse til oprettelse af en fond gives af den nationale patent- og registreringsstyrelse. 23. Definition fond En et oprettes stiftelsesdokument, der skal indeholde oplysninger om fondens formål og ejendom. med En fond bestyres af en uafhængig administration, hvis bestyrelse skal anføres i fondens vedtægter. 24. Nationalitetskrav Medlemmerne af bestyrelsen og de personer, der har bemyndigelse til at tegne fonden, skal have bopæl i en EØS- medlemsstat. Mindst én skal dog have bopæl i Finland, medmindre Handels- og Industriministeriet giver dispensation herfor. 25. Status som juridisk person Status som juridisk person erhverves ved registrering. Registrering af en fond er obligatorisk. 26. Rets- og handleevne Fuld rets- og handleevne som en juridisk person; efter registrering af en fond kan den erhverve rettigheder og påtage sig forpligtelser samt anlægge sag og blive sagsøgt i eget navn. 82 SVERIGE FORENINGER RETSTILSTAND 1 Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? Ja. Kapitel 2, artikel 2 og 20 i Forfatningen af 1974. 2. Definition En forening ("ideeli forening") er en juridisk person, i hvilken flere personer arbejder sammen med et bestemt mål. Foreningen kan ikke have noget økonomiske formål eller i det mindste ikke nogen kommercielt tilrettelagte aktiviteter. 3. Mindste antal stiftere Ingen regler Foreningstyper 4. Ideeli forening (ideel forening), som ikke er omfattet af lovgivningen 5. Nationalitetskrav Ingen særlige krav 6. Status som juridisk person Foreningen anses for at være en juridisk person, hvis den har vedtægter og en bestyrelse 7. Rets- og handleevne En forening kan erhverve rettigheder og indgå forpligtelser, anlægge sag osv. uden særlige restriktioner 8. 9. Formkrav til vedtægterne Nej, men vedtægterne skal være så fuldstændige, som det er nødvendigt af hensyn til foreningens formål Registreringsforpligtelse Der er ingen generelle krav. En forening med økonomisk aktivitet skal undertiden registreres i Handelsregistret 10. Erhvervsmæssig virksomhed 83 I princippet ikke tilladt. Foreningen kan imidlertid nogen forretningsaktiviteter, så længe de ikke tilrettelægges kommercielt gennemføre 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning Aktiverne skal deles i overensstemmelse med vedtægterne. Hvis der ikke står noget herom i vedtægterne, kan aktiverne deles mellem medlemmerne. SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12-14 Generel regel ikke betale Foreninger med velgørende formål skal i reglen indirekte skatter. Andre foreninger skal betale indirekte skatter på samme betingelser som andre juridiske personer. DIREKTE SKATTER 15. Generel regel der skal ikke eller foreninger betales Normalt nettoformueskat. indkomstskat Ideelle ikke indkomstskat af forretninger med en ideeli naturlig virksomhed. andre forretningsaktiviteter er skattepligtige. til den fra forbindelse Indkomst betaler 19. Gaver fra privatpersoner Der skal normalt betales gaveafgift af gaver på over 10 000 SEK. Med undtagelse af gaver til trossamfund og foreninger med uddannelsesmæssige, medicinske, og velgørende formål samt foreninger til fremme af det nationale forsvar og socialt arbejde er disse fra dragsberettigede for giveren. forskningsmæssige ikke formål er kun skattepligtige, for så vidt angår forretningsindtægter. Ideelle fonde skal ikke betale gaveafgift. Gaver er ikke fradragsberettigede for giveren. Fonde skal betale indirekte skatter på samme vilkår som andre juridiske personer. REGNSKABER OG TILSYN 29. Regnskaber 30. Tilsyn En lokal regeringsmyndighed fører som regel tilsyn med fonde. 20. Gaver fra selskaber Samme regler som punkt 19. REGNSKABER OG TILSYN 21. Regnskaber Intet specielt tilsyn med foreninger. FONDE 22. Oprettelse Alle fysiske og juridiske personer kan oprette en fond. som ifølge 23. Definition stifterens Ejendom, bestemmelser (gave eller testamente) udskilles, for på permanent basis at blive forvaltet med henblik på at opfylde et særligt formål. 24. Nationalitetskrav Ingen 25. Status som juridisk person En fond er en juridisk person, så snart den er oprettet, dvs. når ejendommen er overført til separat forvaltning. 26. Rets- og handleevne 27. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning I princippet kan en fond ikke opløses, så længe den har aktiver. I særlige tilfælde kan aktiverne imidlertid anvendes til et formål, der ligger meget tæt på det formål. Der kræves en oprindelige særlig en tilladelse regeringsmyndighed for at gennemføre en sådan procedure. fra SKATTEFORHOLD 28. Fonde, der fremmer det nationale forsvar og socialt arbejde eller har medicinske, uddannelsesmæssige, velgørende forskningsmæssige eller 84 DET FORENEDE KONGERIGE FORENINGER RETSTILSTAND 1. Er retten til at danne foreninger sikret ved lov? nedfældet er Foreningsretten skriftligt, selvom der er foreningsfrihed. Man kan frit stifte truster, skønt truster uden et velgørende formål i nogle tilfælde kan være ugyldige. ikke 2. Definition ikke findes nogen Der enkelt, almindeligt accepteret definition på en forening. I sin bredeste betydning dannes en forening af to eller flere personer, der af egen fri vilje slutter sig sammen med henblik på af opfylde et fælles mål, der ikke er økonomisk vinding. 3. Mindste antal stiftere I praksis to. Foreningstyper 4. (forening Unincorporated Association der ikke er et selvstændigt retssubjekt) Trust Company limited by guarantee (selskab, hvor deltagerne hæfter for et fast, garanteret beløb) Industrial and Provident Society Incorporated by Royal Charter (forening der er et selvstændigt retssubjekt i henhold til kongeligt privilegium Incorporated by Act of Parliament (forening selvstændigt er retssubjekt i henhold til parlamentslov der et 5. Nationalitetskrav Ingen krav for loreninger som sådan. Når det drejer d; i sig om en velgørende institution og Wales, i England registrerer kommissionen for velgørende institutioner (the Charity Commission), den kun, hvis den er inden for juris 85 diktionens fortolkes rammer. Dette normalt således, at når det drejer sig om en velgørende institution, der ikke er et selvstændigt retssubjekt, skal et flertal af være bestyrelsesmedlemmerne bosiddende i England og Wales. Når det drejer sig om et selskab, er registrering inden for jurisdiktionen tilstrækkelig. Status som juridisk person for et Company limited by guarantee (selskab, hvor deltagerne hæfter fast, garanteret beløb): opnås ved registrering i selskabsregistret "Industrial and Provident Society": opnås ved registrering i "Registrar of Friendly Societies" "Incorporated by Royal Charter": opnås ved kongeligt privilegium "Incorporated by Act of Parliament": opnås ved parlamentslov "Unincorporated Associations": status som juridisk person. Velgørende trusts har ikke status som særskilte juridiske personer. Der kan dog oprettes et velgørende selskab, som har en sådan status. Rets- og handleevne ikke Der er ingen begrænsninger i loven. Imidlertid vil rets- og handleevnen på nogle områder fremgå af formål og beføjelser tilgrundliggende dokument. det i Formkrav til vedtægterne Nej. Registreringsforpligtelse Registrering af velgørende institutioner hos kommissionen for velgørende institutioner i England og Wales. For andre foreninger afhænger registrering af den juridiske struktur. Registrering af "Industrial and Provident Societies" sker i "Registrar of Friendly Societies. Selskaber, hvor deltagerne hæfter for et fast. garanteret beløb, selskabsregistret. registreres i (d) Arrangementer med henblik pa indsamling af penge. 10. Erhvervsmæssig virksomhed 14. Nul satsordning Der er begrænsninger på velgørende erhvervsmæssige institutioners virksomhed. De kan beskæftige sig med handel i forbindelse med det primære formål, men ikke med permanent handel som en måde at skaffe sig penge på. Velgørende institutioner, der ønsker at skal drive handel i større omfang, oprette et handelsdatterselskab, som kontraktligt kan aftale, at overskuddet føres tilbage til moderinstitutionen, og skatten kan blive godtgjort. 11. Anvendelse af aktiverne i tilfælde af opløsning til med I foreninger skal aktiverne anvendes i det overensstemmelse tilgrundliggende dokument. Drejer det institutioner, skal sig om velgørende aktiverne gå andre velgørende institutioner med lignende formål. Hvis det ikke tilgrundliggende dokument indeholder bestemmelser herom, kan velgørende for kommissionen institutioner udstikke i form af pålæg eller en ordning. retningslinier SKATTEFORHOLD INDIREKTE SKATTER 12 Artikel 13 i det 6. momsdirektiv. Ikke alle fritagelser i forbindelse med blevet institutioner velgørende gennemført. er 13. Andre fritagelser (a) Uddannelses- erhvervs- uddannelsestilbud med andet formål end at indtjene et overskud. eller (b) Sygepleje og godkendte institutioner. lægebehandling på (c) Serviceydelser med andet end at indtjene et overskud. formål 86 gaver, ydelse former omfatter Disse af reklamearbejde til pengeindsamlings- og uddannelsesformål, visse for hjælp til handicappede, køretøjer og ambulancer til handicappede samt visse former for lægemidler og lægeudstyr til velgørende formål. Opførelse af nye ejendomme og bygninger til visse velgørenhedsformål er også. omfattet af nulsatsordningen. DIREKTE SKATTER 15. Generel regel findes Der ingen foreninger som sådan. fritagelser for 16. Skattemæssigt begunstigede foreninger anerkendte eller Velgørenhedsaktiviteter er fritaget for de for direkte beskatning, fleste former herunder selskabsskat, indkomstskat, kapitalvindingsskat, arveafgift osv. 17. Kriterier for anerkendelse eller For at blive kvalificeret til fritagelse, må indkomsten kapitalvindingen til udelukkende velgørenhedsaktiviteter, og indkomster primære fra underlagt handelsaktivitet selskabsskat. udover er anvendes handel ofte den 18. Godkendte formål 19. Gaver fra privatpersoner en eller Hvis en privatperson sammenslutning udfærdiger et gavebrev med løfte om at betale en bestemt sum til en velgørende institution i en periode, der skal overstige tre år, skal et beløb, der svarer til den laveste skatteprocent, skattemyndighederne fratrækkes, tilbagebetaler den indkomst eller selskabsskat af dette beløb til den en institution. velgørende laveste Hvis og privatperson har en højere skatteprocent, kan han opnå yderligere skattelettelser ved at få foretaget en justering af sin skatteprocent. Et selskab kan kræve, at bruttobeløbet fratrækkes dens overskud og opnår skattelettelse ved marginal trækprocent. Siden 1990 har det været muligt for privatpersoner foretage engangsindbetalinger ifølge den såkaldte laveste gavestøtteordning. gavebeløb er for indeværende £250. Det at 20. Gaver fra virksomheder 20(a) Gaver til udenlandske virksomheder REGNSKABER OG TILSYN 21. Regnskaber 87 Finansieringsoversigt 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Meddelelse fra Kommissionen om fremme af foreninger og fonde i Europa. 2. 3. BUDGETPOST: B5-3202 RETSGRUNDLAG Rådets afgørelse af 9. december 1996 om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV) i Den Europæiske Union 1997-2000. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN Udgifter i forbindelse med ekspertmøder og oplysningskampagner med henblik på at fastlægge kommende tiltag vedrørende foreningers rolle i Den Europæiske Union. 4. 1. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse Der er kun planlagt ekspertmøder og oplysningskampagner i 1997. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1. Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2. Opdelte bevillinger 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART En lille del (ekspertmøder og information) finansieres 100%. De øvrige tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere vil blive afpasset efter Fællesskabets interesser. Tilskuddene til kollokvier, seminarer og rundbordssamtaler ydes efter særlige procentsatser afhængig af arrangørernes behov og foranstaltningernes betydning for forenings- og fondssektoren. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER Der vil blive afholdt en række møder og konferencer i 1997. De samlede omkostninger er på 100 000 ECU. 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF Under hensyn til kontraktlige forpligtelser og princippet om økonomisk og forsvarlig finansiel forvaltning indeholder alle aftaler og kontrakter mellem Kommissionen og betalingsmodtagere bestemmelser om forholdsregler mod svig tilskud (kontrol, aflæggelse af rapport osv. ). Ifølge bestemmelserne skal ft kontrolleres og tjenesteydelser og undersøgelser, der er bestilt af Kommissionen, godkendes inden betaling. 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS I FORBINDELSE MED MEDDELELSEN OM FORENINGER OG FONDE 9. 1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe: Iværksættelse af en koordineret politik for netværk af europæiske foreninger og fonde. for forenings- og fondssektoren Et informationsnetværk (European citizens' advice bureaus) er blevet oprettet af European Committee of Workers Cooperative Productive Societies, Euro-Citizen Action Service, Comité Européen des Associations d'Intérêt Général og European Foundation Centre. Formålet er at opfylde forenings- og fondssektorens behov for samarbejde med Fællesskabets erhvervsliv via det europæiske netværk af Euro-Info-Centre. 9. 2. Begrundelse for foranstaltningen Det er nødvendigt at føre drøftelser med medlemsstaternes regeringer og foreninger og fonde om, hvordan anbefalingerne i meddelelsen bedst kan gennemføres. 9. 3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen Forenings- og fondssektoren er særdeles varieret. Denne omstændighed gør, at der kræves en meget omhyggelig planlægning af de foreslåede aktioner, således at man opnår den rette balance mellem de opstillede mål og de anvendte ressourcer. Når aktionerne i iværksættes, vil der blive foreslået overensstemmelse med aktionens særlige kendetegn på grundlag af et oplysningsskema, der udarbejdes af tjenestegrenene. Oplysningsskemaet udarbejdes under hensyntagen til støttekriterierne for de forskellige fonde og finansieringskilder. indikatorer Vurdering af resultaterne De planlagte aktioner er af stor betydning, da de skal gøre det muligt for foreninger og fonde at drage fordel af det indre marked uden grænser under overholdelse af konkurrencereglerne, og uden at de mister deres særlige status som foreninger og fonde. Resultaterne vil f. eks. blive vurderet på grundlag af målene for hver enkelt aktion ud fra de europæiske aspekter som fastlagt på stedet og ud fra de vanskeligheder, som forenings- og fondssektoren støder på på grund af deres involvering i den lokale udvikling, når de skal anvende strukturfondene korrekt og fuldt ud. 1Î 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS SEKTION III, DEL A). Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden. 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen faste stillinger midlertidige stillinger 1 1 xA Tjeneste mænd eller midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer lait 1. _ heraf varighed ved an vendelse af yderligere ressourcer ved anvend else af eksi sterende res sourcer i det pågældende generaldirek torat eller den pågæld ende tjene ste ingen 1 1 12 måneder Udgifterne til en ansat (Al - A5) anslås til 100 000 ECU. 6)L' 10. 2. De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Beløb Beregningsmetode ECU Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andre ressourcer (anfør budgetpost) 0 lait 0 I I 10. 3. Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost Beløb Beregningsmetode ECU j , r, inden for det gældende budget ISSN 0254-1459 KOM(97)241 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 06 10 16 Katalognummer : CB-CO-97-282-DA-C ISBN 92-78-21228-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg