title: Beretning fra Kommissionen om kontrollen med den fælles fiskeripolitik (1995)

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
exchange of information
fishing controls
fishing regulations
report

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 13. 06. 1997 KOM(97) 226 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN om kontrollen med den fælles fiskeripolitik 1995 INDHOLDSFORTEGNELSE I. INDLEDNING II. OVERVÅGNING AF DE DISPONIBLE HJÆLPEMIDLER OG DISSES ANVENDELSE 1. 2. 3. Overvågning af de disponible hjælpemidler Overvågning af aktiviteter Evaluering III. MODERNE TEKNOLOGI Satellitovervågning Fangstrapportering via edb-transmission 1. 2. IV. EU's FINANSIELLE BIDRAG V. KONKLUSIONER Bilag I Bilag II Redegørelse for de enkelte medlemsstater Skemaer 2- I. INDLEDNING Denne rapport er udarbejdet, dels fordi Kommissionen formelt er forpligtet hertil ifølge artikel 35 i Rådets forordning 2847/93, dels fordi det er absolut nødvendigt af hensyn til gennemskueligheden. Rapporten dækker kontrolaktiviteter i 1995 og er den anden af sin slags. Denne rapport supplerer rapporten om kontrollen med den fælles fiskeripolitik (KOM (96) 100 endelig udg. af 18. 3. 1996) (i det følgende benævnt den første rapport), som ikke omfattede Finland og Sverige, der tiltrådte EU i 1995. Derfor indeholder nærværende rapport omfattende redegørelser for kontrolsystemerne i nævnte medlemsstater sammen med Kommissionens evaluering. Nærværende rapport ajourfører og konsoliderer også den første rapport. I 1995 vedtog Rådet et nyt femarsprogram, ifølge hvilket der fortsat skal ydes finansielle bidrag fra Fællesskabet til visse udgifter, som medlemsstaterne afliolder i forbindelse med inspektionsmidler kontrollen med den fælles fiskeripolitik. Ud over finansieringen af (overvågningsfartøjer, luftfartøjer) indeholder programmet bestemmelser om finansiering al foranstaltninger fælles inspektionsprogrammer og uddannelse og udveksling af inspektører (kapitel III og IV). teknologi, gennemførelse af f. eks. anvendelse af ny som Ligesom i den første rapport og af de samme årsager omfatter rapporten ikke fiskerikontrol i tredjelandsfarvande og i NAFO-regi. IL OVERVÅGNING AF DE DISPONIBLE HJÆLPEMIDLER OG DISSES ANVENDELSE 1. OVERVÅGNING AF DE DISPONIBLE HJÆLPEMIDLER Bilag 1 indeholder en oversigt over de hjælpemidler, som de forskellige medlemsstater råder over. Med disse hjælpemidler skulle de berørte myndigheder være i stand til at overvåge og kontrollere fiskeriaktiviteterne i det geografiske område, som de har kompetence i. En række medlemsstater har ikke ret meget specialiseret udstyr til hjælp ved opfyldelsen af deres kontrolforpligtelser, til trods for at de kan få EF-finansiering til opgradering af deres kontrolmidler. Ud over de disponible ressourcer udgør tilrettelæggelsen af inspektionssystemet (indsats, fangster, struktur, markeder, import) sammen med en passende overvågningsstrategi de grundlæggende elementer i en effektiv fiskerikontrolordning. Overvågningen er meget forskelligt organiseret i de enkelte medlemsstater. I de fleste medlemsstater er liere statslige styrelser, som også har opgaver, der ikke har noget at gøre med fiskeriet, involveret i fiskerikontrol. Dette giver en bred vifte af organisationstyper. Fordelingen af overvågningen på forskellige myndigheder, såsom fiskerikontrollen, kystvagten, toldvæsenet, politiet og veterinærkontrollen kan resultere i ineffektiv kontrol. Kommissionen er af den opfattelse, at det, når mange forskellige organisationer er involveret i overvågningen, er meget vanskeligere at nå frem til en integreret strategi for fiskerikontrol. 2. OVERVÅGNING AF AKTIVITETER De fleste medlemsstater har udarbejdet statistikker om deres aktiviteter. Skema 2 viser antallet af inspektioner i havn og antallet af inspektioner på havet og sammenligner tallene med den samlede flådestørrelse. Skemaet viser, at der er store forskelle i inspektionsniveauet mellem de forskellige medlemsstater. Forskellene kan bl. a. tilskrives definitionen af en inspektion, der går lige fra visuel kontakt med et fartøj til en indgående efterprøvning af, om alle relevante regler er overholdt. Sammenligninger af tal bør derfor fortolkes med eri vis forsigtighed. Et vigtigt aspekt af fiskeriovervågningen er samarbejdet mellem medlemsstaterne. Fiskere, der befisker fælles bestande, udøver deres aktiviteter under flere medlemsstaters jurisdiktion og kan lande deres fisk i en anden medlemsstat, hvorved de kan drage fordel af eventuelle svagheder i forskellige medlemsstaters inspektionssystemer. 4. Medlemsstaterne har påpeget, at det er nødvendigt med mere og bedre koordination og samarbejde mellem dem. Kommissionen vil i det nødvendige omfang tilvejebringe en platform for et sådant udvidet samarbejde. Et eksempel på et godt samarbejde er overvågningen af drivgarnsfiskeriet. Dette tiltag viste imidlertid, at der er behov for at forbedre samarbejdet yderligere for at reducere omkostningerne. Der gives en fuld redegørelse for denne foranstaltning i Report on the enforcement of Community legislation concerning the use of driftnes in 1995 in the North East Atlantic and the Mediterranean (dok. SEK(95) 2259 endelig udg. af 14. 12. 95). 3. EVALUERING Kommissionen gav i sin første rapport en evaluering af kontrollen af de forskellige komponenter i den fælles fiskeripolitik. Desuden redegøres der i Beretningen om anvendelsen af fællesskabsordningen for fiskeri og akvakultur (dok. KOM(96) 363 endelig udg. af 22. 7. 1996) for hovedkonklusionerne vedrørende indførelse af kontrolsystemet under den fælles fiskeripolitik. Her vil det være på sin plads at gøre opmærksom på de svagheder, som er beskrevet i ovennævnte rapporter, samt på forsinkelserne i gennemførelsen af de nye kontrolbestemmelser. Kommissionens konklusioner er baseret på oplysninger modtaget fra medlemsstaterne samt Kommissionens egne iagttagelser. Kommissionen underbygger lobende gennem udsendelse at dens egne fiskeriinspektører sin evaluering af kontrollen med den fælles fiskeripolitik (skema 3). I de seneste år har Kommissionens inspektorat haft nogle atypiske opgaver i internationale farvande (NAFO, tunkampagnen). Da disse opgaver reducerer dets kapacitet til at efterprøve, hvordan overvagningssystememe fungerer i medlemsstaterne, bør omfanget af sådanne opgaver tages op til revision. Da kontrol først og fremmest er Medlemsstaternes ansvar, burde de fuldt overtage ansvaret for at overvåge deres egne fartøjer såvel som, hvor det er formålstjeneligt, fartøjer under andet flag, som opererer i internationalt farvand. Den nuværende ubalance mellem flådekapaciteten og de disponible levende ressourcer i havet er en stor belastning for de myndigheder, der har ansvaret for overvågning af fiskeriet. For mange fartøjer konkurrerer om knappe ressourcer, hvilket får individuelle fiskere til at lade hånt om reglerne for begrænsning af ressourceudnyttelsen. Hvis de fleste fiskefartøjer ikke overholder reglerne, er der ingen af dem, som får noget ud af det, men derimod vil bevarelsen af fiskebestandene blive undermineret til skade for alle. - 5- IH- MODERNE TEKNOLOGI 1 SATELLITOVERVÅGNING 1 1995 iværksatte hver medlemsstat et pilotprojekt om satellitovervågning. Ca. 350 fartøjer fra EU deltog i projekterne. Pilotprojekterne blev finansieret med 10 mio. ECU fra EU's budget. De blev forlænget med seks måneder indtil udgangen af 1995 på foranledning af de medlemsstater, som ikke kunne nå at starte deres projekt pr. 1. oktober 1995. Kommissionen har vedtaget en rapport om pilotprojekterne og et forslag til rådsforordning om indførelse af et satellitbaseret fartøjsovervågningssystem (FOS) til kontrol med den fælles fiskeripolitik (dok. KOM (96) 232 endelig udg. af 28. 5. 96). 2 FANGSTRAPPORTERING VIA EDB-TRANSMISSION Ifølge 2847/93, særlig artikel 15 og 18, skal medlemsstaterne meddele Kommissionen fangstdata via edb fra 1996. Kommissionen har foreslået, at medlemsstaterne indsender de relevante data gennem fiskeridata-udvekslingssystemet FIDES. Deri 1994 gennemført en feasibility-undersøgelse med hensyn til iværksættelse af FIDES. FIDES er udformet som et standardtransmissionssystem før alle data vedrorende fiskeri, især datastrømme, som er påkrævet i henhold til reisforskrifterne. 1 1995 blev der iværksat et FIDES valideringsprojekt omfattende fangstrapporterings- datastrømme. Netværksinfrastrukturen er blevet installeret i en række medlemsstater. Valideringsprojektet blev forlænget ind i 1996. Fangstrapportering via edb til Kommissionen forventes at blive operationelt efter afslutningen af valideringsprojektet. 6- IV. EU'S FINANSIELLE BIDRAG De samlede udgifter til kontrol i EU anslås til 300 mio. ECU årligt. Ca. to tredjedele går til driftsomkostninger og en tredjedel til investeringer. I 1995 modtog medlemsstaterne et finansielt bidrag til dækning af visse kontroludgifter. Dette bidrag blev ydet i henhold til Rådets beslutning 89/631/EØF om Fællesskabets finansielle deltagelse i medlemsstaternes udgifter til at sikre overholdelse af fællesskabsordningen for bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne. De støtteberettigede udgifter udgjorde i 1995 45 mio. ECU, hvoraf 2 mio. ECU blev tildelt for Sverige og Finland. Dækningsprocenten blev fastsat til 50%. Der redegøres for de finansielle og budgetmæssige aspekter for 1995 i Beretningen om Fællesskabets finansielle deltagelse i medlemsstaternes udgifter til at sikre overholdelse af den fælles fiskeripolitik (dok. KOM(95) 243) endelig udg. af 9. 6. 95). Beretningen indeholder et afsnit om gennemførelsen af beslutning 89/631/EØF. I det pågældende afsnit gives der en faktuel redegørelse og et resumé. 1 resuméet konkluderes det, at det finansielle bidrag fra HU har banet vejen for store forbedringer med hensyn til udstyr, men at dette ikke har været tilstrækkeligt til en væsentlig reduktion af overtrædelserne. I fremtidige årsrapporter om kontrollen med den fælles fiskeripolitik vil der blive gjort nærmere rede for de finansielle og budgetmæssige aspekter. Fra og med 1996 vil den finansielle støtte blive ydet i henhold til Rådets beslutning 95/527/EF om Fællesskabets finansielle deltagelse i visse udgifter, som medlemsstaterne afliolder ved gennemførelsen af oven'ågnings- og kontrolordningerne under den fælles fiskeripolitik og vil blive udvidet til at omfatte alle områder, som falder ind under den nye kontrolordning. I henhold til artikel 4, stk. 2, i beslutning 95/527/EF skal medlemsstaterne forelægge en rapport om de fremskridt, der er sket med hensyn til deres kontrolprogram. Rapporten skal udgøre et særskilt kapitel og vil således komme til at indgå i Kommissionens rapport. Udgifterne til fiskerikontrol skal ses i forhold til de tab, som skyldes svig. Et forholdsvist forsigtigt skøn over sådanne tab ligger på ca. 10% af landingernes værdi, hvilket vil sige mellem 7 000 og 8 000 mio. ECU. V. KONKLUSIONER Det er en nødvendig forudsætning for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik, at der vedtages et effektivt overvågningssystem på alle ansvarsniveauer. En effektiv integreret kontrol med den fælles fiskeripolitik vil sikre en samordnet og retfærdig gennemførelse af denne politiks bestemmelser. En yderligere reduktion af flådens kapacitet og flere begrænsninger af fiskeriindsatsen samt indførelse af moderne teknologi til kontrolformål vil sikre, at inspektionen bliver så omkostningseffektiv som mulig. På denne baggrund finder Kommissionen, at konklusionerne fra den første rapport stadig gælder. Samarbejdet mellem medlemsstaterne må udvikles på følgende områder: et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne for at sikre, at inspektionsprocedurerne bliver mere gennemskuelige, og at EU-reglerne anvendes mere ensartet forbedring af den gensidige forståelse af fiskerihåndhævelsen medlemsstater i de forskellige af det operationelle intensivering samarbejde mellem kystmedlemsstaten, flagmedlemsstaten og i givet fald landings-, transit- og afsætningsmedlemsstaten omkring inspektion og overvågning af fiskeriaktiviteter og dertil knyttede aktiviteter en indsats fra medlemsstaternes side til fremme af bedre kommunikation og forståelse hos de nationale kontrolmyndigheder, de videnskabelige kredse og fiskerierhvervet styrkelse af koordination og samarbejde mellem medlemsstaterne omkring gennemførelse af forskning og anvendelse af ny teknologi på kontrolområdet. På den baggrund vil Kommissionen støtte alle initiativer som medlemsstaterne tager for at styrke samarbejdet. Dette inkluderer finansiering, på et prioriteret grundlag, af projekter i henhold til Rådets Beslutning 95/527/EF. Kommissionen vil yderligere så snart som muligt undersøge om de gældende kontrolbestemmelser skal styrkes og vil, hvor det er passende, foreslå ændringer. -8 B I L AG I REDEGØRELSE FOR DE ENKELTE MEDLEMSSTATER Dette bilag indeholder en rapport om hver medlemsstats inspektion og overvågning af fiskeriaktiviteter samt Kommissionens evaluering med hensyn til Sverige og Finland, som tiltrådte EU i 1995. Denne evaluering er blevet meddelt de nævnte medlemsstater, hvis kommentarer også er med i bilaget. Redegørelserne for de enkelte medlemsstater er baseret på deres kontrolindberetninger. Redegørelserne underbygger de tilsvarende redegørelser i den første rapport. s> BELGIEN Indberetningen omfatter den nationale kontroltjenestes vigtigste inspektionsaktiviteter i 1995. Der er ikke vedtaget nye administrative foranstaltninger siden 1994-rapporten, og der er ingen ændringer i lovgivningen eller i de sanktioner, som idømmes. A. STRUKTUR: Ingen ændringer i forhold til 1994. B. RESSOURCER: Personalet reduceret (en kontrollant mindre) Minestrygeren ikke anvendt til inspektionsformål i anden halvdel i 1995 Fly - 40 timer årligt C. AKTIVITETER: 1995 Samlet antal inspektioner: 106 (1994 : 208) Inspektionssteder: - Zeebrugge: 45. 42 - Ostende: 12 - Nieuwpoort: - Andre: 7 Nedgangen i 1995 tilskrives to hovedårsager: - En kontrollant har forladt tjenesten - Ressourcerne blev anvendt på pilotprojektet vedrørende satellitovervågning Dækningsprocent for landingerne: 20% af landingerne ifølge de nationale myndigheder (30% i 1994) Verificering af landingerne: 75% af landingerne (som i 1994) Indleverede logbøger: 95% Specifikke nationale foranstaltninger: restriktioner i udnyttelsen af tungebestandene - 34% af kvoten reserveret for fartøjer på under 300 hk mindstemål for rødspætte øget til 27 cm mindstemål for torsk (landet) på 45 cm i november og december 12 fiskeristop 20 fiskeudvekslinger ved inspektionerne er der blevet lagt særlig vægt på undermålsfisk og mindstemaskemål fisketransporter kontrolleret af søgelseskontor. told- og skattemyndighedernes under- Teknisk ovcn'àsnins - strukturpolitik - markeder Selv om der er oplysninger om strukturen i de tjenester, der varetager denne form for kontrol, i 1995-rapporten, er der ingen oplysninger om det præcise antal inspektioner, kontrolsteder eller kontrolresultater i 1995. Resultater af inspektionsaktiviteter Antal fartøjer inspiceret på havet: 1995 87 1994 68 Nationalitet: belgiske (54), nederlandske (19), franske (12) Antal overtrædelser: 2 (forbudte fiskeredskaber/fredet område) Overtrædelser i havn: 36 (34 logbogsovertrædelser, 2 tilfælde af undermålsfisk) Overtrædelser afsløret fra luften: 3 franske fartøjer. 1 '^ DANMARK A. STRUKTUR Fra og med den 1. januar 1995 har Fiskeridirektoratet formelt været en del af Landbrugs- og Fiskeriministeriet. Fiskeridirektoratets ansvarsområde omfatter overvågning af fiskerierhvervet med hensyn til EU-regler for fiskerisektoren og nationale regler i national fiskerilovgivning, herunder loven om saltvandsfiskeri, kontrolloven, loven om ferskvandsfiskeri og loven sammen med samt om Veterinærdirektoratet og Strukturdirektoratet. Fiskeridirektoratet varetager også alt edb- arbejde i forbindelse med fiskerisektoren med særlig vægt på udarbejdelse af statistikker. inspektionsopgaver forarbejdning fiskerivarer af Fiskeridirektoratet er sammensat som følger: en central afdeling med tre kontorer (administrationskontoret. fiskerikontoret og edb/data-kontoret), seks inspektorater (Esbjerg, Nykøbing Mors, Frederikshavn, Randers. Fredericia og Roskilde) med de respektive lokale inspektionsstationer og fem fiskeriinspektionsfartøjer (Vestkysten, Nordsoen, Nordjylland. Jens Væver (indtil 31. maj), Havørnen (fra 1. maj) og Viben). B RESSOURCER Fiskeridirektoratet har fået mere administrativt personale. Der er stadig 143 inspektører. Inspektoratet er fordelt på seks hovedområder, og hvert område har lokalkontorer, hvor inspektørerne er stationeret. Der er stadig 5 inspektionsfartøjer. Der foretages ikke inspektioner fra luften. Edb. Alle lokalkontorer er udstyret med datamater og er forbundet med den centrale computer i ministeriet. Databaserne indeholder oplysninger fra logboger. landingsopgoieiser, salgsnotaer og fartøjs- og fiskerilicenser. •1 L AKTIVITETER Skema 1. Inspektionsaktiviteter fordelt på de enkelte havne og inspektionstyper Inspektører baseret i Esbjerg Fredericia Frederikshavn Nykøbing Mors Randers Roskilde I ALT Antal inspektører Antal fartøjer inspiceret Antal opkøbere inspiceret 21 19 29 25 18 31 143 2 074 412 1 406 943 145 1 096 6 076 483 127 1 345 754 595 480 3 784 Skema 2. Inspektionsdage på havet for de enkelte inspektionsfartøjer pr. ICES-område Fartojets navn Havørnen Jens Væver Nordsøen Nordjylland Vestkysten Viben I ALT IVA IVb III AN III AS III B III C III D 2 1 27 44 24 98 15 1 2 59 77 7 4 1 59 71 72 40 12 21 145 1 1 8 166 9 2 43 108 110 5 1 10 288 156 1J Skema 3. Antal bordinger for de enkelte inspektionsfartøjer pr. ICES-område Fartøjets navn Havørnen Jens Væver Nordsøen Nordjylland Vestkysten Viben I ALT IVA IVb III AN III AS H IB III C III D 2 6 6 5 18 99 185 3 70 6 264 122 11 12 18 43 3 3 33 45 2 8 64 44 17 2 127 1M TYSKLAND A. RESSOURCER: Samme antal inspektører Samme antal inspektionsfartøjer. Forskellige kystpatruljefartøjer, der sorterer under toldvæsenet eller politiet, anvendes mere systematisk til fiskerikontrol. Dette sker på forsøgsbasis, men det påregnes, at denne ordning vil blive mere permanent i fremtiden. De nuværende havpatruljefartojer er forældede og svarer ikke til opgaverne. K AKTIVITETER: INSPEKTIONER I HAVN 1995: 9 155 Delstater Antal havneinspektioner Niedersachsen Slesvig-Holsten (Østersøen) Nordsøen Mechlenburg-Vorpommeren 537 1 818 4 101 2 699 50% af landingerne fra frysetrawlere kontrolleres. INSPEKTIONER PÀ HAVET - 1995: Antal patrulieringsdage pr. område Antal inspektioner på havel pr. område 1 240 1 310 10 20 2 26 ICES III ICES III ICES V ICES VI ICES XII ICES XIV 3 473 ICES III 1 406 ICES IV 1 ALT 2 608 ' 1 ALT 4 879 -1 Ç Kontrolprocent i havne og auktionscentre: -30%, hvoraf de fleste inspektioner finder sted på auktionscentrene. Procentvis krydscheck af landinger: - Nationalt gennemsnit 95% - Højest i Niedersachsen 100% NYE ELEMENTER: Overvågning af fangster i Østersøen: For at imødegå forsøg på at fejlrapportere østersøtorsk som nordsøtorsk har de tyske myndigheder indgået en aftale med Danmark, hvorefter tyske inspektionsfartøjer har lov til at gennemføre visuelle inspektioner på tyske fartøjer i danske farvande. Kontrol af fladfisktrawleres maskineffekt Denne kontrol er blevet intensificeret, og personale fra Germanischer Lloyd er ved at afslutte en oversigt over bomtrawleres maskineffekt. En oversigt over kontrolforanstaltningerne i markedssektoren er vedføjet. Det konkluderes i denne oversigt, at systemet er godt overvåget, og at referencepriserne næsten overholdes helt. 1€ GRÆKENLAND A. STRUKTUR I indberetningen redegøres der for de nationale myndigheder, der er involveret i fiskerikontrollen. Det nye element er de opgaver, som varetages af Handelsministeriet, som er ansvarligt for kontrollen med varer på deres vej til første salg, når dette ikke finder sted på landingsstedet. Landbrugsministeriets fiskeriafdeling koordinerer stadig arbejdet. B. RESSOURCER 1. Personale Ifølge indberetningen fordeler personalet sig som følger: 150 fiskeriembedsmænd plus to computeroperatorer (alle lia fælles af den koordinerer gennemførelsen Landbrugsministeriet) fiskeripolitiks regler 4 236 havneembedsmænd fra Ministeriet for Handelsflåden og 172 havnemyndigheder (kystvagten) varetager overvågningenaffiskeriakti\iteter indtil landingstidspunktet havnepersonale (180), som er fordelt på 10 havne, er ansvarlige for at kontrollere fiskens kommercielle karakteristika og for kontrollen ved førstesalg i havnene. 2. Fartøjer/fly/køretøjer 141 patruljebåde 4 fly 289 patruljevogne Edb-udstyr: ingen ændringer )-) AKTIVITETER I alt blev der gennemført 448 kontrolbesøg/inspektioner. Resultaterne er vist nedenfor: 5 96 164 10 10 5 16 87. 2 1 1 10 Logbogsovertrædelser/landingsopgørelsesovertrædelser: Ulovlige redskaber: Ulovligt fiskeri - fredet område - for stor tonnage/maskineffekt - direkte fiskeri Ulovlige fangster - bifangster - undermålsfisk Fiskeri uden licens: Fartøjernes nationalitet - græsk - italiensk - honduransk Anvendelse af sprængstoffer: Andre overtrædelser: l K SPANIEN indeholder oplysninger om Den indberetning for 1995, som Spanien har inspektionstjenester, registrerede overtrædelser og inspektioner. Desuden er der oplysninger om særlige foranstaltninger, som er vedtaget i 1995, for at gennemføre særlige bestemmelser i EU's fiskeriforskrifter. indsendt, A. STRUKTUR Der er ikke foretaget nogen ændringer med hensyn til fordeling af kompetence mellem de forskellige tjenester med ansvar for inspektion/kontrol i Spanien. B. RESSOURCER 1. Personale Der er det samme antal ansatte på inspektionsholdet i Madrid som i 1904. Der er forekommet nogle ændringer i antallet af ansatte i de selvstyrende regioner, f. eks. i Andalucia en forøgeise fra 25 til 40, mens antallet er gået ned fra 18 til 10 i Catalonia. 2. Fartøjer I fly/køretøjer Antallet af fartøjer, der anvendes af flåden til inspektions-/patruljeopgaver. er øget fra 31 til 37. 3. Edb Inspektionstjenesten indeholder oplysninger om: tilbageholdelser. Databasen inspektionsaktiviteter. i Madrid fører en database (ADABAS). Databasen inspektioner, overtrædelser, observationer, registrerer også oplysninger om flådens 13 C. AKTIVITETER Generelt fokuserer inspektions- og kontrolaktiviteterne på: Inspektioner på havet - kontrol af fartøjsdokumenter, fangster, individernes størrelse osv. Overvågning fra luften - overvågning i beskyttede områder, støtte til flådens fartøjer Inspektioner i havn - kontrol af fartøjsdokumenter og landinger. 1. Inspektioner på havet: OMRÅDE FARTØJETS NATIONALITET spansk britisk portugisisk fransk marokkansk VIII IX CECAF NAFO 1. 890 3. 301 130 6 Middelhavet 5. 797 I ALT 11. 124 - 9 - - - 9 - 13 1 - 1 15 - 1 2 - 1 4 - 1 2 - 6 2 Antal fartøjer med en formodet overtrædelse - efter fartøjets nationalitet: OMRÅDE FARTØJETS NATIONALITET spansk britisk portugisisk fransk marokkansk VIII, IX CECAF/NAFO Middelhavet I ALT 2. 921 1. 885 4. 806 - - - 12 1 13 1 - 1 1 2 3 Overtrædelsens type (oftest forekommende): Atlanterhavsområdet: 203 Logbog Ulovlige redskaber 461 Fiskeri i fredet område 1 038 98 Ulovlige fangster Middelhavet: 154 Logbog Ulovlige redskaber 105 Fiskeri i fredet område 695 15 Ulovlige fangster ?i Resultater af inspektioner i havn - Atlanterhavsområdet Fartøjets nationalitet spansk britisk portugisisk italiensk fransk panamansk 1 - - - - / 4 - - - - 4 - - - 2 - 2 1 I O vertrædelsens type Logbog/ landingsopgørelser l'oibudle redskaber Fiskeri i ikke- til ladte områder Undermålsfisk Ulovlige fangster om bord I alt 40 59 57 123 53 332 6 1 - - - 7 5 - - - - 5 Middelhavsområdet Overtrædelsens type Fartøjets nationalitet spansk Italiensk Logbog/ Landingsopgørelser Forbudte redskaber Undermålsfisk Ulovlige fangster om bord lait 19 26 49 27 121 Z l 3. Kontrol med strukturforanstaltninger I 1995 overvågede de spanske myndigheder gennemførelsen af strukturforanstaltningerne og anvendte de hjælpemidler, der fremgår af 1994- indberetningen. Efter inspektioner og kontrol indledte de nationale myndigheder 160 sanktionsprocedurer især i forbindelse med fartøjernes tekniske karakteristika, f. eks. tonnage, maskinkraft og registreringsnummer. 4. Nye foranstaltninger vedtaget: De spanske myndigheder vedtog den 17. december 1995 kongeligt dekret nr. 1998/1995 om kontrol ved førstesalg af Fiskerivarer. Ansvaret for gennemførelsen af loven beror hos de regionale myndigheder. Loven gør det obligatorisk at sælge fersk fisk ved fiskeriauktioner. Frossen fisk må sælges ved fiskeriauktioner eller i andre behørigt autoriserede virksomheder. Zi FRANKRIG Frankrigs indberetning for 1995 indeholder nogle nye elementer, blandt andet mere detaljerede oplysninger om antallet af ansatte, indsamling af data og kontrolniveauet i forarbejdnings- og afsætningsleddet. Generelt er der ikke sket radikale ændringer i de hjælpemidler og metoder, der anvendes i Frankrig. Bødeniveauet er uændret. Der er vedtaget en ny retsakt i 1995 (dekret 95-411 al 19. 4. 1995). A. STRUKTUR Ingen nye elementer B. RESSOURCER 1. Personale Der var i 1995 532 fast eller midlertidigt ansatte beskæftiget med kontrolopgaver i 1995. Det operationelle personale beskæftiget med forskning og kontrol ved udgangen af 1995 var på 791 personer. Kontroltjenesten er ved at blive omorganiseret efter vedtagelsen af nationale lovbestemmelser den 26. februar 1996, ifølge hvilke der skal oprettes to nye kontrolkorps - 85 inspektører (under Affaires maritimes) og 275 kontrollanter (under Affaires maritimes (tidligere den administrative tjeneste)). 2. Fartøjer og fly (Affaires maritimes) Fartøjer 8 patruljebåde til overvågning inden for den franske eksklusive økonomiske zone. Disse patruljebåde har en længde på op til 30 m. og der er 9 besætningsmedlemmer om ord på hvert fartøj. Syv patruljebåde er baseret i Atlanterhavshavne og en i Marseille ^^ 5 patruljebåde på op til 17 m som opererer indtil 30 sømil fra kysten med 5 besætningsmedlemmer pr. fartøj 21 patruljebåde til overvågning tæt ved kysterne af en længde på 8-12 m og med 4 besætningsmedlemmmer 46 lette hurtiggående gummibåde. Flåden Flåden anvender ressourcer og tid på at supplere Affaires Maritimes' aktiviteter. Det drejer sig om følgende: 2 patruljebåde - STERNE og GREBE - baseret i Brest patruljerer ud til 100-sømilegrænsen (74% af deres tid anvendes på denne opgave). 5 overvagningsfly anvendes på deltidsbasis, hvilket også gælder syv patruljebåde og 4 overvågningsfartøjer fra søpolitiet. 2 overvågningsfartøjer var til stede i 98 dage under tunfiskeriet i 1995. Gendarmerie Nationale Denne tjeneste har 10 patruljebåde placeret i Kanalhavne og 11 i Atlanterhavshavne. Toldvæsenet 12 patruljebåde placeret i Kanalhavne 12 patruljebåde baseret i Atlanterhavshavne Denne tjeneste benytter også flyovervågning 3. Edb De regionale statistiske centre (Boulogne, Saint-Malo, Lorient og La Rochelle) er udstyret med: 4 pc'er af type 386 og 486 Online forbindelse til St-Malo sker gennem x 25. ^J C. AKTIVITETER 1. Overvågning på havet Antal inspektionsdage Områder Fartøjsdage Overvågning Observationer Observationer fra luften fra fly fra fartøjer VII VIII 380 dage 1906 dage XII (Tun) 98 dage Guyana EEZ 250 dage I alt 2 634 dage 67 39 1 4 111 2 297 956 2 297 956 Antal inspektioner på havet. Efter fartøjernes nationalitet og efter område Område Nationalitet Frankrig Spanien Belgien Det Andre Forenede (Sydamerika) Kongerige VII VIII Guyanas EZZ 4 509 3 766 / / 980 / 13 61 / 5 10 i j 1 39 • Antal fartøjer med formodede overtrædelser. Efter nationalitet Frankrig Spanien Belgien Det Forenede Sydamerika Kongerige 1 042. 62 11 1 32 ZL Kystkontroltjenesten (Unités Littorales des affaires maritimes) foretog i alt 11 376 inspektioner. Den overvejende del af disse foregik på havet (jf. side 6 i indberetningen). Tredjelandslandinger i 1995 Havn: Boulogne sur Mer: 8 landinger med en samlet mængde på: 4 733 tons Concarneau: 1 landing med en samlet mængde på: 69 tons 2. Overvågning af tekniske foranstaltninger Kanal- og Atlanterhavsområdet Samlet antal inspektioner Samlet antal overtrædelser Individstorrelse Maskestørrelse 3 320 108 275 72 3. Overvågning af strukturforanstaltninger I forbindelse med moderniseringen og omstruktureringen af fiskerflåden gennemføres kontrollen i første instans af tjenester under Affaires Maritimes. Ingen oplysninger om inspektionernes antal og hyppighed. Toldvæsenet kontrollerer fartøjernes tonnage. 4. Markeder Kontrollen i markedssektoren gennemføres på tre niveauer: i auktionscentrene efter tilbagetagelse Agence Centrale des Organismes foretager efterfølgende kontrol af FIOM's (Fonds d'Intervention et d'organisation des Marchés) aktiviteter. z-t Generelt gennemføres markedskontrol af FIOM, som overvåger anvendelsen af EUGFL-midler. Denne kontrol omfatter: produkternes klassifikation tilbagetagelsespriser eventuel bortskaffelse af tilbagetagne mængder. 5. Krydscheck af salgsdata Salgsdata fra auktionscentrene centraliseres af FIOM, som sørger for at efterprøve og krydschecke fartøjernes identitet med flåderegisteret. Logbøgerne indsamles at de lokale afdelinger, og IFREMER's personale foretager den første validering. Kopier af logbøger oversendes til CC AM og CRTS, hvor der foretages en videre analyse af arter, redskaber og fangstpositioner. CRTS foretager krydscheck mellem landingsopgørelserne og markedsdata ved hjælp af salgsdata fartøjer, som ikke er forpligtet til at indgive logbøger og ikke sælger gennem auktionscentre. kontrolleres af IFREMER's personale på grundlag af oplysninger fra redere og kunder. En prøvetagningsplan er ved at blive testet i Saint-Malo. Fartøjer (med logbøger), der sælger deres varer i auktionscentrene. kontrolleres ved hjælp af salgsdata. ^ tf IRLAND Indberetningen for 1995 svarer i grove træk til 1994-indberetningen. A. RESSOURCER Hjælpemidlerne til inspektion er de samme, mens der har været en mindre opgang i inspektionsaktiviteten: Inspektioner på land: 1995 1994 10 900 10 500 Inspektionsdage på havet: 1 284 Kontrol af landinger: 40% 1 258 35% & VEDTAGNE SÆRFCRANSTALTNINGER 10 fiskerier forvaltes ved hjælp af individuelle fartøjskvoter. Inspeklionsniveauet for landinger af sild og makrel ligger på 100%. inden Krav om forudanmeldelse overensstemmelse hermed. Fartøjer under 10 m "overvåges løbende". Logbøger og landingsopgørelser indsendes næsten 100%. Redskaberne måles på land to gange i årets løb. landing: overvågningsprogrammet udarbejdet i Nye tekniske foranstaltninger: Der er vedlaget mindstemål for 2 bestande hummer og konk og det overvejes, om der skal fastsættes mindstemål for edderkopkrabbe, languster og palaemonidae (rejer). <?j ) ITALIEN De italienske myndigheders 1995-indberetning indeholder supplerende oplysninger om retsgrundlaget for koordinationen af kontroltjenesterne, redegør for håndhævelse af drivgarnsregler og giver et generelt resumé af resultaterne af inspektionsaktiviteterne. Rapporten giver ingen oplysninger om anvendelsen af tekniske foranstaltninger gældende for Middelhavet. A. STRUKTUR 1. Retsgrundlag Lov nr. 963 af 14. juli 1965, artikel 20. 21 Tværministerielt dekret af 25. februar 1995 2. Vigtigste kontrolmyndigheder Corpo delle Capitanerie di Porto Corpo del la Guarda de Finanza FArma dei Carbinieri - kun i territorialfarvandet la Polizia di Stato - kun i territorialfarvandet 3. De største vanskeligheder ved gennemførelsen af reglerne kystliniens længde (8 000 km) antallet af fartøjer (16 000) antallet af landingspladser (850) gennemførelsen af regler om afsætning (priser, hygiejne osv. ) falder uden for Direzione Générale del la Pescas ansvarsområde man er endnu ikke blevet færdig med det edb-system, der er nødvendigt for at koordinere oplysningerne fra de forskellige kontrolaktiviteter. i B> RESSOURCER Capitanierie di Porto: 7 000 ansatte på 47 lokale kontorer 3 300 kontrollanter på land 1 970 ansatte til kontrol på havet 330 fartøjer står til rådighed til kontrolformål. C. AKTIVITETER 11995 1. Inspektionslogler på havet: Kontrol/inspektioner på havel Afslørede overtrædelser: 9 890 12 410 1 638 (hvoraf 1 424 var administrative overtrædelser) Mængden af konfiskerede fisk (kg): Antal konfiskerede redskaber o. a. 18 652 376 2. Overvågning fra luften Flyvetimer: Antal flyvninger: 3. Landbaserede inspektionsbesøg: Antal inspektioner: Kontrol og inspektioner (i alt): Kontrol af landinger, distribution og salg: Kontrol af redskaber Afslørede overtrædelser: 140 32 7 725 10 719 7 740 2 979 816 (hvoraf 504 var administrative overtrædelser) Mængden af konfiskerede fisk (kg): 11 506 Antallet af konfiskerede redskaber o. a. 171 ^ 1 3 Drivgarnsfiskeriet Kontrol på havet: Kontrol i havn: Administrative overtrædelser: Administrative konfiskationer: Overtrædelser af fiskeriregler: Konfiskerede fisk: Konfiskerede garn (i meter) 450 497 27 24 6 2 60 508 •3<? NEDERLANDENE Indberetningen giver fyldige oplysninger om markeder, strukturer, edb, bøder og andre sanktioner. A. STRUKTUR Ingen ændringer i de nederlandske kontroltjenesters struktur i 1995. B. RESSOURCER 1. 2. 3. Personale Inspektoratet er bemandet med 56 inspektører (58 i 1994). som bistås al personale leverede private 28 750 arbejdstimer i 1995 (37 500 i 1994). Sidstnævnte personale organer. fra Fartøj er/fly Fartøjer fra toldvæsenet og flåden anvendes til kontrolformål på havet. Der angives ikke noget præcist antal, men det formodes at svare til antallet i 1994. Assistance fra luften fra flåden og politiets flyveafdeling. Edb I 1995 blev Covis og C-day-systemerne (Fiskeriregistrerings- og (registrering af kontrol og sanktioner) var fortsat operationelt. fiskeriinformationssystem). erstattet II af VlRIS COBRA-systemet \> • 63 C AKTIVITETER De nederlandske myndigheder kontroltimer: indberetter fortsat kontrolaktiviteter beregnet i Havne- og kystinspektioner 1995: 28 750 timer (1994: 37 500 timer) Inspektionsaktiviteter på havet 1995: Fartøj stimer 1 846 Flytimer 398 Kontrolmyndighederne fokuserer på bestemte sektorer og steder f. eks. bomtrawlerflåden, frysetrawlere, rødspættekassen : Inspektioner generelt Faktiske inspektionstimer (på havet/i havne/fra luften): 73 937 Samlede landinger i Nederlandene (1995): 32 508 27 027 5 481 Nederlandske fartøjer: Udenlandske fartøjer: Gennemsnitlig inspektionsprocent: Inspektioner af virksomheder knyttet til fiskeriet: I nspektionsproeent 10,8% 10,9% 10,8% 7 364 inspektioner 513 overtrædelser '^ Skema: Oversigt over kontrolaktiviteter (på havet og fra luften) Inspektionstype Resultater Fartøjets flag Nederlandene Belgien Tyskland Danmark Frankrig Det Forenede Kongerige Irland Fysisk inspektion Visuel inspektion Formodet overtrædelse 1. 781 46 7 5 2 1 0 Foreligger ikke 79 18 124 10 87 1 160 10 8 5 2 1 - Hovedkategorier af overtrædelser afsløret på havet: Forbudte redskaber Fredet område Undermålsfisk 50 39 51 i f j> Inspektioner i havn Afslørede overtrædelser Fartøjets flag Nederlandene Belgien lyskland Danmark Frankrig Irland Det Forenede Kongerige Sanktioner Overtrædelsestype Logbog Redskaber Fartøjets identifikation Andet 135 29 10 9 2 2 10 4 11 34 1 Sanktionernes strenghed afliænger af a) overtrædelsens art og b) om det er en andengangs- eller tredjegangsovertrædelse. Generelt konfiskeres fangsterne, og der opkræves en bode. Fiskerfartøjer kan tilbageholdes, hvis det er en tredjegangsovertrædelse. Markeder/Strukturer Der ser ikke ud til at være sket ændringer hverken i tilrettelæggelsen af kontrollen i disse sektorer eller i den metodologi, som anvendes af de forskellige tjenester. Krydscheck af fangstdata Data fra logbøger, landingsopgørelser og salgsnotater krydscheckes 100% i edb-systememe. Hvis oplysningerne er ukomplette eller unøjagtige, rekvireres der nye oplysninger, som derpå indlæses. 24 PORTUGAL Indberetningen er begrænset til en ajourføring af specifikke aspekter, som var med i indberetningen for 1994. 1995-indberetningen giver en mere præcis og omfattende profil af handhævelsesmidlerne. A. STRUKTUR Otte offentlige myndigheder har ansvaret for at overvåge fiskeriaktiviteter hvad angår bevarelsesforanstaltninger og forvaltning af ressourcerne: Inspektionsafdelingen under Generaldirektoratet for Fiskeri (DS1) Søfartsmyndigheden (AMAR) Luftvåbenet (FA) Inspektionsbrigaden under Guarda Nacional Republicana (GNR/BF) Generalinspektoratet for Økonomiske Aktiviteter (IGAE) Toldvæsenet (GDA) Generaldirektoratet for Havne. Navigation og Maritim Transport (DGPNTM) Afdelingen for markeder og kvalitet under Generaldirektoratet for Fiskeri (DSMQ). B. RESSOURCER 1. Antal inspektioner på land Der var 376 fiskeriinspektører med beføjelser og ansvar inden for overvågning af fiskeriaktiviteter. De kommer fra følgende styrelser: Inspektionsafdelingen under Generaldirektoratet for Fiskeri Afdelingen for markeder og kvalitet under Generaldirektoratet for Fiskeri Søfartsmyndigheden Luftvåbenet Inspektionsbrigaden under Guarda Nacional Republicana Generalinspektoratet for Økonomiske Aktiviteter Toldvæsenet : Generaldirektoratet for Havne, Navigation og Maritim Transport 12 22 8 8 107 87 39 16 V} 2. Antal inspektionsfartøjer: Følgende flådefartøjer (som sorterer under Forsvarsministeriet) udfører fiskeriinspektionsopgaver på havet: J. Coutinho - korvetter (FS) B. Andrade - korvetter (FS) Cacine - patruljebåde (PB) Albatros - hurtigtgående motorbåde (PBR) Dragåo - hurtigtgående motorbåde (LFR) Andre inspektionsfartøjer I ALT 6 4 10 5 5 41 71 Disse fartøjer tager sig imidlertid også af andre opgaver end fiskeriinspektion, især opgaver for flåden og eftersøgnings- og redningsaktioner. 3. Antal af inspcktionsflv Følgende fly fra Luftvåbenet (sorterer under Forsvarsministeriet) deltager i luftovervågning og inspektion af fiskeriaktiviteter: - CASA 100 Aviocar - CASA 300 Aviocar 3 2 Disse fly udfører dog også andre opgaver især i forbindelse med havforurening og eftersøgnings- og redningsaktioner. ?, * 4. Anvendelse af ressourcer De vigtigste inspektionsaktiviteter udføres af inspektører fra insnektionstjenesten i Lissabon: Aktiviteter i 1995 Region Nord Midt Syd Antal inspektioner Antal inspektører: 12 394 410 253 1 057 Inspektioner udført af Søfartsmyndigheden (AMAR): Antal inspektioner Personale Aktiviteter i 1995 Region Nord Midt Syd 2 204 3 060 2 340 Azorerne/Madeira 645 ' 20 28. «? 20 Inspektioner udført af afdelingen for markeder og kvalitet (DSMQ): Aktiviteter i 1995 Region Nord Midt Syd Azorerne/Madeira Antal inspektioner Personale 2 678 352 126 60 13 3 3 3 B>3 Inspektioner gennemført af Inspektionsbrigaden (GNR/BF): Aktiviteter i 1995 Region Nord Midt Syd A zorerne/M ade i ra Antal inspektioner Personale 1 792 2 090 2 368 3 857 30 35 25 17 Inspektioner gennemført af Generalinspektoratet for Økonomiske aktiviteter (IGAE): Aktiviteter i 1995 Region Nord Midt Svd Antal inspektioner Personale 3 636 4 416 2 483 21 45 21 Inspektioner gennemfort af Toldvæsenet (DGA): Aktiviteter i 1995 Region Nord Midt Syd Azorerne/Madeira Antal inspektioner Personale 326 43 60 8 24 9 2 4 L (0 Inspektioner gennemført af Generaldirektoratet for Havne, Navigation og Maritim Transport (DGPNTM): Aktiviteter i 1995 Region Hovedlandet Azorerne/Madeira Antal inspektioner Personale: 16 6 514 287 Inspektionsdage på havet: Område Alle tvper inspektionsfartøjer 3 414 446 Hovedlandet (ICES IX, a,b) Madeira (CECAF) Azorerne (ICES X) Overvågning fra luften: OMRÅDE FLYVE TIMER INSPEKTIONS- OBSERVA FORMODEDE ANTAL SAGEK. TOGTER TIONER OVERTRÆ DER ER REJST DELSER SOM FOLGE Al OVERTRÆDEL Hovedlandet (ICES IX. a. b) Madeira (CF. CAF) Azorerne (IŒS X) 612t00m 201 304t35m 272t25m 62 55 736 238 97 203 20 6 SER 152 13 5 1 AIT 1 IR9l00m 3IX 1. 071 229 170 Ml Kontrol af landinger: I 1995 blev der foretaget fysisk kontrol af ca. 80% af alle ferske og kølede landinger på auktionerne, og 30-35% af disse landinger blev inspiceret af én af de forskellige inspektionstjenester. Landinger fra NAFO-området: 100% inspektion. Landinger fra marokkanske farvande: 25-30% inspektion. Tredjelandsfartøjers landinger: 100% inspektion. Krydscheck af landingsdokumenter/salgsnotaer: 1. Dybhavsflådens landinger: alle kontrolleret ved krydscheck 2. Krebsdyrsfiskeri: 60% krvdscheck 3. Flåder, der Fisker omkring det portugisiske hovedland: påbegyndt M<L FINLAND /. Inspektion og overvågning af fiskeriaktiviteter A. STRUKTUR På nationalt plan ligger ansvaret for overvågning og håndhævelse hos Direktoratet for Fiskeri og Jagt under Ministeriel for Landbrug og Skovbrug. 1 direktoratet er der en afdeling for erhvervsfiskeri, som også tager sig af kontrolspørgsmål. Direktoratet ligger i Helsinki. Ansvaret for fiskerikontrollen beror hos seks lokaltbaserede erhvervsfiskeriaf delinger, hver med et personale på fem til seks fuldtidsansatte. Der ansættes yderligere personale til at klare sæsonbetingede kontrolopgaver. Fiskerikontrollanterne er ikke baseret i fiskerihavne eller andre landingspladser. De assisteres af en juridisk hjælpetjeneste i Direktoratet for Fiskeri og Jagt. I Ålandsdistriktet. som har halvautonom status, ligger ansvaret for fiskerikontrol hos provinsrådet, som assisteres af flådens kystvagt. Lokaltbaserede fiskerikontrolenheder er udstyret med køretøjer, små kystfartøjer og edb-systemer, der stilles til rådighed af Direktoratet for Fiskeri og Jagt. I Finland ligger en del af ansvaret for fiskerikontrol hos flådens kystvagt, som hører ind under Indenrigsministeriets ansvarsområde. Flådens kystvagt har et antal sikkerhedsopgaver men deltager også i fiskerikontrollen i et omfang, der afhænger af. hvilket distrikt der er tale om. Kystvagtens vigtigste kontrolopgave er. inspektion på havet af nationale og udenlandske fiskerfartøjer. følgende andre specialiserede tjenester er tilknyttet overvågningen al fiskeriaktiviteter: v. \h Den finske Søfartsstyrelse, som hører ind under Kommunikationsministeriet, varetager en række kontrolopgaver i forbindelse med fartøjskarakteristika. Mere specifikt foretager den inspektioner for at kontrollere fartøjers sødygtighed, deres mål, maskinkraft, sikkerhedsnormer, mandskabets uddannelse og radio/kommunikation om bord. Sikkerheden og arbejdsmiljøet om bord på fartøjerne sorterer under Arbejdsministeriet. Inspektioner og kontrol af hygiejnenormer varetages af Direktoratet for Veterinære Spørgsmål og Levnedsmidler under Landbrugs- og Skovbrugsministeriet. Lokale kontrolmyndigheder er også med til at udføre disse opgaver. Toldvæsenet er også involveret i et begrænset antal kontrolfunktioner: det modtager indberetninger om fangster og landinger fra tredjelandes fiskerfartøjer og oversender disse til den lokale erhvervsfiskeriafdeling. Generelt er toldvæsenet ansvarligt for at sikre, at de landede fangster og fiskeprodukterne opfylder nationale krav. Det nationale politi, som hører ind under Indenrigsministeriet yder officiel assistance, bl. a. patruljeringer i kystfarvande. B. RESSOURCER 1. Personale: Det civile personale, der beskæftiger sig med kontrol og håndhævelse, består af ca. 36 fastansatte assisteret af 10-20 sæsonansatte. Desuden er et ikke nærmere angivet antal ansatte i de forskellige ovennævnte tjenester beskæftiget med en eller anden form for kontrolaktivitet. Flådens kystvagt har omkring 900 ansatte fordelt på tjenestens tre afdelinger. \ \ \\ 2. Fartøjer/flv: Flådens kystvagt har 12 patruljefartøjer, hvoraf 5 er egnet til tjeneste hele året rundt. De 27 kystvagtstationer langs kysten har 60 patruljebåde. Flyovervågningen varetages af kystvagten og gennemføres med 3 helikoptere og 4 fly til overvågning af søfarten. Der foreligger ikke oplysninger om patruljeringer og flytid afsat til fiskerikontrol. 3. Edb - maskinel og programmel: De nationale myndigheder har afsluttet opgraderingen af en række systemer, som nu er edb-baserede. Det drejer sig om flåderegisteret, fangstovervågnings- og kontrolregistre. Der føres også lokale registre, som administreres af de lokale erhvervsfiskeriafdelinger. De lokale afdelinger har ikke adgang til det centrale register, mens personalet i Direktoratet for Fiskeri og Jagt har adgang til de lokale registre. VS C. AKTIVITETER. Kontrolmyndighederne har vidtrækkende beføjelser til at sikre overholdelsen af nationale regler af Østersø-Fiskerikommissionens rekommandationer. og EU-regler gennemførelsen og De finske kontrolmyndigheder har ansvaret for kontrollen af fiskeriaktiviteter i ICRS- område 29-32. Dette omfatter overvågning af aktiviteter udøvet af finske fartøjer med tilladelse til at fiske i tredjelandslarvande (især de baltiske staters farvande), idel der for il isse fartøjer gælder særlige regler i. eks. indsendelse al radiorapporler om position og fangster. De fleste af de disponible ressourcer benyttes til overvågning af fangster og iangstdala modtaget fra fartøjer over 10 m og også fra mindre både. Fiskerisæsonen i de nordlige havne i Den Botniske Bugt afkortes af is, og om vinteren fisker flåderne så vidt muligt i tredjelandsfarvande eller i svenske farvande. I de oplysninger om inspektionsaktiviteter, der er modtaget fra de finske, myndigheder, skelnes der ikke mellem inspektioner i havn og på havet. På grundlag af de disponible oplysninger anføres i skemaet nedenfor antallet af inspektioner gennemført i de tre kystregioner. INSPEKTIONS- TYPE Inspektion af fartøj Måling af redskaber Fartøjets tekniske karakteristika Garnrusers* position I alt Finske Bugt Botniske Bugt Øhavet REGION 1 - - 3 4 23 60 60 30 41 - 49 61 173 151 * Redskabstype i laksefiskeriet. 1 alt 65 60 109 94 328 W(. Der er ikke modtaget præcise oplysninger om antallet af overtrædelser. Der foretages kontrol med hensyn til markeder, strukturer, salgsnotaer og transport af fiskerivarer. Fangsterne landes i et stort antal fiskerihavne og landingspladser (ca. 400). Størsteparten af fangsterne går lige til detailhandlen eller sælges direkte til forbrugerne i havnene. Der findes hverken auktionscentre eller producentorganisationer i Finland. Fiskeopkøberne er registreret, og landtransporten af fisk varetages af den første køber. De strukturpolitiske foranstaltninger (flåderegulering, modernisering af fartøjer osv. ) overvåges via indledende, mellemliggende og afsluttende inspektioner. Fysiske inspektioner af fartøjer optages på video, hvis fartøjernes skal udgå af fiskerflåden. Der er ikke modtaget detaljerede oplysninger om kontrol med hensyn til markeder og transport af fiskerivarer. Den første køber indgiver salgsnotaer senest 48 timer efter landingen. Tredjelandsfartøjer (aktiviteter i finsk zone): I 1995 havde tredjelandsfartøjer så godt som ingen fiskeriaktiviteter i den finske zone. og tredjelandsfartøjer landede ingen fangster i Finland. Samarbejde med andre stater: Iiblge de finske myndigheder er der et godt samarbejde med både Sverige og Danmark med hensyn til dels finske fartøjers fiskeri i svenske farvande og landinger i svenske havne, dels svenske fartøjers landinger i finske havne og fiskeri i finsk farvande. Imidlertid blev landingsoplysningerne modtaget for sent. H3 Forvaltning af kvoter: I 1995 fungerede kvoteforvaltningen tilfredsstillende undtagen med hensyn til torsk og visse laksekvoter, som blev overfisket. Et af de finske myndigheders problemer er, at det store antal fartøjer af en længde på under 10 m overalt, der fisker efter laks, skal udfylde en særlig logbog. Oplysninger herfra indsamles kun på månedsbasis. Desuden blev oplysninger om fangster af torsk og laks landet i andre medlemsstater først modtaget sent. Imidlertid er disse problemer ved at blive løst. BESTAND Laks* Kvoteudnyttelse (%) Torsk Kvoteudnyttelse (%) Finland 142. 524 113. 3% 1. 600 101. 9% FANGSTSTED Estland 2. 401 120. 1% 56 112% * (eksklusive underafsnit 32 under 1BSFC, udtrykt ved antallet af fisk) Letland 6. 896 172. 4% - V \if //. Evaluering A. GENERELT Fiskeriaktiviteterne i Finland er begrænset til Østersøen og foregår i den finske økonomiske zone i nabomedlemsstaternes farvande og i tredjelandsfarvande. Finland får tildelt betydelige kvoter under den fælles fiskeripolitik - sild (ca. 126 000 t). laks (ca. 210 000 t) og brisling (ca. 23 000 t). B. STÆRKE OG SVAGE SIDER Ressourcer To nationale myndigheder har hovedansvaret for kontrol og forvaltning af fiskeressourcerne: Direktoratet for Fiskeri og Jagt og Kystvagten. Begge tjenester har oprettet specialiserede afdelinger, der tager sig af fiskerikontrol, hvilket andre ministerier også har gjort. Antallet af egentlige inspektører, som foretager inspektioner i kystomraderne, forekommei beskedent i betragtning af mængden af regler og foranstaltninger, der kræver overvågning og håndhævelse. Koordinationen mellem de forskellige tjenester ser ikke ud til at give anledning til problemer eller svagheder. Kystvagten ser ud til at have tilstrækkelige ressourcer til at udføre kontrollen effektivt. Kommissionen er ikke i stand til at komme med kommentarer til, hvordan disse ressourcer anvendes. Kontrolljenesterne har oprettet databaser med oplysninger om flådeakliviteter, fangster og kontrol på havet og i land. v| 9 Inspektionsaktiviteter De finske myndigheder giver i deres indberetning til Kommissionen ikke klare angivelser af det faktiske kontrolniveau og oplyser heller ikke om, hvorvidt kontrollen fokuserer på håndhævelse af nationale regler eller EU-regler. På grundlag af de forhåndenværende oplysninger forekommer kontrolindsatsen (generelt) al være relativ beskeden (ca. 200 årlige inspektioner). Kvoteforvaltning En effektiv forvaltning af kvoterne undermineres af forsinkelserne i modtagelsen af oplysninger om fangstniveauer og landinger i havne uden for Finland. Afkontrolleres med fangstregistreringstjenesten. Generel evaluering Finland har været nødt til at modernisere og udvide sin kontroltjeneste efter tiltrædelsen. På nogle kontrolområder har landet måttet oprette nye tjenester (krydscheck/validering). Der er sket væsentlige fremskridt i 1995 med hensyn til oprettelse af en integreret kontrolstruktur, men der står meget tilbage at gøre, inden kontrollen er fuldt operationel. S' v SVERIGE /. Inspektion og overvågning af fiskeriaktiviteter A. STRUKTUR Den overordnede gennemførelse af fiskeripolitikken i Sverige varetages af Fiskeridirektoratet (Fiskeriverket) i Gøteborg. Direktoratets personale (250 ansatte med 70 baseret i hovedkontoret) er ansvarligt for regulering, forvaltning og bevarelse af fiskeressourcerne. I den forbindelse udarbejder det nationale regler, overvåger forvaltningen af nationale kvoter, fører registrer over fiskerfartøjer og har eneansvaret for kvalitetskontrollen af landinger i svenske havne. S verities kystvagt har ansvaret for alle inspektioner på havet og kontrol i nationale farvande. Kystvagten gennemfører også inspektioner i havn på et vilkårligt selektivt grundlag (det fulde ansvar på kontrol i havnene overgik til denne tjeneste i 19%). fiskerikontrol er blot en af kystvagtens opgaver. \)cn har også forsvars- on miljøopgaver og assisterer toldvæsenet og politiet (jf. bilag 1 og 2). Følgende offentlige organisationer er i begrænset omfang involveret i fiskerikontrollen: - Toldvæsenet - har ansvaret for kontrol med transport af importeret fisk - Landbrugsministeriet - veterinærdirektoratet kontrollerer hygiejnestandarden på fartøjer Søfartsstyrelsen (Transportministeriet) - har ansvaret for al kontrollere karakteristika'for fartøjer over 12 in (mål, tonnage, maskinkraft) - Det Statistiske Kontor - tager sig af indsamling af data om salgsnotaer efter anmodning fra Fiskeridirektoratet. r-i B. RESSOURCER: 1. Personale Fiskeridirektoratet og andre statslige organisationer. Personale, som er knyttet til eller udfører deres opgaver på Fiskeridirektoratets vegne, gennemforer kontrol af fangstdata, foretager krydscheck, overvåger kvalitetsmæssige, afsætningsmæssige og strukturelle aspekter af fiskeripolitikken. Det står ikke helt klart, hvor mange personer der er tale om. men man regner med ca. 30. Desuden er 4 personer ansat i Det Statistiske Kontor og tager sig af salgsregler. mens Toldvæsenet, som tager sig af input og transport af fiskerivarer, har 20 personer beskæftiget med disse opgaver. Kystvagten Kystvagten har et samlet personale på 530 personer beskæftiget med kontrol (?). De opererer ud fra fire regionale kommandocentre: Hårnosand, Stockholm. Karlskrona og (ioteborg. Hovedkvarteret i Karlskrona har ansvaret for den overordnede styring, operationelle retningslinjer, planlægning, budgetter og uddannelse. 2. Fartøjer/flv: Kystvagten anvender tre overvagningsfly, ca. hundrede fartøjer og tre hovercraft til udførelsen af deres forskellige opgaver. Fire kystfartøjer står til rådighed for kontrolopgaver i Sveriges økonomiske /one. W. 3. Edb - maskinel og programmel: Fiskeridirektoratet fører en række registre over fartøjer, licenser og licensindehavere og el antal databaser om fangstratcr. Det Statistiske Kontor har en særlig database om fiskerfartøjer, der udøver deres aktiviteter i svenske farvande. Kystvagten har adgang til denne database fireogtyve timer i døgnet. C. AKTIVITETER Inspektion på havet: Med hensyn til 1995 indberettede de svenske myndigheder, al kystvagten, som inspicerer svenske og udenlandske fartøjer i den svenske økonomiske zone. gennemførte følgende inspektioner: svenske fartøjer: 235 udenlandske fartøjer: 151 De udenlandske fartøjer var registreret i Danmark. Tyskland. Finland, Polen. Estland. Letland. Lithauen og Norge. Som følge af disse inspektioner blev 12 udenlandske fartøjer indberettet til efterfølgende retsforfølgelse. Inspektionerne omfattede følgende elementer: Sammenligning af fangster om bord med fangster anført i logbogen overholdelse af bestemmelser om mindstemål begrænsninger af bifangster fiskeredskaber og fiskeritilladelser. S. 'i Hvad angår de inspicerede svenske fartøjer1 blev der indberettet i alt 275 overtrædelser. Overtrædelserne omfattede: ulovlige fangstmetoder umærket udstyr fiskeri i fredningsperioder anvendelse af ulovlige redskaber fangster af fisk og skaldyr, der ikke overholdt mindstemålene. Den samlede inspektionsindsats på havel anslås til 30 000 patruljebådstimer. Inspektioner i havn : Der foreligger ikke præcise tal om antallet af inspektioner i havn i 1995. Overvågning fra luften: Kystvagten anvendte 500 flvvetimer til kontrolformål. Oplysninger om overtrædelse og inspektionen omfatter kontrol udfort i indre farvande (soer, floder niv. ) ^1 //. Evaluering A. GENERELT Sverige har en lang kystlinje på ca. 7 624 km. Inde i landet er der omkring 100 000 søer med et samlet areal på ca. 38 000 knr eller lidt over 9% af landarealet. Landet er omgivet af Kattegat og Skagerrak mod vest og af Østersøen mod syd og øst. En lang række arter forekommer ud for vestkysten, i princippet de arter, som generelt findes i Atlanterhavet. I Østersøen er antallet afarter mere begrænset som folgc af den lave saltholdighed, og her er de vigtigste arter torsk, laks og sild. \i. STÆRKE OG SVAGE SIDER Ressourcer Sveriges lo vigtigste offentlige organisationer med ansvar for fiskeriforvaltning og herunder kontrol er Fiskeridirektoratet og Kystvagten. Begge organisationer er udstyret med tilstrækkelige ressourcer til at udføre deres opgaver. Efter tiltrædelsen af EU er de svenske myndigheder kommet langt i tilpasningen af den svenske kontroltjeneste til de vigtigste krav i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93. Der er gjort forberedelser til at styrke fangstregistreringssystemet generelt. Hovedproblemet ser ud til at ligge omkring havnekontrol, da der i de seneste år ikke har været gennemført inspektioner i særligt stort omfang i havnene. Derfor bor der sæltes flere ressourcer ind på disse kontrolopgaver. y r Struktur Som anført ovenfor tager de to store offentlige organisationer sig af hovedparten af kontrol- og forvaltningsopgaverne i Sverige. Et antal mere specialiserede tjenester varetager mindre kontrolopgaver, men koordinationen mellem alle disse organisationer ser ikke ud til al give problemer. Inspektionsaktiviteter Inspektioner på havet varetages af Kystvagten. De gennemføres blandt andet for at efterprøve, om bestemmelserne om tekniske foranstaltninger, licenser og fangster er overholdt. Kystvagten er godt udstyret med hensyn til fartøjer, men da dens ansvarsområde også omfatter andre sektorer (miljo. sikkerhed osv. ). tilsidesætter den i et vist omfang fiskerikontrollen for at udfore andre opgaver på havet. Der finder flyovervågning sled. men del fremgår ikke klart, i hvilkel omfang den er fokuseret på fiskerikontrol. Inspektionerne i havn ser ud til al være det svageste punkt i inspektionen. På grund af det store antal landingspladser, flådens størrelse og behovet for at kontrollere de store mængder landinger af kvoterede arter forekommer del årlige antal inspektioner ikke at være tilstrækkeligt og bør derfor øges. Havnekontrol er så meget mere vigtig, som det er det bedste sted til kontrol af. om bifangstreglerne gældende for sildefiskeriet er overholdt. Kvote forvaltning Sverige har et stort antal kvoter (sild, brisling, laks og især torsk), som kræver nøje overvågning, således at del kan sikres, at de nationale kvoter overholdes. Til trods for at Sverige har etableret et administrativt grundlag for effektiv forvaltning al fangstdata og ressourcer, har landet ikke altid været i stand til at sikre, at dets fiskere holdt sig inden for de nationale kvoter. K En del af vanskeligheden ved at effektivisere den daglige forvaltning af fangstarterne skyldes, at svenske fiskerfartøjer lander deres fangster uden for Sverige. Dette fører uundgåeligt til forsinkelser i transmissionen af fangstdata. Kommissionen er klar over, at Sverige har et godt samarbejde med sine nabomedlemsstater, og forventer at der i den kontekst kan tages initiativer til en hurtigere transmission af fangstdata. Generel evaluering Sverige er kommet langt med at tilrettelægge et nyt kontrolsystem efter tiltrædelsen af EU. Dette er især tilfældet med hensyn til fangstregistrering og indførelse af et system med validering af fangstdata. Effektiviteten af havnekontrollen er problematisk, da det lave kontrolniveau ikke kan garantere, at fangstdata er pålidelige. Kvoteforvaltningen har heller ikke været tilfredsstillende i 1995. Kommissionen er bekendt med, at de nationale myndigheder har taget skridt til al styrke overvågningen af kvoterne, og forventer, at der vil ske forbedringer i den nærmeste fremtid. De svenske myndigheder bemærker: Traditionelt har inspektioner på havet, herunder overvågning fra luften, været den vigtigste del af det svenske fiskerikontrolsystem. Sverige finder, at. denne kontrolstrategi giver gode resultater, og har til hensigt i store træk al følge de samme retningslinjer i fremtiden. Den svenske Kystvagt bruger 23% af sit budget på at udfore fiskerikontrol, og det er den største opgave for den svenske havovervågning. Som det fremgår af indberetningen, har Sverige efter tiltrædelsen af El) koncentreret sin indsats på at ændre det tidligere svenske fangst datasystem til det system, som anvendes i Fællesskabet. Der er gjort en stor indsats for at forbedre kvote forvaltningen. Der er taget skridt til at forbedre effektiviteten i forbindelse med havneinspektioner. si DET FORENEDE KONGERIGE Indberetningen for 1995 indeholder en række mindre ændringer i forhold til indberetningen for 1994. De vigtigste ændringer vedrører ressourcer og aktiviteter. A. RESSOURCER Antal inspektorer 1995 1994 Skotland England og Wales 158 169 (-5) (-6) B. AKTIVITETER 1995 1994 Antal inspicerede fartøjer 12 508 12 434 Andre inspektioner 58 829 64 044 Inspektionsaktiviteten i Skotland reduceret: Inspicerede fartøjer 6 761 8 744 - 2 000 (ca. ) Andre inspektioner 46 283 52 782 - 6 500 (ca. ) Inspektionsaktiviteter på havet: Patruljeringsdage 3 337 3 095 Bordinger 2 649 2 495 Udenlandske fartøjer inspiceret: På havet Fra luften (Antal flyvetimer) 1915 4 414 2 014 4 710 n Indberetningen ligger meget tæt op af indberetningen for 1994. Den indeholder således ingen nye oplysninger eller bemærkninger bortset fra de seneste tal vedrørende i nspektionsakti viteter. Den vigtigste forskel med hensyn til aktiviteter er nedgangen i inspektionsaktiviteten i Skotland. T'3 BILAG II SKEMAER (, Disponible hjælpemidler til overvågning af fiskeriet i medlemsstaterne Skema 1 Medlemsstat Inspektører Fartøjer Fly Helikoptere Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige 6 143 30 1723 304 532 18 5 56 12 890 500 158 21 5 212 141 31 34 10 330 adskillige 71 60 100 20 1 4 2 16 5 3 5 2 • -> Fartøjer, der tilhører søværnet. 1 2 Nogle af disse fartøjer tilhører Miljøministeriet. 3 I de fleste tilfælde kystvagten, som er baseret i alle havne (172). I teorien kan én person gennemføre inspektionen. A Dette tal omfatter kun de nationale Madrid-baserede inspektioner. Hertil kommer 232 inspektorer, 5 der er ansat af de forskellige myndigheder i de selvstyrende regioner. Potentielt er 5 200 personer inddraget i en eller anden form for fiskeriinspektion. Det faktiske antal er sandsynligvis meget mindre. 6*1 Tabel 2 Antal inspektioner i medlemsstaterne på årsbasis Land Inspektioner på land Inspektioner på havet Flådestørrelse (omtrentligt antal) (Flådeslørrelse (1000 GT) Flàdcstorrelse (1000 kW) Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Portugal {-"inland Sverige 106 f. i. 9155 448' f. i. f. i. 10900 10719 f. i. 40720 328' 386' Det Forenede Kongerige 12503 (+58829) Kilde: indberetninger fra medlemsstaterne og liurostal. 87 f. i. 4879 f. i. 9383 f. i. 12410 f. i. 4393 3337 124 154 429 2067 79 841 1119 559 248 2370 639 490 229 • 22 62 68 528 8 128 187 55 43 179 176 97 36 61 89 189 1042 31 454 554 176 118 <><>7 4S8 218 120 1 Det samlede antal inspektioner er ikke opdelt på kategorier. RESULTATER AF INSPEKTIONER AF FISKERIAKTIVITETER, DER ER GENNEMFØRT AF MEDLEMSSTATERNES MYNDIGHEDER 1 1^94 Tabel 2b Belgien Danmark Tvskland Græken land (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) I altt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre Land, hvor fartojet er registreret 49 1 46 1 48 45 _ •) 3 1 alt BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Andre Land. hvor fartojet er registreret f. i. f. i. f. i. f. i. Land. hvor fartojet er registreret I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 432 226 206 2 2 2 2 407 222 185 18 2 16 3 I alt BE DK DE ES FR IR NL PT F! SE UK Andre Land, hvor fartojet er registreret (T) 448 T = I A IT \ = nn !C1! ! ! ] SKRU II. Kii: AOVARSI FR S - A I ) \ i r , | V | |> A'IIVI SANK'IION! R R - ovi RIR rni \ si R. ni R I:R RRAGT FOR RFTTFN Spanien Frankrig Ufuldstæn dige data Irland Italien (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre Land, hvor fartojet er registreret f. i. f. i. f. i. f. i. I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 1148 11 62 1042 32 Land, hvor fartojet er registreret I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre Land. hvor fartojet er registreret f. i. f. i. f. i. f. i. I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre Land, hvor fartojet er registreret CT) 526 • T = I ALT A = OFFICII'! I I SKRIITI IfiF ADVARSIFR S -ADMINISTRATIV! SWKIIONTR R - OVFRTRTDFI. SFR. DIR IR BRAGT FOR RFTTFN Neder landene Østrie Portugal Finland (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) 1 alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre Land. hvor fartojet er registreret 357 127 2 230 10 2 8 347 125 2 222 I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre Land. hvor fartøjet er registreret 2644 3 276 2365 - 65 2 63 2562 3 271 2288 17 3 14 I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre Land. hvor fartøjet er registreret 7 6 1 7 6 1 T = 1 ALT A - OFFICII! ! F SKRU IÏ. IGF ADVARSl FR b ; _ \ n M I S | s i ' R A T I VF SANKIIONIK R - OVI-RIR 1 D! ! SI R. Dl R IR BRAGT FOR RFTTFN Sverige Land. hvor fartojet er registreret I ait BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 140 ^ j 137 17 17 4 1 3 101 2 99 18 18 Land. hvor fartojet er registreret I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 1493 1363 130 I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre Land. hvor fartojet er registreret Det Fore. Kongerige EU (T) (A) (S) (R) (T) (A) (S) (R) (T) (A) • (S) (R) T = I ALT A = OFFICIF I ! F SKRIFTI. KiF ADVARSI FR S J ADMINISTRAI I VF SWK'IION'FR R OV! RIR 1 DI I SIR. DFR FR BRAGT FOR RFTTF. N TABEL 3 Sammenligningstabel over inspektioner og mål i 1995 lOmråde/Land NAFO Tun BE DK DE ES FR UK GR IR IT NL DAGE Vigtigste målsætninger Fælles international inspektion Drivgarnskontrol EU/Marokko-aftalen 306 360 Tekniske foranstaltninger i Middelhavet (EF Nr. 1626/94) Fiskerflådefortegnelsen (EF nr. 109/94 og 493/96) KONTROL - Maskinkraft (EF nr. 2847/93. artikel 26) KONTROL - Fangstkapacitet - Redskaber (EF nr. 2847/93, artikel 25) KONTROL - Transportdokumentation (EF nr. 2847/93, artikel13) KONTROL - Inspektion og overvågning (EF nr. 2847/93, artikel 2) 10 Logbogsforordningen (EF nr. 2847/93) - Fangststatistikker Industrifiskeri (EØF nr. 954/87 - Prøveudtagning) Handelsnormer (EF nr. 103/76) TEKNISKE FORANSTALTNINGER - Redskaber og anordninger (EF nr 3094/86) TEKNISKE FORANSTALTNINGER - Undermålsfisk (EF nr. 3094/86) | TEKNISKE FORANSTALTNINGER - Fredede områder (EF Nr. 3094/86. artikel 9) Torskefiskeri i Østersøen { 10 5 16 10 7. 2 1 1 11 7 9 4 6 5 3 4 ANTAL DAGE I ALT 306 360 15 31 48 41 33 14 36 10 58 TABEL 3 Sammenligningstabel over inspektioner og mål i 1995 Sammenligningstabel over inspektioner -1995 Sammenligningstabel over målsætninger -1995 I Series 1 I Series 1 400 350 300 F- 250 g> 200 O 150 100 Inspektionssted Målsætninger ISSN 0254-1459 KOM(97) 226 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 01 Katalognummer : CB-CO-97-220-DA-C ISBN 92-78-19742-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2206/97 von Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ an die Kommission. EU-Mittel für die ukrainischen Atomkraftwerke Rovno und Khmelnitzky

eurovoc_concepts:
EBRD
EU financing
EU programme
Euratom loan
Ukraine
electrical energy
nuclear power station
supply

formats: html pdf print

text: 22. 1. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 21/141 Kann sie schlie(cid:223)lich mitteilen, ob die Vertragsfirmen rechtzeitig bezahlt werden? Kann sie ferner berichten, ob die Ergebnisse der von der GFS vergebenen Forschungsarbeiten das gebu¤hrende Ma(cid:223) an Diskretion und Geheimhaltung bekommen und nicht unsachgema¤(cid:223) vero¤ffentlicht werden? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (29. Juli 1997) Die Kommission pru¤ft zur Zeit das von dem Herrn Abgeordneten angesprochene Problem und wird ihm ihre Schlu(cid:223)folgerungen so bald wie mo¤glich mitteilen. (98/C 21/263) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2086/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (19. Juni 1997) Betrifft: EU-Forschungsgelder fu¤r Klonierungsversuche Die schriftliche Anfrage E-1021/97 (1) wurde von Frau Cresson am 22. Mai 1997 beantwortet. Leider hat sie dabei den zweiten Teil der Frage 2. b u¤bersehen. In welcher Ho¤he wurden EU-Gelder indirekt verwandt (fu¤r Klonierungsversuche mit Schafszellen)? (1) ABl. C 373 du 9. 12. 1997. Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (22. Juli 1997) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage E-1021/97 verwiesen. Fu¤r das unter Ziffer 2a genannte Projekt, das der Erforschung der Zelltotipotenz diente, hat die Gemeinschaft in drei Jahren einen Zuschu(cid:223) von insgesamt 1,3 Mio. Ecu (davon 351 000 Ecu an das Roslin Institut) gezahlt. (98/C 21/264) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2206/97 von Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) an die Kommission (13. Juni 1997) Betrifft: EU-Mittel fu¤r die ukrainischen Atomkraftwerke Rovno und Khmelnitzky Eine Studie der EBRD ergab, da(cid:223) die Fertigstellung der ukrainischen Atomkraftwerke Rovno 4 und Khmelnitzky 2 nicht die kostengu¤nstigste Mo¤glichkeit darstellt, um die Ukraine mit Strom zu versorgen. Aufgrund der Statuten der EBRD ist eine finanzielle Beteiligung der Entwicklungsbank daher nicht mo¤glich. Seitens der EU sind bereits 30 Mio Ecu in diese Atomprojekte geflossen. Gibt es Bestrebungen, weitere EU-Mittel fu¤r die Fertigstellung der beiden ukrainischen Reaktoren 1. bereitzustellen? Wenn ja, in welchem Umfang und u¤ber welchen Zeitraum? 2. Sollen Euratom-Anleihen fu¤r die Fertigstellung gewa¤hrt werden? Wenn ja, in welchem Umfang und in welchem zeitlichen Rahmen? 3. Sollen Gelder aus dem PHARE/TACIS-Programm der EU fu¤r die Fertigstellung bereitgestellt werden? Wenn ja, in welchem Umfang und in welchem zeitlichen Rahmen?


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta e a proposta alterada de decisão do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Decisão 93/ 383/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa aos laboratórios de referência para o controlo das biotoxinas marinhas (COM(96)0464 C4-0547/96 e COM(97)0210 C4-0221/97 96/0234(COD))

eurovoc_concepts:
United Kingdom
mollusc
public health
research body
toxic substance

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2038/97 by Michl EBNER to the Commission. Harmonization of the taxes on heating oil

eurovoc_concepts:
EU Member State
assessment of prices
competition
excise duty
fuel oil
heating
selling price
tax harmonisation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2042/97 von Bill MILLER an die Kommission. Wohltätigkeitsorganisationen

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
fraud
voluntary organisation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2029/97 von Graham MATHER an die Kommission. Vorschriften für grenzüberschreitende Rentenzahlungen

eurovoc_concepts:
administrative formalities
administrative procedure
competence of the Member States
data transmission
exchange of information
frontier worker
social security
survivor's benefit
technical barrier
telematics

text: C 45/144 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 10. 2. 98 Die Ma(cid:223)nahmen im Bereich der Einfuhr betrafen Einfuhren von Reis aus den u¤berseeischen Gebieten, fu¤r die kein Einfuhrzoll abzufu¤hren ist. Fu¤r diesen Reis wurde die im Januar fu¤r vier Monate eingefu¤hrte Schutzklausel bis zum 30. September 1997 besta¤tigt und ku¤rzlich vom Rat bis zum 30. November 1997 verla¤ngert, wobei die einzufu¤hrende Menge von 69 610 Tonnen gescha¤ltem Reis beibehalten wurde. Mit diesen Ma(cid:223)nahmen konnte die Nachfrage nach Gemeinschaftsreis gesteigert und der Interventionsankauf insbesondere in Spanien verlangsamt werden, wo die den Interventionsstellen angebotenen Mengen zum 30. Mai 1997 etwa 40 000 Tonnen (gro¤(cid:223)tenteils Indica-Reis) betrugen. (98/C 45/186) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2027/97 von Edouard des Places (I-EDN) an die Kommission (5. Juni 1997) Betrifft: Du¤rre und Gru¤nland-Pra¤mie In den franzo¤sischen Gebieten mit extensiver Viehhaltung haben viele Viehhalter im Rahmen der landwirt- schaftlichen Umweltschutzma(cid:223)nahme (cid:132)Gru¤nland-Pra¤mie(cid:147) Fu¤nfjahresvertra¤ge unterzeichnet, die in diesem Jahr ablaufen. Nach diesen Vertra¤gen ist es verboten, die noch vertraglich gebundenen Gru¤nfla¤chen zu verringern. Wa¤re es mo¤glich, den durch die Du¤rre gescha¤digten Viehhaltern 1997 ausnahmsweise zu gestatten, einige ihrer Vertragsfla¤chen zuru¤ckzuziehen, um dort Futterpflanzen zur hofeigenen Viehfu¤tterung anzubauen? Fu¤r die so zuru¤ckgezogenen Fla¤chen wu¤rden natu¤rlich keine Pra¤mien im Rahmen der landwirtschaftlichen Umweltschutzma(cid:223)nahme 1997 gewa¤hrt werden. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (4. Juli 1997) Gema¤(cid:223) Artikel 4 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2078/92 fu¤r umweltgerechte und den natu¤rlichen Lebensraum schu¤tzende landwirtschaftliche Produktionsverfahren (1) mu¤ssen Landwirte, die Vertra¤ge im Rahmen landwirtschaftlicher Umweltschutzma(cid:223)nahmen abschlie(cid:223)en, eine oder mehrere Verpflichtungen von mindestens fu¤nfja¤hriger Dauer u¤bernehmen. In Artikel 12 der Durchfu¤hrungsverordnung (EG) Nr. 746/96 (2) sind lediglich Fa¤lle von ho¤herer Gewalt vorgesehen, wobei es den Mitgliedstaaten obliegt, jede Einzelsituation zu beurteilen und das etwaige Vorliegen von ho¤herer Gewalt festzustellen. Die so von den Mitgliedstaaten anerkannten Fa¤lle von ho¤herer Gewalt sind der Kommission mitzuteilen. In der einschla¤gigen Mitteilung Frankreichs an die Kommission waren allerdings die angesprochenen Du¤rrescha¤den nicht aufgefu¤hrt. Es ist demnach nicht mo¤glich, alle Landwirte einer Region nur aufgrund der genannten Witterungserscheinung und ohne Pru¤fung der konkreten Umsta¤nde bei den einzelnen Begu¤nstigten davon zu entbinden, ihre Verpflichtungen wa¤hrend der vorgeschriebenen Dauer von fu¤nf Jahren zu erfu¤llen. Die mindestens fu¤nfja¤hrige Verpflichtungsdauer im Rahmen der landwirtschaftlichen Umweltschutzma(cid:223)nah- men stellt na¤mlich eine der wesentlichen Vorschriften der betreffenden Regelung dar, von der einzig in hinreichend begru¤ndeten Ausnahmefa¤llen abgewichen werden ko¤nnte. (1) ABl. L 215 vom 30. 7. 1992. (2) ABl. 102 vom 25. 4. 1996. (98/C 45/187) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2029/97 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (13. Juni 1997) Betrifft: Vorschriften fu¤r grenzu¤berschreitende Rentenzahlungen Ich bearbeitete fu¤r einen Wa¤hler ku¤rzlich einen Fall, bei dem es um eine grenzu¤berschreitende Rentenzahlung ging. Das Problem bestand in diesem Fall darin, da(cid:223) die belgische Rentenbeho¤rde die Rentenzahlung an den


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2207/97 dell'on. Honório NOVO alla Commissione. Delocalizzazione della GIP (Grundig Indústria de Portugal - Azienda di prodotti audio) di Braga

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Hungary
Northern Portugal
Structural Funds
audiovisual industry
transfer of businesses

text: 10. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 45/117 Risposta data dal Sig. Fischler a nome della Commissione (24 giugno 1997) Le competenze e i compiti del laboratorio comunitario di riferimento per le malattie dei molluschi bivalvi sono descritti nell(cid:146)allegato B della direttiva 95/70/CE del Consiglio che istituisce misure comunitarie minime di lotta contro talune malattie dei molluschi bivalvi (1). Tali competenze e compiti sono finalizzati alla diagnosi delle malattie che colpiscono i molluschi bivalvi. I metodi diagnostici sono istopatologici e non comportano sperimentazioni su animali. (1) GU L 332 del 30. 12. 1995. (98/C 45/148) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1876/97 di Hono·rio Novo (GUE/NGL) alla Commissione (30 maggio 1997) Oggetto: Situazione della GIP (Grundig Indu·stria de Portugal) a Braga A seguito delle interrogazioni P-3533/96 (1) e E-1414/97, alle quali l(cid:146)interrogante non ha ancora ricevuto soddisfacente risposta, la Grundig ha recentemente avviato il licenziamento collettivo di 114 lavoratori, fra i quali figura la totalita‘ dei delegati sindacali e dei componenti delle strutture sindacali dell(cid:146)impresa. Si aggiunga che, nel caso dei restanti 300 funzionari, si e‘ verificata la rescissione del contratto di comune accordo con l(cid:146)amministrazione della Grundig. Frattanto, l(cid:146)amministrazione di detta multinazionale ha ventilato l(cid:146)ipotesi che i lavoratori possano essere trasferiti ad un(cid:146)altra impresa, la Bosch, la quale andrebbe ad «occupare» gli impianti che la Grundig intende abbandonare. Con questa premessa, potrebbe la Commissione comunicare se e‘ a conoscenza di un effettivo progetto di insediamento a Braga da parte della Bosch e se quest(cid:146)ultima ha presentato o meno una richiesta di cofinanziamenti comunitari quale contributo all(cid:146)apertura di uno stabilimento nella citata localita‘ del nord del Portogallo? (1) GU C 83 del 14. 3. 1997, pag. 131. (98/C 45/149) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2207/97 di Hono·rio Novo (GUE/NGL) alla Commissione (13 giugno 1997) Oggetto: Delocalizzazione della GIP (Grundig Indu·stria de Portugal › Azienda di prodotti audio) di Braga Salvo opinione contraria, la risposta della Commissaria (E-1414/97) (1) del 27 maggio 1997, per la quale ringrazio, non risponde all(cid:146)interrogazione che avevo presentato il 3 aprile sul problema dell(cid:146)eventuale delocalizzazione della Grundig verso l(cid:146)Ungheria. In effetti, stando ad alcune informazioni, e‘ intenzione della Grundig sospendere l(cid:146)attivita‘ a Braga e trasferire, parzialmente o totalmente, la rispettiva capacita‘ produttiva in Ungheria o in un qualche altro paese extra-UE. Se si confermasse tale intenzione, si tratterebbe di un(cid:146)evidente delocalizzazione industriale che mette a rischio una regione svantaggiata del Portogallo e compromette la coesione economica e sociale dell(cid:146)UE. Riprendendo il tema, si chiede pertanto alla Commissione: qualora, nell(cid:146)attuale quadro legislativo e regolamentare dei Fondi strutturali, la Grundig presentasse una candidatura di investimento in Ungheria o in un qualche altro paese non appartenente all(cid:146)UE, in sostituzione della capacita‘ produttiva attualmente impiegata a Braga, intende appoggiare tale candidatura? (1) GU C 373 del 9. 12. 1997, pag. 122


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2041/97 dell'on. Bill MILLER alla Commissione. Status giuridico "caritatevole"

eurovoc_concepts:
administrative formalities
data recording
exchange of information
international organisation
legal status
voluntary organisation

text: C 45/148 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 10. 2. 98 (98/C 45/193) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2043/97 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (13 giugno 1997) Oggetto: Albo delle organizzazioni caritatevoli Prevede la Commissione di introdurre un albo a livello UE delle organizzazioni caritatevoli? Risposta comune alle interrogazioni scritte E-2041/97 e E-2043/97 data dal sig. Papoutsis a nome della Commissione (15 luglio 1997) La Commissione non intende promuovere una legislazione comunitaria riguardante specificamente la creazione di un registro europeo delle associazioni di beneficenza o l(cid:146)introduzione di criteri comuni per la registrazione di queste associazioni negli Stati membri. Tuttavia, per aiutare le associazioni ad operare al di la‘ delle frontiere nazionali, senza distinguere se si tratta di una associazione di beneficenza o avente un qualsiasi altro obiettivo o interesse specifico, la Commissione ha presentato al Consiglio una proposta di regolamento sullo statuto di associazione europea senza fini di lucro( (1)), che invita gli Stati membri ad assicurare prima di tutto la piena capacita‘ giuridica a tutte le associazioni europee senza fine di lucro e la pubblicazione di un avviso nella Gazzetta Ufficiale dal quale risulti che e‘ stata costituita un(cid:146)associazione europea in uno Stato membro, fornendo informazioni sulla sua identita‘. (1) Proposta modificata di regolamento (CEE) del Consiglio sullo statuto di un(cid:146)associazione europea senza fine di lucro o di pubblica utilita‘, GU C 236, 31. 8. 1993 (98/C 45/194) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2045/97 di Philippe Monfils (ELDR) alla Commissione (13 giugno 1997) Oggetto: Traffico illecito dei beni culturali Da numerosi anni, uno dei mezzi di lotta contro il traffico illecito dei beni culturali e‘ costituito dalla marcatura. Questo procedimento e‘ gia‘ stato oggetto di numerosi rapporti e lavori. Intende la Commissione effettuare uno studio sulla questione, al fine di pronunciarsi sull(cid:146)affidabilita‘ del procedimento della marcatura dei beni culturali? Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (23 luglio 1997) La Commissione rileva che questa interrogazione e‘ identica all(cid:146)interrogazione scritta E-1631/97 presentata dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. La Commissione invita pertanto l(cid:146)Onorevole Parlamentare a fare riferimento alla riposta gia‘ data (1) all(cid:146)interrogazione in questione. (1) V. pag. 66


title: Verordening (EG) nr. 1085/97 van de Commissie van 13 juni 1997 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2505/96 van de Raad wat de verhoging betreft van het autonome tariefcontingent voor schijven (wafers) van silicium

eurovoc_concepts:
agricultural product
chemical product
industrial product
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2040/97 van David BOWE aan de Commissie. Aanstekers

eurovoc_concepts:
European standard
approximation of laws
consumer protection
manufactured goods
product safety
safety standard

text: 10. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 45/147 Bepaalde beleidsterreinen blijken meer projecten met zich mee te brengen dan andere, hetgeen overschrijding of onderbesteding van de kredieten ten gevolg heeft, al naar gelang het beleidsterrein in kwestie. Kan de Commissie instemmen met een wijziging van het programma, nl. het uitvoeren van kredietoverschrij- vingen van het ene naar het andere programma-onderdeel al naar gelang de bestaande behoeften? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (4 juli 1997) Volgens de regels voor de acties in het kader van de structuurfondsen kunnen deze acties worden gewijzigd, op voorwaarde dat vo·o·r de uitvoering de wijzigingen naar behoren worden gemotiveerd en door het betrokken toezichtcomite· worden goedgekeurd. Tijdens zijn vergadering van 2 juni 1997 heeft het toezichtcomite· voor het Interreg II-programma Boven-Rijn Centrum-Zuid besloten de Commissie een wijzigingsvoorstel te doen waarbij communautaire middelen van het ene naar het andere programma-onderdeel worden overgeheveld. De Commissie onderzoekt dit voorstel momenteel en zal hierover te zijner tijd een besluit nemen. (98/C 45/191) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2040/97 van David Bowe (PSE) aan de Commissie (13 juni 1997) Betreft: Aanstekers Is de Commissie voornemens wetgeving in te voeren tot verbetering van de veiligheidsnormen voor sigarettenaanstekers die in de EU verkocht worden, zulks in lijn met de maatregelen die andere landen, zoals de VS, hebben uitgevoerd? Zo niet, waarom niet? Antwoord van Mevrouw Bonino namens de Commissie (16 juli 1997) De Commissie heeft kennis genomen van het probleem van de incidenten en ongevallen met aanstekers. Het is duidelijk dat de veiligheid door de bestaande normen niet voldoende gewaarborgd wordt. De Commissie is derhalve reeds begonnen aan een voorstel voor een mandaat voor het Europees normalisatie- comite· (CEN) met het oog op de verbetering van de veiligheidsvoorschriften in de bedoelde normen. Het voorstel voor een mandaat zal naar alle waarschijnlijkheid tijdens de eerste vergadering na de zomer van het comite· bij Richtlijn 83/189/EEG (1) betreffende een informatieprocedure op het gebied van normen en technische voorschriften, ter goedkeuring aan de lidstaten worden voorgelegd. Als het mandaat door de lidstaten en CEN wordt goedgekeurd, kan een norm met strengere vereisten worden opgesteld. Deze norm moet dan door alle lidstaten worden toegepast krachtens Richtlijn 92/59/EEG inzake algemene produktveiligheid (2). Door deze oplossing kan de veiligheid worden vergroot zonder dat hiervoor nieuwe communautaire wetgeving nodig is. (1) PB L 109 van 26. 4. 1983. (2) PB L 228 van 11. 8. 1992. (98/C 45/192) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2041/97 van Bill Miller (PSE) aan de Commissie (13 juni 1997) Betreft: Liefdadigheidsstatus Heeft de Commissie enigerlei voornemens voor de gehele EU wetgeving inzake criteria voor de liefdadigheids- status van organisaties in te voeren?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2039/97 dell'on. Bernhard RAPKAY alla Commissione. Finanziamenti comunitari alla parte orientale del territorio della Ruhr (Dortmund, Hamm, Unna) (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
North Rhine-Westphalia
action programme
balance of payments assistance
fund (EU)
regional development

text: C 102/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 3. 4. 98 In caso di risposta affermativa, ha in mente una specifica regolamentazione legislativa a livello europeo per tali casi o pensa che le regolamentazioni comunitarie esistenti possono essere applicate efficacemente? In entrambi i casi, non sarebbe a suo giudizio indispensabile avviare un(cid:146)azione specifica al fine di informare i consumatori, in conformita‘ dell(cid:146)articolo 129 A del Trattato? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (4 settembre 1997) L’Onorevole Parlamentare fa riferimento nella sua interrogazione ad un determinato tipo di programma trasmesso in Grecia. Non risulta alla Commissione che simili programmi esistano anche in altri Stati membri. L’interrogazione non fornisce gli elementi necessari per definire chiaramente il tipo di attivita‘ in questione. Qualora l’attivita‘ dovesse essere considerata «televendita» andrebbero applicate le disposizioni della direttiva 89/552/CE (1), come modificata da ultimo dalla direttiva 97/36/CE (2) (cosiddetta direttiva «televisione senza frontiere») e sarebbe in tal caso compito delle autorita‘ greche assicurare che le emittenti soggette alla loro giurisdizione si conformino alle disposizioni di tale direttiva. Se l’attivita‘ non dovesse essere invece considerata «televendita», essa sarebbe soggetta alle disposizioni legislative greche (in materia di aste) e spetterebbe in tal caso alle autorita‘ di tale paese assicurare che le emittenti soggette alla loro giurisdizione si conformino alla normativa greca. (1) GU L 298 del 17. 10. 1989. (2) GU L 202 del 30. 7. 1997. (98/C 102/13) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2039/97 di Bernhard Rapkay (PSE) alla Commissione (13 giugno 1997) Oggetto: Finanziamenti comunitari alla parte orientale del territorio della Ruhr (Dortmund, Hamm, Unna) Per quale importo, e a favore di quali misure, sono stati erogati › nel 1995 e nel 1996 › finanziamenti comunitari alla parte orientale del territorio della Ruhr nel quadro dei seguenti fondi e programmi: 1. Fondo europeo per lo sviluppo regionale (FESR), 2. Fondo sociale europeo (FSE), 3. programmi di ricerca dell(cid:146)UE, 4. programmi di formazione dell(cid:146)UE, 5. programmi dell(cid:146)UE per la gioventu‘, 6. programmi dell(cid:146)UE in materia di ambiente, 7. programmi dell(cid:146)UE nel settore dell(cid:146)energia, 8. altri programmi dell(cid:146)UE, Risposta complementare data dal sig. Santer in nome della Commissione (13 novembre 1997) A completamento della sua risposta del 3 luglio 1997 (1), la Commissione e‘ ora in grado di fornire le seguenti infomazioni. A causa dell(cid:146)ampiezza della risposta, la Commissione trasmette il testo direttamente all(cid:146)Onorevole Parlamentare ed al Segretariato generale del Parlamento. (1) GU C 391 del 23. 12. 1997, pag. 151


title: Pays-Bas 1994-1999.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Netherlands
industrial restructuring
technological change
vocational retraining


title: Resolution on the proposal for a Council Decision on a framework procedure for implementing Article 366a of the Fourth Lomé Convention (COM(96)0069 C4-0045/97 96/0050(AVC))

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU Member State
European Community
consultation procedure
democracy
development aid
fourth Lomé Convention
human rights
rule of law


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2049/97 del Magda AELVOET a la Comisión. Calidad de la cooperación al desarrollo en Bélgica

eurovoc_concepts:
Belgium
EU aid
action programme
co-financing
development aid
fraud
third country
use of aid

text: 25. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 60/85 2. La Directiva 92/82/CEE relativa a la aproximacio·n de los tipos de los impuestos especiales sobre los hidrocarburos establece que, cada dos an(cid:152)os, basa·ndose en un informe de la Comisio·n, el Consejo examinara· los tipos del impuesto previstos en esa directiva y, en su caso, previa consulta al Parlamento, adoptara· las medidas necesarias. En el primero de tales informes, presentado en septiembre de 1995 (1), se llego· a la conclusio·n de que, antes de formular ninguna propuesta legislativa, hab(cid:14)·a que proceder a una consulta de gran alcance. 3. Concluido el proceso de consulta, y en respuesta a una invitacio·n del Consejo, la Comisio·n ha presentado ya propuestas para un sistema global de imposicio·n sobre los productos energe·ticos (2). La finalidad de esas propuestas es mejorar el funcionamiento del mercado interior, incrementando de manera gradual los tipos m(cid:14)·nimos sobre los hidrocarburos, al objeto de lograr una mayor aproximacio·n de los tipos nacionales. Cabe precisar, no obstante, que el impuesto especial no es sino parte del coste del carburante; aunque los tipos del impuesto especial se armonizaran plenamente, seguir(cid:14)·an existiendo importantes divergencias en los precios al detall pagados por los consumidores en distintos Estados miembros, debido a diferencias en los costes de produccio·n, transporte y comercializacio·n. (1) COM(95)285. (2) DO C 139 de 6. 4. 97. (98/C 60/122) PREGUNTA ESCRITA E-2046/97 de Jean-Yves Le Gallou (NI) a la Comisio·n (13 de junio de 1997) Asunto: Subvencio·n comunitaria al ECAS Los d(cid:14)·as 5 y 6 de mayo de 1997 el ECAS (Euro Citizen Action Service) organizo· en Bruselas un seminario sobre la ciudadan(cid:14)·a europea. ¿Ha contribuido econo·micamente la Comisio·n Europea a la organizacio·n de este seminario? En caso afirmativo, ¿con que· importe? Respuesta del Sr. Oreja en nombre de la Comisio·n (8 de septiembre de 1997) La Comisio·n ha participado con un importe de 26. 200 ecus en la financiacio·n del seminario «Conferencia sobre la ciudadan(cid:14)·a europea», organizado por el Euro Citizen action service (ECAS) los d(cid:14)·as 5 y 6 de mayo de 1997. La contribucio·n financiera de la Comisio·n cubrio· el 50 % del coste total de dicho seminario, cuyo tema constituye una de las prioridades de la informacio·n comunitaria, a saber, el papel central del ciudadano comunitario. (98/C 60/123) PREGUNTA ESCRITA E-2049/97 de Magda Aelvoet (V) a la Comisio·n (13 de junio de 1997) Asunto: Calidad de la cooperacio·n al desarrollo en Be·lgica ¿Esta· la Comisio·n al corriente de que en el Parlamento belga existe en estos momentos una comisio·n encargada de investigar la ejecucio·n de los fondos de ayuda al desarrollo por parte o a trave·s de la Administracio·n de Cooperacio·n para el Desarrollo (ACD)? En ese caso, ¿sabe tambie·n que el Alto Comite· de Vigilancia esta· investigando actualmente 24 proyectos o programas para identificar un posible fraude en la gestio·n de los fondos de ayuda al desarrollo? Entre esos proyectos se encuentran los siguientes: › Malawi Railways Ltd (MRW): suministro de cinco locomotoras de maniobra con piezas de recambio; › Instalacio·n de desalinizacio·n del agua de mar en Mindelo, Islas de Cabo Verde;


title: Agriculture : annuaire statistique 1997.,Agriculture : statistical yearbook 1997.,Landwirtschaft : statistisches Jahrbuch 1997.

eurovoc_concepts:
agricultural situation
agricultural statistics
animal production
fishing industry
silviculture


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2207/97 do Deputado Honório NOVO à Comissão. Deslocalização da GIP (Grundig Indústria de Portugal - Fábrica de Produtos Audio) em Braga

text: 10. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 45/117 Resposta dada pelo Comissa·rio Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (24 de Junho de 1997) As fun(cid:231)o(cid:152)es e deveres do laborato·rio comunita·rio de refere(cid:136)ncia para as doen(cid:231)as dos moluscos bivalves esta(cid:152)o descritas no Anexo B da Directiva 95/70/CE do Conselho que estabelece medidas comunita·rias m(cid:14)·nimas de controlo de certas doen(cid:231)as dos moluscos bivalves (1). Estas fun(cid:231)o(cid:152)es e deveres relacionam-se com o diagno·stico de doen(cid:231)as dos moluscos bivalves e baseiam-se em te·cnicas de histopatologia que na(cid:152)o implicam experie(cid:136)ncias com animais. (1) JO L 332 de 30. 12. 1995. (98/C 45/148) PERGUNTA ESCRITA E-1876/97 apresentada por Hono·rio Novo (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Maio de 1997) Objecto: Situa(cid:231)a(cid:152)o da GIP (Grundig-Indu·stria de Portugal) em Braga Na seque(cid:136)ncia das minhas perguntas P-3533/96 (1) e E-1414/97 (2), ainda na(cid:152)o completamente esclarecidas, a Grundig desencadeou ha· dias um processo de despedimento colectivo de 114 trabalhadores, entre os quais figuram a totalidade dos delegados sindicais e dos membros das estruturas sindicais representativos da empresa. Acresce que, no caso dos outros 300 funciona·rios, se verificou a rescisa(cid:152)o do contrato por mu·tuo acordo com a Administra(cid:231)a(cid:152)o da Grundig. Entretanto, a administra(cid:231)a(cid:152)o desta empresa transnacional invocou a possibilidade de os trabalhadores poderem vir a ser transferidos para uma outra empresa, a Bosch, que iria «ocupar» as instala(cid:231)o(cid:152)es que a Grundig quer encerrar. Nesta conformidade, gostaria que a Comissa(cid:152)o me informasse se tem conhecimento de qualquer projecto da Bosch para se instalar em Braga e se existe ou na(cid:152)o qualquer candidatura desta u·ltima empresa a co-financiamentos comunita·rios destinados a ajudar a‘ instala(cid:231)a(cid:152)o da Bosch naquela localidade do Norte do meu pa(cid:14)·s. (1) (2) JO C 83 de 14. 3. 1997, p. 131. JO C 373 de 9. 12. 1997, p. 122. (98/C 45/149) PERGUNTA ESCRITA P-2207/97 apresentada por Hono·rio Novo (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Junho de 1997) Objecto: Deslocaliza(cid:231)a(cid:152)o da GIP (Grundig Indu·stria de Portugal › Fa·brica de Produtos Audio) em Braga Salvo melhor opinia(cid:152)o, a resposta da Senhora Comissa·ria (E-1414/97) (1) de 27 de Maio de 1997, que agrade(cid:231)o, na(cid:152)o responde a‘ questa(cid:152)o que havia colocado em 3 de Abril sobre o problema da eventual deslocaliza(cid:231)a(cid:152)o da Grundig para a Hungria. De facto, ha· algumas informa(cid:231)o(cid:152)es que revelam que e· inten(cid:231)a(cid:152)o da Grundig deixar de operar em Braga e passar, parcial ou totalmente, a respectiva capacidade produtiva para a Hungria ou para um outro qualquer pa(cid:14)·s na(cid:152)o pertencente a‘ UE. Trata-se, a confirmar-se esta inten(cid:231)a(cid:152)o, de uma clara deslocaliza(cid:231)a(cid:152)o empresarial que po(cid:152)e em risco uma regia(cid:152)o desfavorecida do meu Pa(cid:14)·s e que compromete a coesa(cid:152)o econo·mica e social da UE. Sendo assim, retomo o assunto, solicitando resposta a‘ seguinte questa(cid:152)o: Se, no actual quadro legislativo e regulamentar dos Fundos Estruturais, a Grundig apresentar uma candidatura de investimento para a Hungria ou para qualquer outro pa(cid:14)·s na(cid:152)o membro da UE, em substitui(cid:231)a(cid:152)o da capacidade produtora actualmente instalada em Braga, a Comissa(cid:152)o pensa apoiar tal candidatura? (1) JO C 373 de 9. 12. 1997, p. 122


title: WRITTEN QUESTION No. 2046/97 by Jean-Yves LE GALLOU to the Commission. Community financial assistance for ECAS

eurovoc_concepts:
EU aid
European citizenship
action programme
dissemination of EU information
promotion of the European idea
public awareness campaign

text: 25. 2. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 60/85 2. Kivenna¤iso¤ljyjen valmisteverojen ma¤a¤rien la¤henta¤misesta¤ annetussa direktiivissa¤ 92/82/ETY sa¤a¤deta¤a¤n, etta¤ neuvosto tarkastelee komission kertomuksen perusteella kahden vuoden va¤lein direktiivissa¤ vahvistettuja verokantoja ja toteuttaa tarvittaessa toimenpiteita¤ parlamenttia kuultuaan. Komissio toimitti ensimma¤isen ta¤llaisen kertomuksen syyskuussa 1995 (1). Kertomuksessa todettiin, etta¤ ennen lainsa¤a¤da¤nto¤ehdotusten antamista olisi toteutettava laaja lausuntokierros. 3. Ta¤ma¤n kuulemismenettelyn ja¤lkeen komissio esitti neuvoston pyynno¤sta¤ ehdotukset energiatuotteiden verotusta koskeviksi yleisiksi puitteiksi (2). Na¤illa¤ ehdotuksilla pyrita¤a¤n parantamaan sisa¤markkinoiden toimin- taa kasvattamalla asteittain kivenna¤iso¤ljyjen va¤himma¤isverokantoja tavoitteena yhdenmukaistaa enemma¤n kansallisia verokantoja. On kuitenkin huomattava, etta¤ valmistevero muodostaa vain osan polttoaineen hinnasta ja vaikka valmisteve- rokannat olisivat ta¤ysin yhdenmukaisia, kuluttajien maksamissa va¤hitta¤ishinnoissa esiintyisi silti huomattavia eroja eri ja¤senvaltioissa tuotanto-, kuljetus- ja markkinointikustannusten erojen vuoksi. (1) KOM(95)285 (2) EYVL C 139, 6. 4. 1997. (98/C 60/122) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2046/97 esitta¤ja¤(t): Jean-Yves Le Gallou (NI) › komissiolle (13. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Yhteiso¤n tuki ECAS:ille ECAS (Euro Citizen Action Service) ja¤rjesti 5. › 6. toukokuuta 1997 Brysselissa¤ Euroopan unionin kansalaisuutta ka¤sitteleva¤n seminaarin. Osallistuiko Euroopan komissio ta¤ma¤n seminaarin rahoitukseen ja jos osallistui, kuinka suurella summalla? Komission ja¤senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (8. syyskuuta 1997) ECAS (Euro Citizen Action Service) ja¤rjesti 5. › 6. pa¤iva¤na¤ toukokuuta 1997 Euroopan unionin kansalaisuutta ka¤sitteleva¤n seminaarin, jonka rahoitukseen komissio osallistui 26 200 eculla. Komission rahoitus kattoi 50 prosenttia seminaarin kokonaiskustannuksista; seminaarin aihe eli kansalaisen asema on yksi yhteiso¤n tiedotustoiminnan painopistealueista. (98/C 60/123) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2049/97 esitta¤ja¤(t): Magda Aelvoet (V) › komissiolle (13. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Belgian harjoittaman kehitysyhteistyo¤n laatu Onko komissio tietoinen, etta¤ Belgian parlamenttiin on perustettu erityisvaliokunta tutkimaan ABOS:n (Belgian kehitysyhteistyo¤hallinto) ka¤ytta¤mia¤ tai sen kautta kanavoituja kehitysyhteistyo¤varoja? Tieta¤a¤ko¤ komissio lisa¤ksi, etta¤ valtion valvontaelin (Hoog Comite· van Toezicht) tutkii parhaillaan kehitysyh- teistyo¤varojen ka¤ytto¤o¤n mahdollisesti liittyvia¤ petoksia 24 hankkeessa tai ohjelmassa, joita ovat muun muassa seuraavat: › Malawi Railways Ltd (MRW), viiden siirtoveturin ja niiden varaosien toimitus, › merivedesta¤ suolaa poistava laitos, Mindelo, Cap Verde,


title: Resolution on the mandate of the Group of Advisers on the Ethical Implications of Biotechnology to the European Commission

eurovoc_concepts:
European Commission
biotechnology
consultancy
ethics
power of attorney