title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lyhyen aikavälin tilastoista

eurovoc_concepts:
European undertaking
economic indicator
economic statistics
harmonisation of standards
statistical method

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •ie * -k -k Bryssel, 24. 06. 1997 KOM(97)313 lopull. 97/0171 (CNS ) Ehdotus NEUVOS TON ASETUKSEKSI (EY) lyhyen aikavälin tilastoista (komission esittämä) PERUSTELUT Osa I (toissijaisuutta ja suhteellisuutta koskevat perustelut) a) Mitkä ovat ehdotettujen toimenpiteiden tavoitteet ja miten nämä tavoitteet liittyvät yhteisön velvoitteisiin? Asetuksen tarkoituksena on saada jäsenvaltiot toimittamaan Eurostatille vertailukelpoisia tilastotietoja eurooppalaisen yritystoiminnan lyhyen aikavälin kehityksestä. Yrityksiä koskevaa tilastotietoa tarvitaan sisämarkkinoiden kehityksen seuraamisessa sekä monien politiikkojen kehittämisessä ja arvioinnissa, erityisesti raha-, talous-, sosiaali-, teollisuus-, sekä yrityspolitiikan aloilla. Tässä asetuksessa ehdotettujen lyhyen aikavälin osoittimien avulla taloudellisesta tilanteesta voidaan muodostaa paremmin ajan tasalla oleva kuva kuin vuositilastojen perusteella on mahdollista ja ne antavat lisäksi tärkeitä viitetietoja neljännesvuositilinpidon laadinnassa. Tämä on erityisen tärkeää aikana, jona Euroopan unioni alkaa työskennellä yhteiseen valuuttaan siirtymiseksi. b) Onko komissiolla tämän toimenpiteen osalta yksinomainen toimivalta vai jakautuuko toimivalta komission ja jäsenvaltioiden kesken? Komissio ei vastaa tietojen keruusta, vaan siitä ovat vastuussa jäsenvaltiot. Asetuksessa säädetään niistä normeista, standardeista ja määritelmistä, joita tarvitaan vertailukelpoisten tilastotietojen tuottamiseksi Euroopan unionissa. Asetus ei kuitenkaan sisällä yksityiskohtaisia säännöksiä tietojen keruussa käytettävistä menetelmistä, vaan jokainen jäsenvaltio voi kerätä tiedot tavalla, joka parhaiten soveltuu sen omiin olosuhteisiin. Jäsenvaltio voi esimerkiksi käyttää hyväkseen yleisiä hallinnollisia rekistereitä, jotka sisältävät sosiaaliturvaan tai alv-ilmoituksiin liittyviä tietoja, sekä kapea-alaisempia hallinnollisia aineistoja, joissa on tietoja esimerkiksi palkkasopimuksista, kaasun, sähkön ja veden hinnoista tai rakennuslupahakemuksista. c) Kuinka merkittävä ongelma on yhteisön tasolla? Kaikissa jäsenvaltioissa kerätään tällä hetkellä joitakin suhdannevaihteluihin liittyviä tietoja. Asetuksen myötä useimpien jäsenvaltioiden on ryhdyttävä keräämään tiettyjä lisätietoja, ja kaikkien jäsenvaltioiden on tehtävä tiettyjä muutoksia käyttämiinsä määritelmiin ja normeihin. d) Mikä yhteisölle ja jäsenvaltioille tarjolla olevista ratkaisuista olisi tehokkain? Vain tämänkaltaisen yhteisöaloitteen avulla voidaan varmistaa, etteivät jäsenvaltioiden käyttämät luokitukset, määritelmät ja kausikorjausmenetelmät poikkea toisistaan. e) Mitä käytännön hyötyä ehdotetusta toimenpiteestä on ja mitä haittoja toimenpiteen toteuttamatta jättämisestä aiheutuisi? Yhteisön viimeaikaisen rahataloudellisen, taloudellisen ja sosiaalisen yhdentymiskehityksen vuoksi tarvitaan luotettavaa tietoa aloitteiden ja päätösten teon sekä niiden arvioinnin tueksi. Aloitteiden ja päätösten sekä niiden arvioinnin olisi perustuttava nykyistä luotettavampiin, kattavampiin, paremmin ajan tasalla oleviin ja vertailukelpoisiin tilastoihin. Jos asetusta ei saateta voimaan, yhteisön raha-, talous-, sosiaali-, teollisuus- ja yrityspolitiikkojen laatiminen, valvonta ja arviointi perustuvat jatkossakin suurelta osin puutteellisiin ja epäyhtenäisiin tilastoihin. f) Mitä vaihtoehtoja yhteisölle on tarjolla? Asetus on soveliain valittavissa olevista välineistä, edellyttäen että esitykseen sisältyy toimeenpanovaltuuksien delegointi komissiolle komitologiamenettelyn mukaisesti. On myös on syytä huomata, että tilastotietojen kerääminen perustuu jatkossakin suurelta osin jo olemassa oleviin järjestelmiin. Näiden järjestelmien kehitys normeiltaan yhdenmukaisiksi kokonaisuuksiksi tapahtuu hyvin hitaasti ilman yhteisön lainsäädäntöä. Neuvoston asetuksen avulla varmistetaan, että yhteisön säännöksiä sovelletaan jäsenvaltioissa sellaisinaan. Tämä on tärkeää, koska toimintaa tukevia tietoja tarvitaan välittömästi. g) Tarvitaanko yhteisiä sääntöjä, vai riittääkö, että asetuksessa säädetään yleisistä tavoitteista, joiden toteuttaminen jätetään jäsenvaltioiden vastuulle? Neuvoston asetuksessa säädetään niistä vähimmäisvaatimuksista, joita tarvitaan, jotta vertailukelpoisten lyhyen aikavälin osoittimien saatavuus Euroopan unionissa voidaan varmistaa. Vastuu tiedonkeruun suunnittelusta ja toteuttamisesta on jatkossakin jäsenvaltioilla. Osa II Yhteenveto 1. Asetuksen tarkoituksena on saada jäsenvaltiot toimittamaan Eurostatille vertailukelpoisia tilastotietoja eurooppalaisen yritystoiminnan lyhyen aikavälin kehityksestä. Komissio ei vastaa tietojen keruusta, vaan siitä ovat vastuussa jäsenvaltiot. Asetuksessa säädetään niistä normeista, standardeista ja määritelmistä, joita tarvitaan vertailukelpoisten tilastotietojen tuottamiseksi Euroopan unionissa. Asetus ei kuitenkaan sisällä yksityiskohtaisia säännöksiä tietojen keruussa käytettävistä menetelmistä, vaan jokainen jäsenvaltio voi kerätä tiedot tavalla, joka parhaiten soveltuu sen omiin olosuhteisiin. Valtiot voivat esimerkiksi halutessaan käyttää hyväkseen kansallisia rekistereitä, jotka sisältävät sosiaaliturvaan tai alv-ilmoituksiin liittyviä tietoja. Käyttäjien tarpeet 2. Jäsenvaltioiden tilastoviranomaisilla, joiden toimintaa Eurostat koordinoi, on tärkeä tehtävä Euroopan unionin tarvitseman, yritysten toimintaa koskevan tiedon toimittajina. Yhteisön viimeaikaisen rahataloudellisen, taloudellisen ja sosiaalisen yhdentymiskehityksen vuoksi tarvitaan luotettavaa tietoa aloitteiden ja päätösten teon sekä niiden arvioinnin tueksi. Aloitteiden ja päätösten sekä niiden arvioinnin olisi perustuttava nykyistä luotettavampiin, kattavampiin, paremmin ajan tasalla oleviin ja vertailukelpoisiin tilastoihin. Yrityksiä koskevaa tilastotietoa tarvitaan sisämarkkinoiden kehityksen seuraamisessa sekä monien politiikkojen kehittämisessä ja arvioinnissa, erityisesti raha-, talous-, sosiaali-, teollisuus-, sekä yrityspolitiikan aloilla. Myös yritykset tarvitsevat tietoa suhdannevaihteluista ja niiden vaikutuksista oman alansa kansallisiin ja kansainvälisiin markkinoihin. 3. Tässä asetuksessa ehdotettujen lyhyen aikavälin osoittimien avulla taloudellisesta tilanteesta voidaan muodostaa paremmin ajan tasalla oleva kuva kuin vuositilastojen perusteella on mahdollista. Osoittimet ovat lisäksi tärkeitä viitetietoja neljännesvuositilinpidon laadinnassa. Tämänhetkinen tilanne 4. Yhdenmukaistettuja yhteisön tason lyhyen aikavälin osoittimia on pitkään ollut saatavilla vain tietyiltä taloudellisen toiminnan aloilta. Näitä ovat perinteiset teollisuudenalat, joihin kuuluvat energia- ja vesihuolto, kaivos- ja kaivannaistoiminta sekä valmistus- ja rakennusteollisuus. Valmistusteollisuuden osalta alakohtainen kattavuus on noin 80 %, ja noin kaksi kolmasosaa jäsenvaltioista tuottaa rakennusteollisuuden osoittimia. Palvelualoja koskevia osoittimia laaditaan jäsenvaltioissa hyvin vähän eikä käytössä olevien osoittimien laadinnassa noudateta yhdenmukaisia periaatteita, mikä vaikeuttaa merkittävästi tietojen vertailua yhteisön tasolla. 5. Teollisuudenaloja koskeva tilastotieto, jota on tuotettu kahden alaan liittyvän neuvoston direktiivin (vuosilta 1972 ja 1978) antamisen jälkeen, on jatkuvasti menettänyt merkitystään, koska näiden oikeudellisten välineiden joustamattomuus on aiheuttanut sen, ettei taloudellista eikä teknistä kehitystä ole voitu ottaa huomioon direktiivien voimaanastumisen jälkeen. Uuden oikeudellisen välineen tavoitteena on : 6. luoda lyhyen aikavälin osoittimia koskeva yhteinen käytäntö, jota noudatetaan tilastotietojen keruussa, tulosten toimittamisessa ja osoittimien laadinnassa ja jonka ansiosta vertailukelpoisten tilastotietojen tuottaminen komission, jäsenvaltioiden, yritysten sekä muiden tahojen käyttöön on mahdollista. 7. jatkaa yhteisön tilastojärjestelmän kehittämistä yhdistämällä yhdeksi kokonaisuudeksi lyhyen aikavälin osoittimet ja yhteisön viime aikoina kehittämät tilastolliset välineet, joihin kuuluvat mm. uusi toimialaluokitus (NACE Rev. l - neuvoston asetus 761/93, 24. 3. 1993) sekä tilastoyksikköjen määrittelyä (neuvoston asetus 696/93, 15. 3. 1993) yritysrekisterien laadintaa (neuvoston asetus 2186/93, 22. 7. 1993) ja salassapidettävän tiedon luovuttamista (neuvoston asetus 1588/90, 11. 6. 1990) * koskevat asetukset. 8. tehdä mahdolliseksi pienten muutosten tekeminen, erityisesti tulevaisuudessa kerättävien osoittimien luettelon muuttaminen (neuvoston komitologiaa koskeva päätös 87/373, 13. 7. 1987). 9. tehdä mahdolliseksi uusien käsitteiden tutkimisessa tarvittavien uusien menetelmien testaaminen tai tietojen kerääminen uusien osoittimien laatimista tai uusia teollisuudenaloja varten. Osapuolten kuuleminen 10. Euroopan rahapoliittista instituuttia on kuultu asiassa, joka koskee tulevan Euroopan keskuspankin lyhyen aikavälin osoittimien tarvetta. Seuraavassa on tiivistelmä tarpeista sekä selvitys siitä, miltä osin komission ehdotus ei vastaa näitä tarpeita. • Kuukausikohtaiset tuotantoa koskevat osoittimet, joiden osalta noudatetaan jonkinasteista toimialakohtaista jakoa ja joiden viive on korkeintaan 6 -8 viikkoa, ovat ehdottoman tärkeitä. Liikevaihtoa koskevat tiedot eivät ole yhtä tärkeitä. • Valmistusteollisuuden tilauskantaa koskevat tiedot, joissa tilaukset on jaoteltu koti- ja ulkomaan tilauksiin, ovat erittäin tärkeitä. Kvantitatiivinen tieto on tärkeämpää kuin mielipidetutkimuksiin perustuva kvalitatiivinen tieto. Rakennusteollisuuden tilauksia koskevat tiedot tärkeitä. Kuukausikohtaisten tilauksia koskevien tietojen viive ei saisi olla kahta kuukautta pidempi. Rakentamisen jakaminen asuntorakentamiseen ja muuhun rakentamiseen on tärkeää suhdannevaihteluita tutkittaessa. Lisäjaottelu, jota ei ole esitetty asetusluonnoksessa, on jako tilauksiin rahaliiton jäsenmaista ja sen ulkopuolisista maista. • Kuukausittaiset varastoja koskevat tiedot ovat tärkeitä täydentäviä tilastotietoja. Tällä hetkellä näiden tietojen kerääminen on tarkoitus toteuttaa kokeiluluonteisena tutkimuksena. • Tuottajahinnat ovat ehdottoman tärkeitä ja on tärkeää että niiden osalta noudatetaan jonkinasteista toimialakohtaista jakoa. Ne tarvitaan kaikki, valmistusteollisuuden osalta kuukauden ja rakennusteollisuuden osalta kahden kuukauden kuluessa. • Työllisyyttä ja tehtyjä työtunteja koskevat tiedot ovat tärkeitä sekä valmistusteollisuudessa että palvelualoilla. Näiden osoittimien viive ei saisi olla kolmea kuukautta pidempi. ERIn mukaan nämä osoittimet olisi laadittava neljännesvuosittain. Asetusluonnoksessa ei edellytetä tehtyjen työtuntien keräämistä palvelualoilta. Lisäksi ERI pitää ylityökorvaukseen oikeuttavien työtuntien määrää koskevaa osoitinta tärkeänä tilastollisena lisätietona, mutta osoitin ei sisälly asetusluonnokseen. • ERIn mukaan rakennusalalla olisi lisäksi oltava käytettävissä rakennuslupia, aloitettuja asuntorakentamishankkeita sekä valmistuneita asuntorakentamishankkeita kuvaavat osoittimet, joita ERI pitää tärkeinä. Osoittimien viive ei saisi olla 1 - 2 kuukautta pidempi. Asetusluonnoksessa ei edellytetä aloitettuja ja valmistuneita asuntorakentamishankkeita koskevien tietojen keräämistä. • Kuukausittaista vähittäiskaupan myyntiä kuvaavaa osoitinta pidetään ehdottoman tärkeänä, eikä sen viive saisi olla 1-2 kuukautta pidempi. Asetusluonnoksen mukaan nämä tiedot on toimitettava kolmen kuukauden kuluessa. Yleisemmällä tasolla ERI on vaatinut lyhempiä siirtymäkausia kuin komission ehdottamat, jotta turvattaisiin vertailukelpoisten tilastojen saanti yhteisen rahapolitiikan alusta alkaen. Tilausten jakamista rahaliiton jäsenmaista ja sen ulkopuolisista maista tulleisiin vaaditaan erityisesti uusien tilausten osalta. Kokeiluluontoisia tutkimuksia muilla palvelualoilla kannatetaan voimakkaasti. On myös ilmaistu tarve saada toimialoilta, joilla esiintyy lyhyen aikavälin vaihteluita, enemmän, useammin ja nopeammin tietoa. 11. Komission yksiköitä on kuultu säännöllisin väliajoin niiden tarpeista. Kaikille komission yksiköille lähetettiin kirjallinen tiedustelu, joka koski äskettäistä luonnosta. Kaikki kirjalliseen tiedusteluun vastanneet pääosastot puolsivat asetusluonnosta. Pääosastoista kuusi halusi kuitenkin, että asetuksessa käsiteltäisiin yksityiskohtaisemmin tiettyjä erityiskysymyksiä. Vastauksista kävivät ilmi seuraavat seikat: • Uusia osoittimia: lisäarvo kaikilla aloilla, rakennusalalla jako asuntorakentamista ja muuta rakentamista mittaaviin tuotantoindekseihin, muuta kuin asuntorakentamista koskevien rakennuslupien tarkempi jaottelu rakennusalalla, tehdyt työtunnit vähittäiskaupan alalla, kalatalousalan vähittäiskauppiaiden lukumäärä, palvelualojen liikevaihtoa ja työntekijöiden lukumäärää mittaavat indeksit. • NACE-luokituksen tarkentaminen: kolminumerotaso palveluiden alalla ja nelinumerotaso tietyillä liikenteen aloilla. o Pk-yritysten osoittimet: Yrityspolitiikka edellyttää yritysten luokittelua koon mukaan, jotta pk- yritysten ja suurten yritysten suhdannevaihtelut voidaan erottaa toisistaan. • Ilmoitusjaksot: työllisyyttä koskevat tiedot olisi ilmoitettava kuukausittain. 12. Liike-elämän edustajille on esitetty Euroopan tasolla useita tekstiluonnoksia. 14. 10. 1994: Noin 40 teollisuuden, palvelualojen ja kauppakamarien edustajan tapaaminen. Osallistujien mukaan määrälliset ja laadulliset osoittimet olisi sovitettava paremmin yhteen. 10. 3. 1995: Kertomus edellisen kokouksen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. Tekstin jakelu. 60 osanottajaa. 15. 11. 1995: Kertomus edellisen kokouksen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. Tekstin jakelu. 50 osanottajaa. 21. 5. 1996: Kertomus edellisen kokouksen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. Tekstin jakelu. 36 osanottajaa. 30. 9. 1996: Kertomus edellisen kokouksen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. Tekstin jakelu. 50 osanottajaa. 15. 11. 1995 pidetyn kokouksen jälkeen osanottajille lähetettiin postitse kysely, jossa tiedusteltiin tarkemmin, millaisia lyhyen aikavälin osoittimia osanottajat tarvitsivat sekä mitä mieltä he olivat tekstiluonnoksesta. • Osoittimet: tuotantoindeksi, liikevaihto, uudet tilaukset ja tilauskanta sekä työntekijöiden lukumäärä ovat tärkeimmät osoittimet. Palkkoja sekä tehdyn työn määrää ei pidetty yhtä tärkeinä. Lisäksi toimialajärjestöt haluaisivat käyttöönsä käyttöastetta mittaavan lisäosoittimen. Niiden mielestä liikevaihtoa ja tuotantohintoja mittaavat osoittimet olisi jaettava EU:n sisäisiin ja ulkopuolisiin osoittimiin. • Viiveet: hyväksyttävissä. • Tarkkuus: kaksinumerotaso ei ole riittävä, toimialajärjestöt haluaisivat tiedot kolmi- ja nelinumerotasoilla. • Kokeiluluonteiset tutkimukset: investointeja mittaavien osoittimien kehittämistä kannatettiin. • Yrityksille koituva taakka on saatava mahdollisimman pieneksi ja hallinnollisia lähteitä on käytettävä aina, kun se on mahdollista. 13. Tietojen keruusta vastuussa olevia kansallisia tilastotoimistoja on kuultu useaan otteeseen tekstin valmistelun yhteydessä. Läheistä yhteistyötä on tehty etenkin laadittaessa menetelmäoppaita, jotka tukevat lainsäädäntöä antamalla teknisiä ohjeita. Jäsenvaltioiden edustajien kanssa on pidetty useita task force -työryhmien kokouksia, joissa on käsitelty tiettyjä aloja ja osoittimia. Lisäksi kaikkien jäsenvaltioiden edustajien kanssa on pidetty useita työryhmien kokouksia vuodesta 1992 lähtien. Teksti on esitelty myös tilasto-ohjelmakomitealle, ja luonnos on saanut tukea 10 valtiolta. Jäsenvaltiot, jotka olivat ehdotusta vastaan, vastustivat sitä pääasiassa seuraavista syistä: Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta haluaisivat kattavamman palveluita koskevan osion pelkkien kokeilututkimusten sijaan. Saksan kansallinen tilastolaitos hyväksyi asetusluonnoksen sillä varauksella, että palvelut otetaan mukaan ainoastaan kokeiluhankkeina, jolloin tietojen keruu ei ole pakollista, Espanja ja Irlanti vastustavat uusia tilauksia koskevaa osoitinta, koska ne eivät tällä hetkellä kerää osoitinta varten tarvittavia tietoja eivätkä halua aloittaa tietojen keruuta, Tanska vastustaa uusia tilauksia koskevaa osoitinta, koska ne eivät tällä hetkellä kerää osoitinta varten tarvittavia tietoja eivätkä halua aloittaa tietojen keruuta. NEUVOSTON ASETUS (EY) annettu ** *** lyhyen aikavälin tilastoista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 213 artiklan, ottaa huomioon komission laatiman asetusluonnoksen^), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon^), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon^), ottaa huomioon Euroopan rahapoliittisen instituutin lausunnon 4), sekä katsoo, että (1) toukokuun 30 päivänä 1972 annetussa neuvoston direktiivissä 72/211/ETY^) ja 13 päivänä helmikuuta 1978 annetussa neuvoston direktiivissä 78/166/ETY**), joiden tarkoituksena on varmistaa tilastojen yhtenäisyys, ei ole voitu ottaa huomioon taloudellisia ja teknisiä muutoksia, (2) Euroopan unioni on sen jälkeen yhä edistynyt yhdentymisessä; uudet talous- kilpailu-, sosiaali-, ympäristö- ja yrityspolitiikat ja -suuntaviivat edellyttävät aloitteita ja päätöksiä, jotka perustuvat luotettaviin tilastoihin; yhteisön voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti toimitetut tai jäsenvaltioissa käytettävissä olevat tiedot ovat osittain riittämättömiä tai ne eivät ole riittävän vertailukelpoisia muodostaakseen luotettavan perustan komission työlle, (3) tuleva Euroopan keskuspankki tarvitsee nopeita lyhyen aikavälin osoittimia, jotta se voi arvioida yhteiseen eurooppalaiseen rahapolitiikkaan liittyvää jäsenvaltioiden taloudellista kehitystä, (4) tarvitaan standardointia, jotta yhteisö saa tarvittavaa tietoa taloudellisesta lähentymisestä, (5) yritykset ja niiden alakohtaiset etujärjestöt tarvitsevat tällaista tietoa ymmärtääkseen markkinoitaan ja verratakseen toimintaansa ja tuloksiaan oman alansa kilpailijoihin kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, (6) on oltava käytettävissä luotettavia ja nopeita tilastoja, jotta unionin talouspolitiikan puitteissa voidaan toimittaa tietoa unionin kunkin jäsenvaltion taloudellisesta kehityksestä, 1) EYVL N'o **** **** s. * 2) E Y VL N:o ****, ****, s. * 3) E Y VL N:o ****, ****, s. * 4) E Y VL N'o **** **** s. * 5) E Y VL N:o L 128, 3. 6. 1972, s. 28 6) E Y V L N : o L 5 2, 23. 2. 1978, s. 17 I (7) neuvosto hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 1993 tekemällään päätöksellä 93/464^) Euroopan yhteisöjen ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskevan puiteohjelman vuosiksi 1993 - 1997, (8) kansantalouden tilinpidon laatiminen 26 päivänä kesäkuuta 1996**) annetun Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää (EKT 1995) koskevan neuvoston asetuksen nro 223/96 mukaisesti edellyttää vertailukelpoisten, täydellisten ja luotettavien tilastolähteiden kehittämistä, (9) neuvosto hyväksyi 18 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyllä päätöksellä 92/326/ETY^) kaksivuotisen ohjelman (1992-1993) palveluja koskevien eurooppalaisten tilastojen kehittämisestä; tähän ohjelmaan sisältyy yhtenäistettyjen tilastojen laatiminen kansallisella ja alueellisella tasolla erityisesti vähittäiskaupan osalta, (10) toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteiset tilastostandardit, jotka mahdollistavat yhdenmukaisten tilastojen laatimisen, voidaan laatia tehokkaasti ainoastaan yhteisön tasolla; näiden standardien noudattaminen on kunkin jäsenvaltion virallisten tilastojen laatimisesta vastaavien toimielinten ja laitosten vastuulla, (11) paras tapa muodostaa käsitys suhdannevaihteluista on laatia tilastoja, joiden kokoamisessa käytetään yhteisiä menetelmällisiä periaatteita ja ominaisuuksien määritelmiä; ainoastaan yhteensovittamalla tilastojen laatimista saadaan tuloksia, jotka luotettavuuden, nopeuden, joustavuuden ja luokituksen tason osalta vastaavat komission ja yritysten vaatimuksia, (12) yhteisön järjestelmässä laadittujen tilastotietojen laadun on oltava tyydyttävä, ja tämän laadun sekä siitä aiheutuvien rasitteiden on oltava vertailukelpoisia jäsenvaltioiden välillä, ja sen vuoksi on määriteltävä yhdessä perusteet näiden vaatimusten täyttämiseksi; lyhyen aikavälin tilastojen on oltava yhdenmukaisia niiden tietojen kanssa, jotka toimitetaan neuvoston yritystoiminnan rakennetilastoja koskevan, 20. 12. 1996 annetun asetuksen nro 58/97*0) mukaisesti, (13) on tarpeen yksinkertaistaa yritysten, erityisesti pienten yritysten, hallinnollisia menettelyjä muun muassa edistämällä tietojen keräämiseen ja laatimiseen tarkoitettua uutta teknologiaa; jo olemassa olevan hallinnollisen tiedon käyttäminen tilastotarkoituksiin on yksi niistä toimenpiteistä, joilla voidaan pienentää yrityksille koituvaa taakkaa; jos on välttämätöntä kerätä tilastojen laatimiseen tarvittavat tiedot suoraan yrityksiltä, on käytettävä menetelmiä ja tekniikoita, joilla varmistetaan, että tilastot ovat luotettavia ja ajan tasalla, aiheuttamatta osapuolille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, suhteetonta rasitusta niihin tuloksiin nähden, joita näiden tilastojen käyttäjät voivat kohtuudella odottaa, (14) tarvitaan kaikkia toimialoja ja yritystilastojen alueita koskeva yhteinen oikeudellinen kehys, joka kattaa myös ne toimialat ja osat, joita varten tilastoja ei ole vielä kehitetty; laadittavien tilastojen 7) EYVL L 219, 28. 8. 1993, s. 1 EYVL L 310, 13. 11. 1996, s. 39 8 EYVLN-. o 179, 1. 7. 1992, s. 131 9) 10 EYVL N:o 14, 17. 01. 1997, s. 1 9 kohdealueen määrittelyssä voidaan viitata neuvoston asetukseen nro 93/696**) Euroopan yhteisön tuotantojärjestelmän havainnoinnissa ja analysoinnissa sovellettavista tilastoyksiköistä sekä neuvoston asetukseen nro 3037/90*2) Euroopan yhteisön toimialojen tilastollisesta luokittelusta (NACE Rev. l), jota on muutettu komission asetuksella nro 761/93*3). (15) tietojen keräämistä ja tilastollista käsittelyä sekä muuttujien käsittelyä ja jakelua koskevien sääntöjen selventämiseksi on tarpeen antaa komissiolle ja sitä avustavalle, neuvoston päätöksellä N:o 89/382/ETY, (Euratom)*'*) perustetulle tilasto-ohjelmakomitealle valtuudet tämän asetuksen toimeenpanoa koskevien toimenpiteiden toteuttamiseen, ja (16) tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu edellä mainitun päätöksen 3 artiklan mukaisesti on antanut tämän asetuksen: 11) EYVLN:oL76, 30. 3. 93, s. 1 12) EYVL N:oL 293, 24. 10. 1990, s. 1 13 EYVL N:o L 83, 3. 4. 1993, s. 1 14) EYVL N:o L 181, 28. 6. 1989, s. 47 /]^> 1 Artikla Yleiset tavoitteet (1) Tämän asetuksen tavoitteena on luoda suhdannevaihteluja koskevien yhteisön lyhyen aikavälin tilastojen tuottamiselle yhteiset puitteet. (2) Tilastoihin sisältyvät ne tiedot (muuttujat), jotka tarvitaan muöodostamaan yhtenäinen perusta kysynnän ja tarjonnan, tuotannontekijöiden ja hintojen lyhyen aikavälin kehityksen analysoinnille. 2 Artikla Soveltamisala (1) Tätä asetusta sovelletaan neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3037/90 vahvistetun ja komission asetuksella (ETY) N:o 761/93 muutetun Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. l) pääluokkiin C - K ja M - O kuuluviin markkinoihin liittyviin toimialoihin. (2) Tämän asetuksen soveltamisalaan sisältyvät tilastoyksiköistä yhteisön tuotantojärjestelmän havainnointia ja analyysia varten annetun neuvoston asetuksen N:o 696/93/ETY liitteen I jaksossa luetellut tilastoyksikkötyypit, jotka luokitellaan johonkin 1 kohdassa tarkoitetuista toimialoista. Tilastojen laatimiseen käytettävät yksiköt täsmennetään tämän asetuksen liitteissä. 3 artikla Osat (1) Muuttujien erityisedellytykset on määritetty tämän asetuksen liitteissä. (2) Liitteen jokainen osa sisältää soveltuvin osin seuraavat tiedot: a. b. toimialat, joilta tilastot on laadittava, tilastoyksiköt, joita tilastojen laadinnassa on käytettävä c. muuttujien luettelo, d. muuttujien muoto, e. muuttujien toimitustaajuus, f. muuttujien tarkkuustaso, g. h. tietojen toimittamisen määräajat, luettelo vapaaehtoisista kokeiluluontoisista tutkimuksista, i. ensimmäinen viiteajanjakso j. siirtymäkauden suurin sallittu pituus. 4 Artikla Tietojen kerääminen (1) Jäsenvaltiot hankkivat tarvittavat tiedot osissa lueteltujen muuttujien kokoamista varten. ^7 1 (2) Jäsenvaltiot voivat hankkia tarvittavat tiedot yhdistämällä jäljempänä tarkennettuja tietolähteitä hallinnon yksinkertaistamisen periaatteen mukaisesti: (a) pakolliset kyselytutkimukset: oikeusyksiköillä, joihin jäsenvaltion velvoittamat tilastoyksiköt kuuluvat tai joista ne koostuvat, on velvollisuus antaa tarkat ja täydelliset tiedot ilmoitetussa määräajassa (b) muut lähteet, jotka ovat tarkkuudeltaan ja laadultaan vähintään saman veroiset (c) puuttuvat tiedot voidaan arvioida, ellei se merkittävästi huononna muuttujien laatua. (3) Jäsenvaltioiden on edistettävä olosuhteita, joissa vastaajille koituvaa taakkaa voidaan pienentää. Tämän saavuttamiseksi jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, jotta tietojen keruusta vastaavilla viranomaisilla on mahdollisuus saada käyttöönsä kansallisen hallinnon tietolähteitä, erityisesti alv-ilmoituksiin sisältyvää jaksoittaista tietoa, mukaan lukien verorekisterin tiedot. (4) Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa luotava edellytykset sähköisen tietojenkeruun ja automaattisen tietojenkäsittelyn entistä laajemmalle käytölle. 5 Artikla Jaksoittaisuus Kaikki muuttujat toimitetaan osien määräysten mukaisesti kuukausittain tai neljännesvuosittain. 6 Artikla Luokituksen taso Muuttujat on toimitettava NACE Rev. 1 -luokituksen mukaisesti tasolla, joka on määrätty osissa. 7 Artikla Tietojen käsittely Jäsenvaltioiden on käsiteltävä kyselytutkimusten avulla kerätyt tai muista lähteistä saadut tiedot vertailukelpoisiksi muuttujiksi (a) noudattaen osien määräyksiä sekä (b) ottaen huomioon 11 artiklassa tarkoitetussa menetelmäoppaassa esitetyt suuntaviivat. 8 Artikla Toimitukset (1) Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitetut muuttujat mukaan lukien salassapidettävät tiedot noudattaen voimassa olevia yhteisön säädöksiä salassapidettävien tilastotietojen toimittamisesta. Muuttujia, joihin sisältyy salassapidettäviä tietoja, käsitellään salassapidettävien tilastotietojen toimittamista koskevien voimassa olevien yhteisön säädösten mukaisesti. i£ (2) Tiedot on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle sähköisiä tai muita soveltuvia menetelmiä käyttäen osissa määrätyssä ajassa, joka on enintään kuusi kuukautta viiteajanjakson päättymisestä. (3) Joka tapauksessa muuttujat on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle viimeistään samana päivänä, jona ne ovat valmiita julkaistaviksi jäsenvaltiossa. 9 Artikla Laatu (1) Jäsenvaltioiden on taattava, että toimitetut muuttujat vastaavat yksiköiden perusjoukon todellista tilannetta. Sen vuoksi tutkimusten tai muiden lähteiden on katettava riittävän monta yksikköä, jotta varmistetaan tarvittava edustavuuden taso. (2) Kunkin jäsenvaltion on mitattava muuttujien tarkkuus noudattaen yhteisiä menetelmiä. Komissio määrittelee nämä menetelmät kuultuaan 17 artiklassa tarkoitettua komiteaa, ja ne esitetään 11 artiklassa tarkoitetussa menetelmäoppaassa. (3) Muuttujien laatu on tarkastettava säännöllisesti vertaamalla niitä muihin tilastotietoihin ja erityisesti asetuksen nro 58/97 mukaisesti toimitettuihin muuttujiin. Lisäksi on tarkastettava niiden sisäinen yhtenäisyys. Ensimmäisten julkaistujen tietojen ja lopullisten tietojen väliset poikkeamat on pidettävä mahdollisimman pieninä. (4) Jos jossakin tarkastuksessa huomataan poikkeama yhteisistä menetelmistä, jäsenvaltioiden on korjattava poikkeama. 10 Artikla Perusvuoden muuttaminen (1) Vähintään joka viides vuosi, nollaan tai viiteen päättyvinä vuosina, jäsenvaltioiden on mukautettava yhdistelmäosoittimien painotusjärjestelmää ja tarvittaessa edustavien tuotteiden valintaa. (2) Kaikkien muuttujien on perustuttava uudelle perusvuodelle kolmen vuoden kuluessa kyseisen perusvuoden päättymisestä. Painotusjärjestelmissä käytetyt painot on toimitettava komissiolle kolmen vuoden kuluessa uuden perusvuoden päättymisestä. 11 artikla Menetelmäopas Yhteistyössä 17 artiklassa tarkoitetun komitean kanssa komissio julkaisee menetelmäoppaan, jossa (a) selitetään osissa määrätyt säännöt sekä (b) annetaan tarvittavat suositukset lyhyen aikavälin tilastoista. Opas tarkistetaan säännöllisin väliajoin. ii 12 Artikla Siirtymäkausi ia poikkeukset (1) Tilastojen laatimiselle voidaan myöntää siirtymäkausi, joka on enintään viisi vuotta ensimmäisten viitejaksojen alkamisesta. (2) Siirtymäkauden aikana komissio voi hyväksyä poikkeuksia tämän asetuksen säännöksiin, mikäli kansallisiin tilastojärjestelmiin on tehtävä suuria muutoksia. 13 Artikla Kertomukset (1) Jäsenvaltioiden on pyydettäessä toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot toimitettujen muuttujien tarkkuuden ja laadun arvioimiseksi ja vertaamiseksi ja erityisesti niiden on pyydettäessä ilmoitettava otoksien valinnan ja estimointialgoritmien perusteet. (2) Kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen kolmen vuoden välein komission on toimitettava Euroopan unionin parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän asetuksen mukaisesti laadituista tilastoista, ennen kaikkea niiden laadusta ja yrityksille niiden kokoamisesta aiheutuvista rasitteista. 14 Artikla Yhteensovittaminen jäsenvaltioissa Yksi kansallinen viranomainen koordinoi kussakin jäsenvaltiossa • muuttujien toimittamista (Artikla 8), • laadun mittaamista (Artikla 9) ja • asiaan liittyvän muun tiedon toimittamista (Artikla 13(1)). 15 Artikla Kokeiluluontoiset tutkimukset (1) Komissio käynnistää asetuksen 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti joukon kokeiluluontoisia tutkimuksia pilottitutkimuhsia jotka tendam jäsenvaltioissa. Nämä pilottitutkimuhset määrikllään osissa. (2) Kokeiluluontoisissa tutkimuksissa arvioidaan lisätietojen hankkimisen toteutettavuutta suhteuttamalla tietojen saatavuudesta koituvat hyödyt niiden keräämisestä aiheutuviin kustannuksiin ja yrityksille koituviin rasitteisiin. (3) Komissio ilmoittaa neuvostolle kokeiluluontoisten tutkimusten tuloksista ja tekee sille tarvittaessa ehdotuksia osiin sisällytettävistä uusista vaatimuksista. iv 16 Artikla Täytäntöönpano Komissio päättää asetuksen 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti asetuksen täytäntöönpanoa koskevista toimista mukaan lukien toimenpiteet mukautumiseksi taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen, joka liittyy tietojen keruuseen ja tilastolliseen käsittelyyn sekä muuttujien käsittelyyn ja toimittamiseen, ottaen huomioon huomioon periaatteen, että toimenpiteestä saatavan hyödyn on oltava suurempi kuin siitä aiheutuvat kustannukset, ja edellyttäen, että jäsenvaltioilta ja yrityksiltä ei vaadita merkittäviä lisävoima varoja verrattuna tämän asetuksen alkuperäisiin määräyksiin, erityisesti (a) (b) (c) (d) (e) (0 (g) (h) (i) tiettyjen yksiköiden käyttöön (2 artikla), muuttujien luettelon saattamiseen ajan tasalle (3 artikla), toimitettavien muuttujien määritelmiin ja sopiviin muotoihin (Artikla 3) tilastojen laatimisen taajuuteen (5 artikla), muuttujiin sovellettaviin koonti- ja jaottelutasoihin (6 artikla), tietojen toimittamisen määräaikoihin (8 artikla), muuttujien tarkkuuteen (9 artikla), siirtymäkausiin ja niiden aikana myönnettyihin poikkeuksiin (12 artikla), kokeiluluontoisiin tutkimuksiin (15 artikla). 17 Artikla Menettely (1) Komissiota avustaa päätöksellä 89/382/ETY, Euratom perustettu tilasto-ohjelmakomitea, jäljempänä 'komitea'. (2) Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. (3) Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: (a) Komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kolmella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. (b) Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kulu essa. -n 18 Artikla Kumottavat säädökset 30 päivänä toukokuuta 1972 annettu direktiivi 72/211 (ETY) ja 13 päivänä helmikuuta 1978 annettu direktiivi 78/166 (ETY) lakkaavat olemasta voimassa, kun kaikki vuoteen 1997 sisältyviä viitejaksoja koskevat tiedot on toimitettu. 19 Artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. "U LIITE A Teollisuusosa Soveltamisala Tätä osaa sovelletaan kaikkiin kaivostoiminnan ja louhinnan, teollisuuden sekä sähkö-, kaasu- ja vesihuollon toimialoihin, jotka kuuluvat NACE Rev. 1 -luokituksen pääluokkiin C-E. b. Havaintoyksikkö (1) Havaintoyksikkö kaikille tämän osan muuttujille on toimialayksikkö. (2) Pienten yritysten osalta, joiden palveluksessa on vain vähän sivutoimintoon liittyvää henkilöstöä, kansalliset tilastotoimistot voivat käyttää havaintoyksikkönä yritystä. (3) Komissio voi tehdä päätöksen havaintoyksikköä koskevista poikkeuksista kuultuaan 17 artiklassa tarkoitettua komiteaa. c. Muuttujien luettelo (1) Tämän osan tilastot sisältävät seuraavat muuttujat: Muuttuja Nimi 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 tuotanto liikevaihto kotimaan liikevaihto viennin liikevaihto saadut uudet tilaukset kotimaan uudet tilaukset viennin uudet tilaukset työntekijöiden määrä tehdyt työtunnit bruttopalkat tuotantohinnat kotimaan markkinoiden tuotantohinnat vientimarkkinoiden tuotantohinnat (2) Tilauksia koskevat tiedot (muuttujat 130, 131, 132) vaaditaan ainoastaan NACE Rev. 1 -luokituksen seuraavia kaksinumerotason luokkia varten: 17, 18, 21, 24, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35. (3) Tuotantohintoja (muuttujat 310, 311, 312) koskevia tietoja ei vaadita seuraavia NACE Rev. 1 -luokituksen kolminumerotason luokkia varten: 12. 0, 22. 1, 23. 3, 29. 6, 35. 1, 35. 3. 1? d. Muoto (1) Muuttujat on toimitettava seuraavassa muodossa: Muuttuja Korjaamaton Työpäiväkorjattu Kausikorjattu S 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 (2) Kaikki muuttujat voidaan toimittaa joko indekseinä tai absoluuttisina arvoina. e. Toimitustaajuus Muuttujat toimitetaan seuraavasti: Muuttuja Toimitustaajuus 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 kuukausittain kuukausittain kuukausittain kuukausittain kuukausittain kuukausittain kuukausittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain kuukausittain kuukausittain kuukausittain 4 E f. Luokituksen taso (1) Kaikki muuttujat on toimitettava vähintään NACE Rev. I -luokituksen kaksinumerotasolla. (2) Pääluokan D osalta jäsenvaltion on toimitettava tuotanto-ja tuotantohintaindeksit sekä NACE Rev. 1 - luokituksen kolminumero- että nelinumerotasolla seuraavin poikkeuksin: a) Jos NACE Rev. 1 -luokituksen D-pääluokan nelinumerotason lisäarvo on kyseisenä perusvuonna jäsenvaltiossa alle 3 % Euroopan yhteisön kokonaisarvosta, siitä ei tarvitse toimittaa tuotantoindeksiä (muuttuja 110) eikä tuotantohintaideksiä (muuttujat 310, 311, 312). b) Jos NACE Rev. 1 -luokituksen D-pääluokan kolminumerotason lisäarvo on kyseisenä perusvuonna jäsenvaltiossa alle 3 % Euroopan yhteisön kokonaisarvosta, siitä ei tarvitse toimittaa tuotantoindeksiä (muuttuja 110) eikä tuotantohintaideksiä (muuttujat 310, 311, 312). (3) Jos Euroopan yhteisön politiikka sitä edellyttää, komissio voi tämän asetuksen artiklassa 17 säädetyn menettelyn mukaisesti vaatia myös kohdassa 2 tarkoitettujen tietojen tilapäistä keräämistä. (4) Lisäksi on toimitettava kaikki muuttujat teollisuuden pääaloja varten, joiden määritelmistä (suhteessa NACE Rev. 1 -luokituksen toimialoihin) päätetään sen jälkeen, kun on komiteaa, johon viitataan artiklassa 17. g. Tietojen toimittamisen määräajat (1) Muuttujat toimitetaan seuraavien määräaikojen kuluessa viiteajanjakson päättymisestä: Muuttuja Määräaika 110 120 121 122 130 131 132 210 220 230 310 311 312 45 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää 50 kalenteripäivää 50 kalenteripäivää 50 kalenteripäivää 50 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää 35 kalenteripäivää 35 kalenteripäivää 35 kalenteripäivää (2) Määräaikaa voidaan pidentää enintään 15 kalenteripäivää niiden toimialojen osalta, joilla jäsenvaltion osuus Euroopan yhteisön kokonaisarvosta on kyseisenä perusvuonna vähemmän kuin 2%. /)<? h. Kokeiluluontoiset tutkimukset Vapaaehtoisia kokeiluluontoisia tutkimuksia toteutetaan 15 artiklan mukaisesti tärkeysjärjestyksessä seuraavista aiheista: 1. vientimuuttujien jaottelu EY:n sisäisiin ja EY. n ulkoisiin muuttujiin, 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. lyhytaikaisia investointeja koskevat tiedot, lyhyen aikavälin tiedot yritysten perustamisesta ja lopettamisesta, työllisyystietojen toimittaminen kuukausittain, tiedot tilauskannasta, tiedot varastoista, tilaustiedot useammille toimialoille kuin mitä c. (2):ssa on lueteltu, tuotantohintojen laskeminen c. (3):n ulkopuolelle jääviä toimialoja varten. i. Ensimmäinen viiteajanjakso Ensimmäinen viiteajanjakso, jolta on toimitettava kaikki muuttujat, on kuukausittain toimitettavien tietojen osalta tammikuu 1998 ja neljännesvuosittain toimitettavien tietojen osalta vuoden 1998 ensimmäinen vuosineljännes. i Siirtymäkausi Tuotannon (muuttuja 110), saatujen uusien tilausten (muuttujat 130, 131, 132) ja kotimaan markkinoiden tuotantohintojen (muuttuja 311) toimittamiseen komissio voi myöntää enintään kahden vuoden mittaisen siirtymäkauden. Kaikkien muiden muuttujien kohdalla siirtymäkausi voi olla enintään viisi vuotta. 2o LIITE B Rakentamisosa a. Soveltamisala Tätä osaa sovelletaan kaikkiin rakentamisen toimialoihin, jotka kuuluvat NACE Rev. 1 -luokituksen pääluokkaan F. b. Havaintoyksikkö (1) Havaintoyksikkö kaikille tämän osan muuttujille on toimialayksikkö. (2) Pienten yritysten osalta, joiden palveluksessa on vain vähän sivutoimintoon liittyvää henkilöstöä, kansalliset tilastotoimistot voivat käyttää havaintoyksikkönä yritystä. (3) Komissio voi tehdä päätöksen havaintoyksikköä koskevista poikkeuksista kuultuaan 17 artiklassa tarkoitettua komiteaa. c. Muuttujien luettelo (1) Tämän osan tilastot sisältävät seuraavat muuttujat: Muuttuja Nimi 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 tuotanto talonrakennustuotanto maa- ja vesirakennustuotanto saadut uudet tilaukset saadut uudet talonrakennustialukset saadut uudet maa- ja vesirakennustilaukset työntekijöiden määrä tehdyt työtunnit bruttopalkat tuotantohinnat rakennuskustannukset materiaalikustannukset työvoimakustannukset rakennusluvat: asuntojen lukumäärä rakennusluvat: hyötypinta-ala m (2) Uusia tilauksia koskevia tietoja (muuttujat 130, 135, 136) ei vaadita NACE Rev. 1 -luokituksen luokista 45. 3-45. 5. Zi (3) Komissio voi määritellä muuttujien tarkkuuden kuultuaan komiteaa ja ilmoittaa sen 11 artiklassa tarkoitetussa menetelmäoppaassa. d. Muoto (1) Muuttujat toimitetaan seuraavassa muodossa: Muuttuja Korjaamaton Kausikorjattu 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 V V (2) Kaikki muuttujat paitsi rakennusluvat (muuttujat 411 ja 412) voidaan toimittaa joko indekseinä tai absoluuttisina arvoina. (3) Rakennusluvat (muuttujat 411 ja 412) on toimitettava absoluuttisina arvoina. 2 2. e. Toimitustaajuus Muuttujat toimitetaan seuraavasti: Muuttuja Toimitustaajuus 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 kuukausittain kuukausittain kuukausittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain vähintään neljännesvuosittain kuukausittain kuukausittain f. Luokituksen taso (1) Muuttujat 110, 130, 210, 220 ja 230 on toimitettava vähintään NACE Rev. 1. -luokituksen kaksinumerotasolla. (2) Tuotantohinnat ja rakennuskustannukset (muuttujat 310, 320, 321 ja 322) vaaditaan ainoastaan uusista asuinrakennuksista lukuun ottamatta yhteisöjen asuntoloita. (3) Rakennusluokituksen mukaisesti rakennuslupien asuinhuoneistojen lukumäärä (muuttuja 411) on toimitettava seuraavien rakennusten osalta: (i) yhden asunnon asuinrakennukset, (ii) kahden tai useamman asunnon asuinrakennukset. (4) Rakennusluvat (muuttuja 412) on toimitettava seuraavien rakennusten osalta: (i) yhden asunnon asuinrakennukset, (ii) kahden tai useamman asunnon asuinrakennukset, (iii) asuntolat, (iv) toimistorakennukset, (v) muut rakennukset. Tämä muuttuja laaditaan käyttäen lattiapinta-alan hyötyneliömetrejä tai muuta kokomittaa. dl (5) Rakennuslupia (muuttujat 411 ja 412) ei toimiteta maa- ja vesirakentamisen osalta. g. Tietojen toimittamisen määräajat Muuttujat toimitetaan seuraavien määräaikojen kuluessa viiteajanjakson päättymisestä: Muuttuja Määräaika 110 115 116 130 135 136 210 220 230 310 320 321 322 411 412 60 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 90 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää 60 kalenteripäivää h. Kokeiluluontoiset tutkimukset Vapaaehtoisia kokeiluluontoisia tutkimuksia toteutetaan 15 artiklan mukaisesti tärkeysjärjestyksessä seuraavista aiheista: 1. mahdollisuudet jaotella rakennustuotanto (muuttuja 110) uusiin rakennuksiin ja korjaus- tai ylläpitotyöhön, 2. tietojen toimittaminen uusista tilauksista (muuttujat 130, 135 ja 136), rakennuskustannuksista ja tuotantohinnoista (muuttujat 310, 320, 321 ja 322) kuukausittain, 3. mahdollisuudet jaotella muuttujat 210, 220 ja 230 talonrakentamiseen ja maa- ja vesirakentamiseen, 4. mahdollisuudet saada kustannus- ja hintatietoja (muuttujat 310, 320, 321 ja 322) muusta rakentamisesta kuin asuinrakennuksista sekä myös korjaus- ja huoltotöistä, 5. mahdollisuudet jaotella talonrakennustuotanto (muuttuja 115) asuinrakennuksiin ja muihin kuin asuinrakennuksiin, lyhyen aikavälin investointeja koskevat tiedot, lyhyen aikavälin tiedot yritysten perustamisesta ja lopettamisesta. 6. 7. £V i. Ensimmäinen viitevuosi Ensimmäinen viiteajanjakso, jolta on toimitettava kaikki muuttujat, on kuukausittain toimitettavien tietojen osalta tammikuu 1998 ja neljännesvuosittain toimitettavien tietojen osalta vuoden 1998 ensimmäinen vuosineljännes. i. Siirtymäkausi Muuttujien 110, 130 ja 310 toimittamiseen komissio voi myöntää enintään kahden vuoden mittaisen siirtymäkauden. Kaikkien muiden muuttujien kohdalla siirtymäkausi voi olla enintään viisi vuotta. Muuttujan 110 (tuotantoindeksin) muuttamiseen kuukausittaiseksi voidaan myöntää enintään viiden vuoden mittainen siirtymäkausi. zr LIITE C Vähittäiskauppaosa a. Soveltamisala Tätä osaa sovelletaan koko vähittäiskauppa-alaan moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppaa lukuun ottamatta eli kaikkiin NACE Rev. 1 -luokkiin 52. 1-52. 6 (vähittäiskauppa). b. Havaintoyksikkö (1) Havaintoyksikkö kaikille tämän osan muuttujille on yritys. (2) Jäsenvaltioiden on kerättävä, laadittava ja toimitettava muuttujat myös niiden yritysten osalta, jotka harjoittavat merkittävää vähittäismyyntitoimintaa, vaikka eivät päätoimialansa mukaisesti kuulukaan NACE Rev. 1 -luokkiin 52. 1-52. 6. (3) Jäsenvaltioiden on päätettävä asianmukaisista toimenpiteistä 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mihin toimiin ne ovat ryhtyneet 2 kohdassa annettujen määräysten noudattamiseksi. c. Muuttujien luettelo Tämän osan tilastot sisältävät seuraavat muuttujat: Muuttuja Nimi 120 210 330 liikevaihto työntekijöiden määrä myynnin deflaattori d. Muoto (1) Kaikki muuttujat on toimitettava indekseinä tai absoluuttisina lukuina. (2) Muuttujat toimitetaan seuraavassa muodossa: Muuttuja Korjaamaton Työpäiväkorjatt Kausikorjattu 120 210 330 S ^ ^ u • S V t (, e. Toimitustaajuus Muuttujat toimitetaan seuraavasti: Muuttuja Toimitustaajuus 120 210 330 kuukausittain nelj ännesvuosittain kuukausittain f. Luokituksen taso Muuttujat on toimitettava NACE REV. l -luokituksen neli-ja kolminumerotasoja noudattavan toimialojen ryhmityksen mukaisesti seuraavasti: • nelinumerotason luokka 52. 11 • nelinumerotason luokka 52. 12 • kolminumerotason luokka 52. 2 • kolminumerotason luokka 52. 3 • nelinumerotason luokkien 52. 41, 52. 42 ja 52. 43 summa • nelinumerotason luokkien 52. 44, 52. 45 ja 52. 46 summa • nelinumerotason luokkien 52. 47 ja 52. 48 summa • nelinumerotason luokka 52. 61. Kootut muuttujat vaaditaan seuraavien luokkien osalta: • nelinumerotason luokan 52. 11 ja kolminumerotason luokan 52. 2 summa • nelinumerotason luokan 52. 12 ja kolminumerotason luokkien 52. 3-52. 6 summa • kolminumerotason luokkien 52. 1-52. 6 summa. g. Tiedon toimittamisen määräajat Alustavat muuttujat on toimitettava kolmen kuukauden ja tarkistetut muuttujat kuuden kuukauden kuluessa viitejakson päättymisestä. Erityiset arvioidut ennakkomuuttujat on toimitettava kahden kuukauden kuluessa vähittäiskaupan kokonaistasolla. h. Kokeiluluontoiset tutkimukset Vapaaehtoisia kokeiluluontoisia tutkimuksia toteutetaan 15 artiklan mukaisesti seuraavista aiheista: 1. mahdollisuudet nopeuttaa tietojen toimittamista, 2. toimialayksikkö havaintoyksikkönä, rj- 3. 4. lyhytaikaisia investointeja koskevat tiedot, lyhytaikaiset tiedot yritysten perustamisesta ja lopettamisesta. i. Ensimmäinen viitevuosi Ensimmäinen viiteajanjakso, jolta on toimitettava kaikki muuttujat, on kuukausittain toimitettavien tietojen osalta tammikuu 1998 ja neljännesvuosittain toimitettavien tietojen osalta vuoden 1998 ensimmäinen vuosineljännes. i. Siirtymäkausi Koottujen liikevaihtotietojen (muuttuja 120) toimittamiseen komissio voi myöntää enintään kahden vuoden mittaisen siirtymäkauden. Kaikkien muiden muuttujien kohdalla siirtymäkausi voi olla enintään viisi vuotta. 1% LIITE D Muut palvelut - osa a. Soveltamisala (1) Vuoden 2002 loppuun mennessä toteutetaan kokeiluluontoisia tutkimuksia, joiden avulla selvitetään, mitkä NACE Rev. 1 -luokituksen toimialat ovat sellaisia, että niistä on tarpeen laatia lyhyen aikavälin tilastoja, koska niissä voidaan havaita suhdannevaihtelua. (2) Kokeiluluontoisia tutkimuksia toteutetaan kaikista NACE Rev. 1 -luokituksen pääluokkien G-K ja O toimialoista lukuun ottamatta kolminumerotasoja 52. 1-52. 6. (3) Kokeiluluontoisten tutkimusten avulla selvitetään tietojen keräämisen toteutettavuutta suhteuttamalla tietojen saatavuudesta koituvat hyödyt niiden keräämisestä aiheutuviin kustannuksiin ja yrityksille koituviin rasitteisiin. (4) Kokeiluluontoisissa tutkimuksissa tarkastellaan jäljempänä kohdissa b - g määrättyjä erityisehtoja, jotka arvioidaan uudelleen kokeilututkimusten päätyttyä. (5) Kokeiluluontoisten tutkimusten valmistuttua ja kuultuaan komiteaa tämän asetuksen 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen komissio päättää niistä tähän liitteeseen sisältyvistä NACE Rev. 1 - luokituksen toimialoista, joista on laadittava lyhyen aikavälin tilastoja. b. Havaintoyksikkö Havaintoyksikkö kaikille tämän osan muuttujille on yritys. c. Muuttujien luettelo Tämän osan tilastot sisältävät seuraavat muuttujat: Muuttuja Nimi 120 210 liikevaihto työntekijöiden määrä d. Muoto Muuttujat kerätään indeksimuodossa sekä korjaamattomina että kausikorjattuina. e. Toimitustaajuus Muuttujat toimitetaan neljännesvuosittain. f. Luokituksen taso Muuttujat toimitetaan NACE Rev. 1 -luokituksen kaksinumerotasolla. 2- <9 g. Tietoien toimittamisen määräaiat Muuttujat toimitetaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa viiteajanjakson päättymisestä. lo Rahoitusta koskeva selvitys Lyhyen aikavälin tilastoihin liittyvä rahoitusta koskeva selvitys 1. Toiminnan otsikko Ehdotus neuvoston asetukseksi lyhyen aikavälin tilastoista 2. Kyseeseen tulevat budjettikohdat Pääkohta B5-6000 3. Oikeusperusta Perustamissopimuksen 213 artikla 4. Toiminnan kuvaus 4. 1 Yleiset tavoitteet Asetuksella pyritään siihen, että kaikilla lyhyen aikavälin osoittimia tarvitsevilla tahoilla olisi käytössään yhdenmukaisia tilastotietoja Euroopan unionin suhdannevaihteluista. Näitä tietoja tarvitaan laadittaessa, valvottaessa ja arvioitaessa yhteisön politiikkoja, erityisesti raha-, talous-, sosiaali-, teollisuus-, alue-, kilpailu-, yritys- ja ympäristöpolitiikkoja sekä alakohtaisia politiikkoja. 4. 2 Toiminnan ajoittuminen sekä uusimista koskevat järjestelyt Monivuotinen (jatkuva tietojenkeruu ja tilastojen laadinta) Toiminta ajoittuu vuosille 1998 - 2000 5. Menojen ja tulojen jaottelu 5. 1 Muut kuin pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Tulojen laatu Tuotantokustannukset katetaan osittain tilastollisten julkaisujen (tietokantojen, paperijulkaisujen ja sähköisten julkaisujen) myynnillä. 6. Menojen ja tulojen laatu 6. 1 Osittainen tuki Komission tuki kattaa vain osan tietojen keruun kustannuksista, noin 8 - 10 %. 6. 2 Julkisen ja yksityisen alan yhteisrahoitus Julkisen (kansallisten tilastolaitosten talousarviot) ja yksityisen (tilastollisten julkaisujen myynnistä saatavat tulot) alan yhteisrahoitus. 7. Toiminnan kustannukset 7. 1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskennassa käytettävä menetelmä Vuonna 1996 komissio suoritti yhdessä jäsenmaiden kanssa arvioinnin kustannuksista, jotka aiheutuisivat niistä uusista osoittimista ja uusista sektoreista, joista tietoa olisi regulaatioluonnoksen mukaan kerättävä. Tämän arvioinnin yhteydessä kerättyjä kustannusarvioita on käytetty määritettäessä tämän regulaation toteuttamisesta jäsenmaille koituvien lisäkustannusten kokonaismäärää. Jäsenmaille kuluja aiheutuu uusien tutkimusten ja 3 2 kokeiluluonteisten tutkimusten suorittamisesta. Rahoitus tapahtuu osallistumalla kustannuksiin, joita aiheutuu tiedonkeruusta, tietojenkäsittelystä, tiedonjakelusta ja muista juoksevista kuluista sekä organisaatioiden välisen tiedonsiirron (OVT) kehittämisestä. Jos käytössä olevia tiedonkeruumenetelmiä on laajennettava tai uusia menetelmiä kehitettävä, yhteisön talousarviosta maksettavan tuen määrä lasketaan seuraavasti: 8 - 10 % , __. _ teollisuuden, l, rakennusalan ja vähittäiskaupan tilastojen käynnistämis- ja tuottamistoiminnan kustannuksista 3 ensimmäisenä vuotena 8 - 10 % muiden palvelualojen tilastojen käynnistämis- ja tuottamistoiminnan kustannuksista 3 ensimmäisenä vuotena. 7. 2 Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen (ecuina) jakautuminen Tilivuosi 1998 1999 2000 Yhteensä Tietojen keruu teollisuudessa ja rakennusalalla Tietojen keruu vähittäiskaupan ja muiden palveluiden aloilla Asetuksen soveltaminen jäsenvaltioissa. Kokeiluluontoiset tutkimukset Asetuksen soveltaminen jäsenvaltioissa. Kokeiluluontoiset tutkimukset 1 025 000 1 025 000 750 000 2 800 000 1 025 000 1 025 000 750 000 1 000 000 1 000 000 750 000 2 750 000 1000 000 1 000 000 750 000 2 750 000 Yhteensä 4 050 000 4 050 000 3 000 000 11 100 000 ^ 7. 3 Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen (ecuina) aikataulu Tilivuosi 1998 1999 2000 Yhteensä Maksusitoumus 4 050 000 4 050 000 3 000 000 11 100 000 määrärahat Maksumäärärahat 1998 1999 2000 2001 2002 1 620 000 0 1 620 000 1 620 000 0 0 1 620 000 3 240 000 810 000 1 620 000 1 200 000 3 630 000 0 0 810 000 1 200 000 2 010 000 0 600 000 600 000 Yhteensä 4 050 000 4 050 000 3 000 000 11 100 000 8. Mitä toimenpiteitä ehdotukseen sisältyy vilpillisen menettelyn estämiseksi? Komission tekemien sopimusten nojalla maksettava tuki maksetaan yksinomaan tulosten perusteella. Toimitetut tiedot tarkastaa komissio, joka sitten voi arvioida rahoitustuen tarpeen. Tiedot tarkastetaan ennen maksun suorittamista ottaen huomioon sopimusvelvoitteet ja terveen rahoitushallinnon periaatteet. Vilpillistä menettelyä koskevia säännöksiä (valvontaa, raportteja jne. ) sisällytetään kaikkiin komission ja edunsaajien välisiin sopimuksiin ja sitoumuksiin. 9. Kustannustehokkuusanalyysin osatekijät 9. 1. Erityiset ja mitattavat tavoitteet; kohderyhmät Erityiset tavoitteet: Asetuksella pyritään siihen, että kaikilla lyhyen aikavälin osoittimia tarvitsevilla tahoilla olisi käytössään yhdenmukaisia tilastotietoja Euroopan unionin suhdannevaihteluista. Näitä tietoja 34 tarvitaan laadittaessa, valvottaessa ja arvioitaessa yhteisön politiikkoja, erityisesti raha-, talous-, sosiaali-, teollisuus-, alue-, kilpailu-, yritys- ja ympäristöpolitiikkoja sekä alakohtaisia politiikkoja. Asetusluonnoksen liitteessä on luetteloitu osoittimet, joiden osalta tilastotiedot on toimitettava. Kohderyhmät Toiminnasta hyötyvät kaikki virallisten tilastojen käyttäjät, pääasiassa yhteisön toimielimet, mutta myös jäsenvaltioiden hallitukset, yhteiskunnan ja talouden päättäjät, keskuspankit, tutkimuslaitokset, yliopistot sekä tiedotusvälineet. Tietoa sisämarkkinoista tarvitaan, jotta luotettavien tilastojen saatavuus voitaisiin varmistaa. Nämä tilastot edistävät yhtenäismarkkinoiden toimintaa ja lisäävät yhteisön talouden kilpailukykyä. Jäsenvaltioiden viranomaiset vastaavat tämän ehdotuksen mukaisesta tietojenkeruusta. 9. 2. Toiminnan perustelut Toiminnan valintaan johtaneet syyt, joiden perusteella toiminta valittiin muiden samaan tavoitteeseen johtavien vaihtoehtoisten toimintojen joukosta. Tilastotoimi yleensä ja tiedonkeruu erityisesti perustuvat yksinomaan toissijaisuusperiaatteeseen ja toiminnan ja hallinnon kustannuksista vastaavat lähes yksinomaan kansalliset hallitukset. Tämä kulu on kuitenkin välttämätön kiihokkeena jäsenmaille niiden kansallisten tutkimusten kohdealueen laajentamiseksi ja niiden tuottamien tulosten standardoimiseksi. Kansallisten tutkimusten laajentaminen merkitsee suuria muutoksia useimmissa maissa. Joillakin sektoreilla tarvitaan uusia tutkimuksia, erityisesti rakennussektorilla Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa, Portugalissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Uusia tutkimuksia tarvitaan tiettyjen osoittimien keräämiseksi maissa, joissa niitä ei vielä kerätä: Uudet tilaukset Belgiassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Portugalissa ja Suomessa; Liikevaihtoindeksi Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Portugalissa ja Suomessa; Rakennusluvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja toimihenkilöiden työtunnit lähes kaikissa maissa. Yhteisön tukitoimenpiteet 3>5 Toiminnan rahoittamisesta vastaavat pääasiassa jäsenvaltiot, joilla on jo käytössään lyhyen aikavälin osoittimien laadinnassa tarvittavia tiedonkeruumenetelmiä. Tietyissä jäsenvaltioissa käytössä olevat järjestelmät ovat kuitenkin puutteellisia (tai ne eivät sovellu uuteen tilanteeseen), jolloin jäsenvaltioissa tuotetut tulokset eivät ole yhdenmukaisia. Jos komission olisi rahoitettava ohjelma kokonaisuudessaan, kustannukset nousisivat hyvin suuriksi, eivätkä tulokset olisi yhtä luotettavia. Tämäntyyppinen lähestymistapa olisi vastoin toissijaisuusperiaatetta. Tilastotietojen keruussa noudatetaan pitkälle hajautettua järjestelmää, jossa jokaisen jäsenvaltion kansalliset järjestelmät ovat vastuussa tietojen keruusta. Yhteisön tilasto-ohjelmasta on tulossa olennainen osa kansallisia tilasto-ohjelmia, mikä osaltaan edistää eurooppalaisen tilastoalueen syntymistä. Ehdotusten avulla ei ainoastaan varmisteta suhdannetilastojen saatavuutta Euroopan unionissa, vaan niiden pitäisi myös parantaa kansallisessa tilinpidossa ja neljännevuositilinpidossa tarvittavien tietojen saatavuutta. Ehdotusten kerrannaisvaikutukset ovat melko vähäiset. Asetusluonnoksen mukaisesta tiedosta on kuitenkin entistä enemmän hyötyä niille, joiden tarkoituksena on Euroopan unionin suhdannevaihteluita koskevien kansainvälisten vertailujen tekeminen. Tämän pitäisi lisätä tilastollisten julkaisujen myynnistä saatavia tuloja. Epävarmuustekijät, jotka voivat vähentää toiminnan tuloksia Ongelmia voi esiintyä, jos jotkut jäsenvaltiot tai komissio eivät pysty osoittamaan toiminnan käyttöön sen onnistumisen kannalta välttämättömiä voimavaroja. Etenkään asetuksessa mainittuja kokeilututkimuksia ei toteuteta ilman komissiolta saatavaa rahoitusta. 9. 3. Toiminnan seuranta ja arviointi Valitut tulososoittimet 36 Toimintaa valvotaan yhteisön tilasto-ohjelman yhteydessä. Tilasto-ohjelman kehitystä seurataan jatkuvasti vertailutaulukon avulla, johon kunkin hankkeen toimintatavoitteet ja hanketta varten tarvittavat voimavarat on merkitty tavoite/tulos -muotoon. Jokaisen vuoden alussa Eurostat laatii ohjelman edellisvuotista kehitystä koskevan kolmiosaisen kertomuksen, jonka • ensimmäisessä osassa esitetään vuoden aikana saavutetut päätavoitteet jokaisen yksittäisen politiikan alalla • • toisessa osassa kuvataan kukin hankkeen osalta asetetut tavoitteet ja saavutetut tulokset kolmanteen osaan sisältyvät tilastot inhimillisten, taloudellisten, tietotekniikan ja hallinnollisten voimavarojen käytöstä edeltävänä vuonna Tuotettujen tilastojen laatua valvotaan jatkuvasti vertaamalla niitä muihin tilastotietoihin, erityisesti vuosikohtaisiin liike-elämän rakennetilastoihin. Arvioinin yksityiskohdat ja aikaväli Asetusluonnoksessa ehdotetaan, että komissio laatii parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen mukaisen toiminnan yhteydessä saaduista kokemuksista. Kertomus laaditaan joka kolmas vuosi. 10. Hallinnolliset kustannukset (talousarvion osa A) Tarvittavien hallinnollisten voimavarojen varaaminen riippuu komission vuosittaisesta voimavarojen kohdentamista koskevasta päätöksestä, jossa erityisesti otetaan huomioon ne ylimääräiset henkilö- ja rahoitusvoimavarat, jotka tulo- ja menoarvioviranomainen asettaa käytettäväksi. 3 7 10. 1. Vaikutukset komission henkilökunnan lukumäärään? Toimen tyyppi Toiminnan johtamiseen Lähde Kesto osoitettava henkilökunta Vakituiset Tilapäiset Pääosaston toimet toimet käytössä jo Uusia voima olevia voima varoja varoja Virkailijat tai tilapäiseen henkilöstöön kuuluvat A B C Muut voimavarat Yhteensä 2 2 4 vuodesta 1998 2 2 4 10. 2. Inhimillisten lisävoimavarojen aiheuttama rahoitustarve Osoittimet: vuoden 1995 työvoimakustannukset (ecuina) Määrä 373 456 Virkailijat Tilapäiseen henkilöstöön kuuluvat Muut voimavarat Yhteensä vuodessa 373 456 Kustannukset vuoden 1995 ecun kiinteinä arvoina. 38 Laskentamenetelmä B2-palkkaluokan viran keskimääräiset kustannukset 93 364 ecua, josta henkilöstökustannusten osuus 76 495 ecua ja hallinnollisten kustannusten osuus 16 869 ecua 10. 3. Toiminnasta aiheutuva muiden hallintokulujen lisäys Keskimäärin järjestetään 2 komitean kokousta/vuosi tämän regulaation toteutuksen seuraamiseksi Tulo- ja menoarvionimike Määrä Laskentamenetelmä A0-2510 20 000 ecua Vuonna 1996 tällaisten kokousten keskimääräiset kustannukset olivat 10 000 ecua. Täten 2 kokousta/vuosi maksaa 20 000 ecua. Yhteensä vuodessa 20 000 ecua Kustannukset vuoden 1995 ecun kiinteinä arvoina. J9 Vaikutusten arviointilomake Ehdotuksen vaikutukset yrityksiin erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) Ehdotuksen otsikko Neuvoston asetus lyhyen aikavälin tilastoista Viitenumero Ehdotus /. Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, miksi tällä alueella tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä ja mitkä ovat tämän lainsäädännön keskeiset tavoitteet? Komissio tarvitsee tilastotietoja Euroopan unionin suhdannevaihteluista erityisesti rahapolitiikan kehittämistä ja arviointia varten. Yhdenmukaisten lyhyen aikavälin osoittimien tarve on kasvanut rahapolitiikan ja sisämarkkinoiden kehityksen myötä. Tilastotiedon tuotanto jäsenmaissa on enimmäkseen kehittynyt teollisuutta ja rakennusalaa koskevien neuvoston direktiivien N:o 72/211, 30. 5. 1972 ja N:o 78/166, 13. 2. 1978 antamisen jälkeen. Kehitys on kuitenkin usein ollut hajanaista ja epäyhtenäistä, koska siitä ovat vastanneet kansalliset tilastolaitokset, jolloin muutokset on tehty kansallisten tarpeiden mukaisesti. Kehityksen yhdenmukaistamisen tarve on usein noussut esiin Euroopan unionissa. Komission (Eurostatin) pyrkimyksistä huolimatta Euroopan unionissa ei ole pystytty tuottamaan vertailukelpoisia tilastoja, ja nykyisen lainsäädännön joustamattomuus on syynä siihen, ettei Euroopan liiketoimintaan liittyvä tilastollinen järjestelmä ole lyhyen aikavälin osoittimien osalta kehittynyt kansallisten järjestelmien kehitystä tai liiketoimintaympäristön muutoksia vastaavalla tavalla. Ehdotetun asetuksen avulla lainsäädäntö saadaan ajan tasalle, sillä asetus kattaa myös palvelualat sekä tarjoaa välineen, jonka avulla EU:ssa tehtävät lukuisat lyhyen aikavälin tilastolliset tutkimukset voidaan sovittaa yhteen. Näin voidaan välttää saman tiedon kerääminen kahteen kertaan. Asetuksessa on lisäksi otettu huomioon lyhyen aikavälin osoittimien tuleva kehitys monilla aloilla. Lainsäädännön tavoitteena on varmistaa, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta on saatavilla vertailukelpoisia lyhyen aikavälin osoittimia. Tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioissa tuotetut tiedot pyritään yhtenäistämään lainsäädännön avulla siten, että tietojen kattavuus, käytetyt määritelmät ja luokitukset sekä painotusten määrittämisessä ja kausikorjausten tekemisessä käytetyt menetelmät ovat jäsenvaltioissa yhdenmukaisia. Lainsäädännöllä ei pyritä yhtenäistämään jäsenvaltioissa käytettäviä 4< O tiedonkeruumenetelmiä. Asetuksessa edellytetään, että jokaisen jäsenvaltion on pystyttävä tuottamaan omissa kansallisissa järjestelmissään olevan tiedon perusteella tilastotietoja, jotka ovat vertailukelpoisia muissa EU:n jäsenvaltioissa tuotettujen tietojen kanssa. Tämä edellyttää tiettyjä muutoksia kaikkiin kansallisiin järjestelmiin, mutta muutoin jokainen jäsenvaltio voi valita omalta kannaltaan tehokkaimman ratkaisun. Asetuksen vaikutukset yrityksiin 2. Mihin vaikutukset kohdistuvat? - mihin liiketoiminnan aloihin ehdotus vaikuttaa ? Ehdotuksen pitkän aikavälin tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltioiden kaikilta talouden aloilta on mahdollista saada vertailukelpoista tilastotietoa lukuun ottamatta a) kotitalouksia, joiden palveluksessa on palkattua työvoimaa b) valtion ulkopuolella sijaitsevia organisaatioita ja elimiä c) maataloutta, metsästystä, metsänhoitoa ja kalastusta, julkista hallintoa, maanpuolustusta sekä lakisääteiseen sosiaaliturvaan liittyviä toimintoja d) muita aloja, joiden osalta kokeiluluonteisissa tutkimuksissa selviää, ettei kyseisillä aloilla esiinny suhdannevaihtelua. Joillakin aloilla, erityisesti teollisuudessa, rakennusalalla ja vähittäiskaupan alalla, vaatimukset ovat yksityiskohtaisempia kuin muilla aloilla. Tämä johtuu pikemminkin lyhyen aikavälin osoittimien kehityksestä kuin näiden alojen muita aloja suuremmasta tiedon tarpeesta. - minkä kokoisiin yrityksiin vaikutukset kohdistuvat (mikä on pienten yritysten osuus) ? Asetuksessa säädetään, että komissiolle (Eurostatille) toimitettavien osoittimien on edustettava tilastoyksiköiden koko joukkoa, joten osoittimien on katettava kaikki kokoluokat. Asetuksessa ei säädetä siitä, miten nämä tiedot olisi kerättävä, vaan vastuu tiedonkeruujärjestelmän kehittämisestä jätetään jäsenvaltioille. Aiemman lainsäädännön (edellä mainittujen direktiivien) tapaan asetus sisältää nimenomaisen säännöksen, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat käyttää otantamenetelmiä koko perusjoukon kattavien kokonaistutkimusten sijasta. Jäsenvaltiot voivat näin vähentää vuosittain tutkittavien yritysten määrää. On todennäköistä, että otokseen poimitaan huomattavasti vähemmän pieniä ja keskisuuria kuin suuria yrityksiä. Ml Jäsenvaltioille annetaan lisäksi mahdollisuus tiettyjen muuttujien arvioimiseen, jolloin näitä muuttujia koskevia tietoja ei tarvitse kerätä. Tämä mahdollisuus sisällytettiin asetukseen, jotta jäsenvaltiot voisivat halutessaan lähettää suppeampia kyselylomakkeita (joissa muuttujien määrä on tavanomaista pienempi) pienille ja keskisuurille yrityksille ja johtaa näin keräämättä jääneet tiedot suurempien yritysten loimuamista tiedoista. Jäsenvaltiot voivat lisäksi käyttää hallinnollisia lähteitä varsinaisen (kyselomakkeiden avulla tapahtuvan) tiedonkeruun sijasta, jolloin tietyt muuttujat voidaan saada suoraan olemassa olevista tietolähteistä. Nämä lähteet voivat olla yleisiä hallinnollisia rekistereitä, jotka sisältävät sosiaaliturvaa tai alv-ilmoituksia koskevia tietoja, tai tarkemmin rajattuja rekistereitä, joissa on tietoja palkkasopimuksista, kaasun, sähkön ja veden hinnoista tai rakennuslupahakemuksista. Jos jäsenvaltiot käyttävät hyväkseen näitä rekistereitä, saadaan suoraan yrityksiltä kerättävien muuttujien määrä pienemmäksi, eikä yritysten tarvitse vastata samoihin kysymyksiin useaan kertaan. - keskittyvätkö tutkittavat yritykset tietyille yhteisön alueille? Eivät, tietoja kerätään kaikkialta Euroopan unionista. 3. Mitä yritysten on tehtävä täyttääkseen ehdotuksessa asetetut vaatimukset? Jäsenvaltioiden on kerättävä yhdenmukaisten tulosten tuottamiseksi tarvittavat tiedot. Tiedot kerätään todennäköisesti siten, että tilastoyksiköiden joukosta poimitaan otos, jonka yksiköille lähetetään kyselylomake. Jokainen jäsenvaltio voi harkintansa mukaan vaatia otokseen kuuluvia yksiköitä antamaan oikeat ja täydelliset tiedot tietyn määräajan kuluessa. Sopimukseen Euroopan unionista sisältyvän, komission ehdotuksista aiheutuvia arvioituja kustannuksia koskevan 18. julistuksen mukaisesti sekä pystyäkseen arvioimaan uuden asetuksen edellyttämistä kyselyistä yrityksille aiheutuvan taakan komissio (Eurostat) pyysi kaikkia jäsenvaltioita toimittamaan sille kaiken asiaan liittyvän tiedon. Monet jäsenvaltioista vastasivat komission pyyntöön. Seuraavassa selvitetään, kuinka paljon enemmän aikaa asetuksen edellyttämien tilastollisten kyselylomakkeiden täyttäminen yrityksiltä vaatii tai kuinka paljon kustannuksia (ecuina) yrityksille asetuksesta aiheutuu. Lisäajan tarve ja kustannusten nousu koskevat ainoastaan otokseen poimittuja yrityksiä. Koska pääosa yrityksistä jää kuitenkin otoksen ulkopuolelle, vaikutukset kohdistuvat vain pieneen osaan yrityksistä. Joissakin jäsenvaltioissa ei tiettyjä osoittimia ole saatavissa kaikilta aloilta, joten tietyillä aloilla on otettava käyttöön uusia osoittimia. Nämä tapaukset on mainittu seuraavassa luettelossa. M£ Belgia: Ei lisäystä Tanska Teollisuus: lisäys 5 tuntia vuodessa yritystä kohti (sisältää lisäyksen, jonka tiedonkeruun laajentaminen toimialaluokituksen E pääluokkaan aiheuttaa) Rakennusala: lisäys 2 tuntia vuodessa yritystä kohti (sisältää uusia tilauksia ja tuotantohintoja koskevien uusien osoittimien käyttöönotosta aiheutuvan lisäyksen) Vähittäiskauppa: hyvin pieni lisäys Palvelut: ei lisäystä Kreikka: Ainoastaan tuotantoindeksi Teollisuus: lisäys 24 tuntia vuodessa yritystä kohti Rakennusala: lisäys 36 tuntia vuodessa yritystä kohti - uusi indeksi Vähittäiskauppa: lisäys 2 tuntia vuodessa yritystä kohti Palvelut: ei lisäystä Ranska Tilauksia koskeva indeksi: lisäys 6 tuntia vuodessa yritystä kohti - uusi osoitin Vientituotteiden myyntihinnat: lisäys 6 tuntia vuodessa yritystä kohti Liikevaihtoindeksi: lisäys 2 tuntia vuodessa yritystä kohti - uusi osoitin Luxemburg: Teollisuus: ei lisäystä Rakennusala: ei lisäystä yritysten käyttämään aikaan, mutta otoksen koon kasvattaminen 200 yrityksellä aiheuttaa uusille otosyrityksille 8-12 tunnin vuosittaisen lisäyksen yritystä kohti Vähittäiskauppa: ei lisäystä Palvelut: ei lisäystä Alankomaat Teollisuus: ei lisäystä Rakennusala: ei lisäystä Vähittäiskauppa: ei lisäystä M3 Portugali Teollisuus: lisäys 3 tuntia vuodessa yritystä kohti Rakennusala: lisäys 15 tuntia vuodessa yritystä kohti - alan osoittimista kaikki uusia lukuun ottamatta rakennuslupia Vähittäiskauppa: ei lisäystä Palvelut: lisäys 6 tuntia vuodessa yritystä kohti - kaikki osoittimet uusia Suomi Teollisuus: lisäys 12 tuntia vuodessa yritystä kohti - uusia osoittimia: uudet tilaukset, liikevaihto ja palkat Rakennusala: lisäys 4 tuntia vuodessa yritystä kohti - uusia osoittimia: uudet tilaukset ja tuotantohintaindeksi Vähittäiskauppa: ei lisäystä Ruotsi Teollisuus: lisäys 181 ecua vuodessa yritystä kohti Rakennusala: lisäys 122 ecua vuodessa yritystä kohti Vähittäiskauppa: lisäys 213 ecua vuodessa yritystä kohti (Eurostatin arvio) Palvelut: lisäys 339 ecua vuodessa yritystä kohti (Eurostatin arvio) Yhdistynyt kuningaskunta: Teollisuus: Kahden olemassa olevan osoittimen käyttöönotto uusilla teollisuudenaloilla (31 ja 181 ecua vuodessa yritystä kohti) Rakennusala: lisäys 10,4 ecua vuodessa yritystä kohti Vähittäiskauppa: ei lisäystä 4. Millaisia taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on - työllisyyteen - investointeihin ja uusien yritysten syntymiseen - yritysten kilpailuasemaan ? Ehdotuksen taloudelliset vaikutukset ovat välillisiä, sillä asetuksen voidaan olettaa parantavan lyhyen aikavälin tilastotietojen laatua ja saatavuutta yhteisön tasolla ja lisäävän näin avoimuutta sisämarkkinoilla. MM Myös kilpailu lisääntyy, kun päätöksentekijöillä on käytössään tarkempaa tilastotietoa sen hetkisestä taloudellisesta tilanteesta. Kilpailun lisääntyminen puolestaan tarjoaa mahdollisuuden säästöihin. 4. 1 Kustannukset Sopimukseen Euroopan unionista sisältyvän, komission ehdotuksista aiheutuvia arvioituja kustannuksia käsittelevän 18. julistuksen mukaisesti on pyritty arvioimaan, kuinka paljon kustannuksia asetusluonnoksessa edellytettyjen tietojen tuottaminen aiheuttaa kansallisille tilastolaitoksille. Yksitoista jäsenvaltiota on toimittanut komissiolle arviot asetuksen edellyttämien toimenpiteiden aiheuttamista kustannuksista. Belgia: Henkilöstökustannusten kasvu eri aloilla: Teollisuus: 58 000 ecua Rakennusala: 126 000 ecua Vähittäiskauppa: 74 000 ecua (uusi ala) Palvelut: 74 000 ecua (uusi ala) Yhteensä: ei kertaluonteista lisäystä, vuosikustannusten nousu 332 000 ecua Tanska Teollisuus: kertaluonteinen lisäys 350 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 250 000 ecua Rakennusala: kertaluonteinen lisäys 200 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 150 000 ecua Vähittäiskauppa: kertaluonteinen lisäys 75 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 25 000 ecua Palvelut: kertaluonteinen lisäys 25 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 25 000 ecua Yhteensä: kertaluonteinen lisäys 650 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 450 000 ecua Kreikka (lukuihin eivät sisälly palkkakustannukset, jotka aiheutuvat työllisyyttä, tehtyjä työtunteja ja palkkoja mittaavien osoittimien laatimisesta): Teollisuus: kertaluonteinen lisäys 384 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 232 000 ecua Rakennusala: kertaluonteinen lisäys 156 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 241 000 ecua Vähittäiskauppa: kertaluonteinen lisäys 148 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 558 000 ecua Palvelut: kertaluonteinen lisäys 85 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 889 000 ecua Yhteensä: kertaluonteinen lisäys 773 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 1 920 000 ecua MS1 Espanja Teollisuudessa (ainoastaan tuotantoa, hintoja, liikevaihtoa ja tilauksia koskevat osoittimet): kertaluonteinen lisäys 2 698 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 12 655 000 ecua Ranska (ei sisällä palkkasummaa) Kertaluonteinen lisäys 567 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 506 000 ecua Luxemburg: Teollisuus: ei kertaluonteista lisäystä, vuosikustannusten nousu 30 000 ecua Rakennusala: kertaluonteinen lisäys 5 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 20 000 ecua Vähittäiskauppa: kertaluonteinen lisäys 16 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 95 000 ecua Palvelut: kertaluonteinen lisäys 5 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 48 000 ecua Yhteensä: kertaluonteinen lisäys 26 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 193 000 ecua Alankomaat Teollisuus: ei kertaluonteista lisäystä, vuosikustannusten nousu 42 000 ecua Rakennusala: ei kertaluonteista lisäystä, vuosikustannusten nousu 142 000 ecua Vähittäiskauppa: ei kertaluonteista lisäystä, vuosikustannusten nousu 21 000 ecua Yhteensä: ei kertaluonteista lisäystä, vuosikustannusten nousu 205 000 ecua Portugali Teollisuus: kertaluonteinen lisäys 224 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 204 000 ecua Rakennusala: kertaluonteinen lisäys 173 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 218 000 ecua Vähittäiskauppa: kertaluonteinen lisäys 50 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 9 000 ecua Palvelut: kertaluonteinen lisäys 53 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 104 000 ecua Yhteensä: kertaluonteinen lisäys 501 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 534 000 ecua Suomi Teollisuus: kertaluonteinen lisäys 350 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 445 000 ecua Rakennusala: kertaluonteinen lisäys 100 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 228 000 ecua Vähittäiskauppa: kertaluonteinen lisäys 20 000 ecua, ei vuosikustannusten nousua Palvelut: kertaluonteinen lisäys 140 000 ecua, ei vuosikustannusten nousua Yhteensä: kertaluonteinen lisäys 610 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 673 000 ecua Mfc Ruotsi Teollisuus: vuosikustannusten nousu 506 000 ecua Rakennusala: vuosikustannusten nousu 412 000 ecua Vähittäiskauppa: vuosikustannusten nousu 217 000 ecua Palvelut: vuosikustannusten nousu 97 000 ecua Yhteensä: vuosikustannusten nousu 1 232 000 ecua Yhdistynyt kuningaskunta: Teollisuus: kertaluonteinen lisäys 12 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 46 000 ecua Rakennusala: vuosikustannusten nousu 850 000 ecua Vähittäiskauppa: kertaluonteinen lisäys 7 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 22 000 ecua Yhteensä: kertaluonteinen lisäys 19 000 ecua ja vuosikustannusten nousu 918 000 ecua Jäljelle jäävät jäsenvaltiot eivät toimittaneet edellä mainittuja 3 ja 4. 1 kohtia varten tarvittavia tietoja. Tiedossa ei ole syitä siihen, miksi puuttuvien jäsenvaltioiden kustannukset poikkeaisivat huomattavasti edellä lueteltujen jäsenvaltioiden kustannuksista. 4. 2 Hyödyt Jäsenvaltioiden tilastoviranomaisilla, joiden toimintaa Eurostat koordinoi, on tärkeä tehtävä Euroopan unionin tarvitseman, yritysten toimintaa koskevan tiedon toimittajina. Yhteisön viimeaikaisen taloudellisen ja sosiaalisen yhdentymiskehityksen vuoksi tarvitaan luotettavaa tietoa aloitteiden ja päätösten teon sekä niiden arvioinnin tueksi. Aloitteiden ja päätösten sekä niiden arvioinnin olisi perustuttava luotettavampiin, kattavampiin, paremmin ajan tasalla oleviin ja vertailukelpoisiin tilastoihin. Yrityksiä koskevaa tilastotietoa tarvitaan rahapolitiikan kehittämisessä sekä sisämarkkinoiden kehityksen seuraamisessa. Myös yritykset tarvitsevat alansa kansallisilla ja kansainvälisillä markkinoilla toimiviin kilpailijoihin suhteutettua tietoa toiminnastaan ja kilpailukyvystään. Lisäksi asetuksessa ehdotettuja lyhyen aikavälin osoittimia tarvitaan muita liiketoimintaan liittyviä tilastoja, kuten yhdenmukaistettuja yhteisön tuote- ja rakennetilastoja, täydennettäessä sekä kansallista neljännesvuositilinpitoa laadittaessa. On käytännössä mahdotonta arvioida yhdenmukaisista yhteisön tilastoista saatavan hyödyn määrää. <*? 4. 3 Hyötysuhde Kuten yhdenmukaisista yhteisön tilastoista saatavan hyödyn määrää on mahdotonta arvioida, on yhtä vaikeaa arvioida näistä tilastoista koituvaa nettohyötyä. Koska tilastojen kehitys tukee kuitenkin hyvin tärkeiden yhteisön ohjelmien, erityisesti yhteisön rahapolitiikan, kehittämistä ja arviointia, tilastojen tuottama hyöty on todennäköisesti huomattavasti tietojen keruun aiheuttamia kustannuksia ja yrityksille aiheutuvaa taakkaa suurempi. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä pienten ja keskisuurten yritysten erityistilanteen huomioon ottamiseksi (esimerkiksi vaatimuksia lieventämällä tai muuttamalla) ? Kaikissa jäsenvaltioissa käytetään lyhyen aikavälin osoittimien laadinnassa tietoja, joita kerättäessä tietyt vähimmäiskokoa pienemmät yritykset on suljettu tutkimuksen ulkopuolelle. Jos otokseen sisältyy pieniä tai keskisuuria yrityksiä, jäsenvaltiot voivat halutessaan käyttää suppeampia kyselylomakkeita (joissa muuttujien määrä on tavanomaista pienempi). Puuttuvat osoittimet voidaan johtaa tilastollisen päättelyn avulla, jolloin saadaan kaikki osoittimet koko otosjoukon osalta. Koska yksittäisten alojen rakenne vaihtelee valtion, alan ja ajankohdan mukaan, ei suppeisiin kyselylomakkeisiin liittyvien kiinteiden raja-arvojen sisällyttäminen lainsäädäntöön ole tarkoituksenmukaista. Jäsenvaltiot pystyvät itse parhaiten arvioimaan omien käytäntöjensä tarkoituksenmukaisuuden. Osapuolten kuuleminen 6. Osapuolet, joita asiassa on kuultuja osapuolten pääasialliset näkemykset Euroopan rahapoliittista instituuttia on kuultu asiassa, joka koskee tulevan Euroopan keskuspankin lyhyen aikavälin osoittimien tarvetta. • Kuukausikohtaiset tuotantoa koskevat osoittimet, joiden osalta noudatetaan jonkinasteista toimialakohtaista jakoa ja joiden viive on korkeintaan 6 -8 viikkoa, ovat ehdottoman tärkeitä. Liikevaihtoa koskevat tiedot eivät ole yhtä tärkeitä. • Valmistusteollisuuden tilauskantaa koskevat tiedot, joissa tilaukset on jaoteltu koti- ja ulkomaan tilauksiin, ovat erittäin tärkeitä. Kvantitatiivinen tieto on tärkeämpää kuin mielipidetutkimuksiin perustuva kvalitatiivinen tieto. Rakennusteollisuuden tilauksia koskevat tiedot tärkeitä. Kuukausikohtaisten tilauksia koskevien tietojen viive ei saisi olla kahta kuukautta pidempi. t y* Rakentamisen jakaminen asuntorakentamiseen ja muuhun rakentamiseen on tärkeää suhdannevaihteluita tutkittaessa. Lisäjaottelu, jota ei ole esitetty asetusluonnoksessa, on jako tilauksiin rahaliiton jäsenmaista ja sen ulkopuolisista maista. • Kuukausittaiset varastoja koskevat tiedot ovat tärkeitä täydentäviä tilastotietoja. Tällä hetkellä näiden tietojen kerääminen on tarkoitus toteuttaa kokeiluluonteisena tutkimuksena. • Tuottajahinnat ovat ehdottoman tärkeitä ja on tärkeää että niiden osalta noudatetaan jonkinasteista toimialakohtaista jakoa. Ne tarvitaan kaikki, valmistusteollisuuden osalta kuukauden ja rakennusteollisuuden osalta kahden kuukauden kuluessa. • Työllisyyttä ja tehtyjä työtunteja koskevat tiedot ovat tärkeitä sekä valmistusteollisuudessa että palvelualoilla. Näiden osoittimien viive ei saisi olla kolmea kuukautta pidempi. ERIn mukaan nämä osoittimet olisi laadittava neljännesvuosittain. Lisäksi ylityönä tehtyjä työtunteja mittaavaa osoitinta pidetään tärkeänä täydentävänä tilastotietona. • ERIn mukaan rakennusalalla olisi lisäksi oltava käytettävissä rakennuslupia, aloitettuja asuntorakentamishankkeita sekä valmistuneita asuntorakentamishankkeita kuvaavat osoittimet, joita ERI pitää tärkeinä. Osoittimien viive ei saisi olla 1-2 kuukautta pidempi. • Kuukausittaista vähittäiskaupan myyntiä kuvaavaa osoitinta pidetään ehdottoman tärkeänä, eikä sen viive saisi olla 1 - 2 kuukautta pidempi. Yleisemmällä tasolla ERI on vaatinut lyhempiä siirtymäkausia kuin komission ehdottamat, jotta turvattaisiin vertailukelpoisten tilastojen saanti yhteisen rahapolitiikan alusta alkaen. Tilausten jakamista rahaliiton jäsenmaista ja sen ulkopuolisista maista tulleisiin vaaditaan erityisesti uusien tilausten osalta. Kokeiluluontoisia tutkimuksia muilla palvelualoilla kannatetaan voimakkaasti. On myös ilmaistu tarve saada toimialoilta, joilla esiintyy lyhyen aikavälin vaihteluita, enemmän, useammin ja nopeammin tietoa Komission yksiköitä on kuultu säännöllisin väliajoin niiden tarpeista. Kaikille komission yksiköille lähetettiin kirjallinen tiedustelu, joka koski äskettäistä luonnosta. Kaikki tiedusteluun vastanneet pääosastot puolsivat luonnosta. Pääosastoista kuusi toivoi, että asems olisi yksityiskohtaisempi. Vastauksista kävivät ilmi seuraavat seikat: • Uusia osoittimia: lisäarvo kaikilla aloilla, rakennusalalla jako asuntorakentamista ja muuta rakentamista mittaaviin tuotantoindekseihin, muuta kuin asuntorakentamista koskevien rakennuslupien tarkempi jaottelu rakennusalalla, tehdyt työtunnit vähittäiskaupan alalla, kalatalousalan vähittäiskauppiaiden lukumäärä, palvelualojen liikevaihtoa ja työntekijöiden lukumäärää mittaavat indeksit. • NACE-luokituksen tarkentaminen: kolminumerotaso palveluiden alalla ja nelinumerotaso tietyillä liikenteen aloilla. M9 ® Pk-yritysten osoittimet: Yrityspolitiikka edellyttää yritysten luokittelua koon mukaan, jotta pk- yritysten ja suurten yritysten suhdannevaihtelut voidaan erottaa toisistaan. • Ilmoitusjaksot: työllisyyttä koskevat tiedot olisi ilmoitettava kuukausittain. Liiic elämän edustajille on esitetty Euroopan tasolla useita tekstiluonnoksia. • 14. 10. 1994: Noin 40 teollisuuden, palvelualojen ja kauppakamarien edustajan tapaaminen. Osallistujien mukaan määrälliset ja laadulliset osoittimet olisi sovitettava paremmin yhteen. • 10. 3. 1995: Kertomus edellisen kokouksen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. Tekstin jakelu. 60 osanottajaa. • 15. 11. 1995: Kertomus edellisen kokouksen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. Tekstin jakelu. 50 osanottajaa. • 21. 5. 1996: Kertomus edellisen kokouksen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. Tekstin jakelu. 36 osanottajaa. • 30. 9. 1996: Kertomus edellisen kokouksen jälkeen tapahtuneesta kehityksestä. Tekstin jakelu. 50 osanottajaa. 15. 11. 1995 pidetyn kokouksen jälkeen osanottajille lähetettiin postitse kysely, jossa tiedusteltiin tarkemmin, millaisia lyhyen aikavälin osoittimia osanottajat tarvitsivat sekä mitä mieltä he olivat tekstiluonnoksesta. • Osoittimet: tuotantoindeksi, liikevaihto, uudet tilaukset ja tilauskanta sekä työntekijöiden lukumäärä ovat tärkeimmät osoittimet. Palkkoja sekä tehdyn työn määrää ei pidetty yhtä tärkeinä. Lisäksi toimialajärjestöt haluaisivat käyttöönsä käyttöastetta mittaavan lisäosoittimen. Niiden mielestä liikevaihtoa ja tuotantohintoja mittaavat osoittimet olisi jaettava EU:n sisäisiin ja ulkopuolisiin osoittimiin. • Viiveet: hyväksyttävissä. • Tarkkuus: kaksinumerotaso ei ole riittävä, toimialajärjestöt haluaisivat tiedot kolmi- ja nelinumerotasoilla. • Kokeiluluonteiset tutkimukset: investointeja mittaavien osoittimien kehittämistä kannatettiin. • Yrityksille koituva taakka on saatava mahdollisimman pieneksi ja hallinnollisia lähteitä on käytettävä aina, kun se on mahdollista. Tietojen keruusta vastuussa olevia kansallisia tilastotoimistoia on kuultu useaan otteeseen tekstin valmistelun yhteydessä. Läheistä yhteistyötä on tehty etenkin laadittaessa menetelmäoppaita, jotka tukevat lainsäädäntöä antamalla teknisiä ohjeita. Jäsenvaltioiden edustajien kanssa on pidetty useita task force - työryhmien kokouksia, joissa on käsitelty tiettyjä aloja ja osoittimia. Lisäksi kaikkien jäsenvaltioiden edustajien kanssa on pidetty useita työryhmien kokouksia vuodesta 1992 lähtien. Teksti on esitelty myös tilasto-ohjelmakomitealle, ja luonnos on saanut tukea 10 valtiolta. Jäsenvaltiot, jotka olivat ehdotusta vastaan, vastustivat sitä pääasiassa seuraavista syistä: Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta haluaisivat kattavamman palveluita koskevan osion pelkkien kokeilututkimusten sijaan. Espanja ja Irlanti vastustavat uusia tilauksia koskevaa osoitinta. Tanska vastustaa vientimarkkinoiden tuotantohintoja koskevaa osoitinta. £<1 ISSN 1024-4492 KOM(97) 313 lopullinen ASIAKIRJAT FI 17 10 08 Luettelonumero : CB-CO-97-301-FI-C ISBN 92-78-21569-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ?z


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1146/97 af 24. juni 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: Förslag till rådets förordning (EG) om vissa tillämpningsföreskrifter för den särskilda ordningen för import av olivolja med ursprung i Marocko

eurovoc_concepts:
Morocco
import
market organisation
olive oil
trade agreement

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 06. 1997 KOM(97) 318 slutlig 97/0175 (ACC) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om vissa tillämpningsföreskrifter för den särskilda ordningen för import av olivolja med ursprung i Marocko (framlagt av Kommissionen) MOTIVERING 1. 1 artikel 17 i samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Marocko medges vissa nedsättningar av importavgiften vid import till gemenskapen av oraffinerad olivolja. Dessa nedsättningar består av ett fast avdrag på 0,7245 ecu/100 kg samt ett avdrag på 14,60 ecu/100 kg under förutsättning att Marocko tillämpar en exportavgift av samma värde. I bilaga B i samma avtal föreskrivs att avdraget som skall göras från avgiftssumman får ökas med ett tilläggsbelopp enligt de villkor och bestämmelser som föreskrivs i artikel 17. Detta tilläggsbelopp har fastställts, genom skriftväxling mellan parterna, den 21. 10. 1996 för hela giltighetstiden för det samarbetsavtal som nu är i kraft. 2. 1 artikel 18 i samma avtal föreskrivs befrielse från betalning av den fasta delen av importavgiften vid import till gemenskapen av raffinerad olivolja som helt har framställts i Marocko och transporterats från detta land. 3. Inom ramen för de multinationella handelsförhandlingarna i Uruguayrundan åtog sig gemenskapen att ersätta de olika avgifterna med fasta tullsatser. 4. Detta förfarande riskerade att medföra att de medgivanden som finns inom den gällande ordningen inte längre skulle kunna fungera. I väntan på nya rättsakter från rådet antog kommissionen en förordning med övergångsbestämmelser (förordning (EG) nr 2146/95, senast ändrad genom förordning (EG) nr 2388/96) där nedsättning av tullsatserna föreskrivs. Denna övergångsordning upphör att gälla den 30 juni 1997. För att respektera gemenskapens åtaganden är det därför nödvändigt att införa en ny rådsförordning i syfte att införa medgivanden i uppdaterat skick. 5. För att förenkla administrationen föreslår dessutom kommissionen rådet att förvaltningskommittéförfarandet bevilja kommissionen möjligheten att genom införa nödvändiga ändringar för att anpassa systemet till eventuella framtida förändringar i avtalen som rådet kan komma att införa. 2 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 191 av den. om vissa tillämpningsföreskrifter för den särskilda ordningen för import av olivolja med ursprung i Marocko EUROPEISKA UNIONS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av den Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 113 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: I artiklarna 17 och 18 samt i bilaga B till samarbetsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Kungariket Marocko1 föreskrivs en särskild ordning för import av olivolja med KN-nummer 15 09 och 1510 som helt har framställts i Marocko och transporterats direkt därifrån till gemenskapen. För olivolja med KN-nummer 1509 10 10, 1509 10 90 och 1510 00 10 föreskrivs i denna ordning att en fast nedsättning av den gällande avgiften med 0,7245 ecu skall tillämpas per 100 kg enligt den nedsättning som föreskrivs i punkt 1 a i artikel 17 i avtalet. Förutsatt att Marocko lägger en specialavgift på export föreskrivs i den ordningen dessutom en minskning av samma avgift motsvarande specialavgiften upp till 14,60 ecu per 100 kg enligt den nedsättning som föreskrivs i punkt 1 b i artikel 17 i avtalet, och en nedsättning med 14,60 ecu per 100 kg enligt det tilläggsbelopp som föreskrivs i bilaga B till avtalet. Gemenskapen har slutit ett avtal genom skriftväxling med Marocko i syfte att förlänga den särskilda ordningen efter den 1 januari 1994 så att den gäller avtalets hela giltighetstid, grundat på en fast nedsättning av tullsatserna. 2 som jordbruksavtalet I de multinationella inom handelsförhandlingarna i Uruguayrundan3 föreskrivs att de varierande avgifter som tillämpas vid import av jordbruksprodukter skall ersättas med fasta tullsatser från och med den 1 juli 1995. ramen slöts för 1 2 3 EGT nr L 264, 27. 9. 1978, s. 2. EGT nr L 277, 30. 10. 1996, s. 35. EGT nr L 336, 23. 12. 1994, s. 1. 3 För att ordningen skall fortsätta gälla krävs det att nya tillämpmngsföreskrifter antas och att rådets förordning (EEG) nr 1521/764 upphör att gälla. Det är lämpligt att föreskriva att i enlighet med avtalet skall den särskilda exportavgiften återspeglas i priset på olivoljan vid importen till gemenskapen. För att säkerställa en korrekt tillämpning av ordningen i fråga bör nödvändiga bestämmelser antas så att avgiften kan erläggas senast vid importen av oljan. Om de gällande villkoren för den särskilda ordningen i samarbetsavtalet skulle komma att ändras, särskilt beträffande beloppens storlek, eller om nya avtal skulle komma att ingås, blir det nödvändigt att anpassa denna förordning för att införa dessa ändringar. Det bör föreskrivas att dessa ändringar skall antas av kommissionen enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 38 i rådets förordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om upprättandet av en gemensam organisation av marknaden för oljor och fetter5, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1581/966. Kommissionen införde övergångsvis, genom förordning nr 2146/957, en autonom ordning som upphör att gälla den 30 juni 1997- Det är därför nödvändigt att föreskriva att denna förordning skall börja gälla från och med den 1 juli 1997. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Denna förordning ordningen för import av olivolja med ursprung i Marocko. innehåller vissa tillämpningsföreskrifter för den särskilda Artikel 2 1. Den tullsats som skall tillämpas vid import till gemenskapen av oraffinerad olivolja med KN-nummer 1509 10 10, 1509 10 90 och 1510 00 10, som helt har framställts i Marocko och därefter direkt transporterats därifrån till gemenskapen, skall minskas med 0,7245 ecu per 100 kg. 2. Om Marocko tillämpar en specialavgift på export av denna olivolja som helt har framställts i Marocko och därefter direkt transporterats därifrån till gemenskapen, skall tullsatsen dessutom minskas med ett belopp som är lika stort som specialavgiften upp till en gräns av 14,60 ecu per 100 kg, eftersom detta belopp har ökats med 14,60 ecu per 100 kg. 4 5 6 EGT nr L 169,28. 6. 1976, s. 43. EGT nr L 172, 30. 9. 1966, s. 3025 EGT nr L 206, 16. 8. 1996, s. 11 7 EGT nr L 215, 9. 9. 1995, s. l. 4 3. Minskningen av tullsatsen enligt punkt 2 i denna artikel skall tillämpas vid all import där importören framlägger bevis vid importen av olivoljan att specialavgiften på export har påverkat importpriset. Artikel 3 1. Den tullsats som skall tillämpas vid import till gemenskapen av raffinerad olivolja med KN-nummer 1509 90 00 som helt har framställts i Marocko och därefter direkt transporterats därifrån till gemenskapen, skall minskas med 4,661 ecu per 100 kg. 2. Den tullsats som skall tillämpas vid import till gemenskapen av raffinerad olivolja med KN-nummer 1510 00 90, som helt har framställts i Marocko och därefter direkt transporterats därifrån till gemenskapen, skall minskas med 8,754 ecu per 100 kg. Artikel 4 Tillämpningsföreskrifterna till denna förordning skall fastställas av kommissionen enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 38 i rådets förordning nr 136/66/EEG. Artikel 5 Om de nuvarande villkoren skulle ändras för den särskilda ordning som föreskrivs i samarbetsavtalet, särskilt beträffande beloppen och i händelse av att ett nytt avtal skulle ingås, skall kommissionen fatta beslut enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 38 i rådets förordning nr 136/66/EEG om de nödvändiga anpassningar av denna förordning som blir följden av de ändrade villkoren. Artikel 6 Rådets förordning (EEG) nr 1521/76 skall upphöra att gälla. Artikel 7 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts Europeiska gemenskapernas officiella tidning. i Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1997. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt medlemsstater. tillämplig i alla Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande ^ 1 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. BERÖRD BUDGETPOST: 120 Tullar och andra avgifter ANSLAG: 13 559,10 miljoner ecu 2. ÅTGÄRDENS BETECKNING: Förslag till rådets förordning om vissa tillämpningsföreskrifter för den särskilda ordningen för import av olivolja med ursprung i Marocko RÄTTSLIG GRUND: Artikel 113 i fördraget 4. ÅTGÄRDENS SYFTE: Att slutgiltigt införa de beviljade medgivandena i uppdaterat skick 5. BUDGETKONSEKVENSER: (i miljoner ecu) 12 månaders- period Pågående budgetår (96 ) Följande budgetår (97 ) 5. 0 UTGIFTERNA BELASTAR (bidrag/stöd): Gemenskapens budget (exportbidrag/interventioner) medlemsstaternas budget andra 5. 1 INTÄKTER Gemenskapens egna medel (avgifter/tull) Nationella inkomstkällor 5. 0. 1 BERÄKNADE UTGIFTER 5. 1. 1 BERÄKNADE INTÄKTER 1998 1999 2000 2001 5. 2 BERÄKNINGSMETOD: 6. 0 Är finansiering möjlig genom de medel som anslagits under berört kapitel i den löpande budgeten? 6. 1 Är finansiering möjlig genom överföring mellan kapitel i den löpande budgeten? 6. 2 Ar en tilläggsbudget nödvändig? ja/nej nej 6. 3 Skall medel anslås i kommande budgetar? ANMÄRKNINGAR: Denna åtgärd inrättar slutgiltigt den övergångsordning som infördes av kommissionen genom förordning 2146/95, senast ändrad genom förordning 2388/96. Den får ingen ytterligare finansiell effekt. ISSN 1024-4506 KOM(97) 318 slutlig DOKUMENT SV 02 03 11 Katalognummer : CB-CO-97-306-SV-C ISBN 92-78-21625-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2116/97 dell'on. Hiltrud BREYER al Consiglio. Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari - ammissione delle varietà

eurovoc_concepts:
catalogue
crop production
foodstuff
foodstuffs legislation
genetically modified organism
market approval
marketing
prepared foodstuff
seed

formats: html pdf print

text: C 102/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 3. 4. 98 (98/C 102/19) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2116/97 di Hiltrud Breyer (V) al Consiglio (24 giugno 1997) Oggetto: Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari › ammissione delle varieta‘ 1. Puo‘ il Consiglio confermare che tutti i prodotti vegetali che rientrano in varieta‘ ammesse non debbono sottostare alla procedura di notifica o alla procedura semplificata di autorizzazione di cui al regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari (1)? In caso affermativo, i prodotti di trasformazione da essi ottenuti necessitano di un(cid:146)autorizzazione ai sensi 2. del suddetto regolamento? (1) GU L 43 del 14. 2. 1997, pag. 1. (98/C 102/20) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2124/97 di Hiltrud Breyer (V) al Consiglio (24 giugno 1997) Oggetto: Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari › accertamenti di sicurezza Puo‘ il Consiglio far sapere se, nel caso di una linea di vegetali geneticamente modificata autorizzata ai sensi della direttiva sulle varieta‘ dopo un(cid:146)analisi accurata della modifica dei suoi prodotti metabolici, e‘ previsto anche l(cid:146)accertamento delle eventuali modificazioni metaboliche di tutte le piante ottenute per incrocio a partire da detta linea? (98/C 102/21) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2142/97 di Hiltrud Breyer (V) al Consiglio (24 giugno 1997) Oggetto: Regolamento (CE) n. 258/97 sui nuovi prodotti alimentari › richieste di autorizzazione di alimenti geneticamente modificati gia‘ presentate a norma della direttiva 90/220/CEE Puo‘ il Consiglio confermare che i prodotti transgenici di cui e‘ imminente la commercializzazione e per i quali era stata richiesta autorizzazione a norma della direttiva 90/220/CEE (1), sull(cid:146)emissione deliberata nell(cid:146)ambiente di organismi geneticamente modificati, non sono soggetti agli obblighi in materia di etichettatura del regolamento (CE) n. 258/97 (2), sui nuovi prodotti alimentari, benche· sia rilevabile in essi la modificazione genetica (il produttore ha la facolta‘ di procedere all(cid:146)etichettatura del prodotto)? (1) GU L 117 dell(cid:146)8. 5. 1990, pag. 15. (2) GU L 43 del 14. 2. 1997, pag. 1. Risposta comune alle interrogazioni scritte E-2112/97, E-2116/97, E-2124/97 e E-2142/97 (31 ottobre 1997) L(cid:146)articolazione delle condizioni d(cid:146)applicazione delle direttive 70/457/CEE (1) e 70/458/CEE (2) e del regolamento n. 258/97 sui nuovi prodotti e i nuovi ingredienti alimentari (3), adottato dal Parlamento europeo e dal Consiglio conformemente alla procedura di cui all(cid:146)articolo 189B del trattato, per quanto riguarda segnatamente le procedure d(cid:146)autorizzazione e d(cid:146)etichettatura, e‘ precisata, in particolare, all(cid:146)articolo 3, paragrafo 2 di detto regolamento. (1) GU L 225 del 12. 10. 1970, pag. 1. (2) GU L 225 del 12. 10. 1970, pag. 7. (3) GU L 43 del 14. 02. 1997, pag. 1


title: Eudor-Stat : Population and social conditions; Agriculture, forestry and fisheries; Environment; Miscellaneous. 1/1997.

eurovoc_concepts:
EU publication
statistics


title: Regolamento (CE) n. 1144/97 della Commissione del 24 giugno 1997 che impone la registrazione delle importazioni di forni a microonde originari della Repubblica di Corea

eurovoc_concepts:
South Korea
customs inspection
customs regulations
furnace
import
originating product

formats: html pdfa1b print


title: Bericht des Europäischen Rechnungshofes über den Jahresabschluß der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl zum 31. Dezember 1996

eurovoc_concepts:
ECSC
European Court of Auditors
financial control
management audit
report