title: QUESTION ECRITE no 1978/97 de Bryan CASSIDY à la Commission. Composition des comités consultatifs

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
common fisheries policy
consumer
fisherman
fishing industry


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1968/97 von Edith MÜLLER an die Kommission. Zusammenarbeit zwischen der EU und den Vereinten Nationen

eurovoc_concepts:
Community budget
European Union
UNO
implementation of the budget

formats: html pdf print

text: C 60/72 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 25. 2. 98 (98/C 60/106) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1964/97 von Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) an die Kommission (9. Juni 1997) Betrifft: Import gefrorener Spatzen aus China in die Europa¤ische Union Am 28. 1. 1997 konfiszierte ein Pru¤fer des Zolls im Hafen von Antwerpen einen Container, der per Lkw in die Niederlande verbracht werden sollte. Inhalt des Containers: insgesamt 1. 236. 000 gerupfte und tiefgefrorene Spatzen im Gegenwert von 3. 300. 700 BF. Weder der Handel mit noch die Ein- oder Ausfuhr von Feldsperlingen (Passer montanus) sind erlaubt. Dennoch werden allein nach Belgien ja¤hrlich rund 6. 000. 000 Exemplare dieser Vogelart verbracht. Belgien dient zumeist als Transitland. Hauptabnehmer der gefrorenen Vo¤gel sind Italien, Spanien und Portugal, wo diese Tiere als Delikatesse teuer gehandelt und in der Gastronomie zum Verzehr angeboten werden. Ist der Kommission der oben beschriebene Fall bzw. die gesamte Problematik der Sperlings-Einfuhren aus 1. China in die EU und insbesondere nach Belgien bekannt? a) Wenn ja, was hat die Kommission bisher getan und was gedenkt die Kommission noch zu unternehmen, um diesen Handel zu unterbinden? b) Wenn nein, welche Schritte wird die Kommission unternehmen, um sich mit der oben beschriebenen Problematik vertraut zu machen? Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die Problematik der Einfuhren von Arten, die in der EU geschu¤tzt 2. sind, durch die Rechtsprechung des Europa¤ischen Gerichtshofes hinreichend gekla¤rt ist? 3. Wenn ja, welche Handlungsverpflichtungen leitet die Kommission daraus fu¤r sich und fu¤r die Regierungen der Mitgliedstaaten ab? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (1. August 1997) 1. Der Kommission war dieser Vorfall nicht bekannt, und sie ist auch niemals mit der von der Frau Abgeordneten angesprochenen Problematik befa(cid:223)t worden. Auf jeden Fall unterliegen entspechende Kontrollen an den Grenzen nach dem derzeitigen Stand des Gemeinschaftsrechts einzig und allein der Zusta¤ndigkeit der Mitgliedstaaten. In einem Urteil vom 8. Februar 1996 (1) stellt der Gerichtshof fest, da(cid:223) die Richtlinie 79/409/EWG 2. und 3. des Rates vom 2. April 1979 u¤ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten (2) fu¤r Vogelunterarten gilt, die nur au(cid:223)erhalb des europa¤ischen Gebietes der Mitgliedstaaten wildlebend vorkommen, sofern die Art, zu der sie geho¤ren, oder andere Unterarten dieser Art in diesem Gebiet wildlebend vorkommen. Das Urteil betrifft daher keine direkten Einfuhren aus Drittla¤ndern, und soweit der Kommission bekannt ist, hat der Gerichtshof bisher noch kein Urteil in Rechtssachen erlassen, die im Zusammenhang mit Einfuhren dieser Art stehen. Insofern wa¤re diese Problematik ferner unter dem Gesichtspunkt der einschla¤gigen internationalen Handelsre- gelungen zu pru¤fen. (1) Rechtssache C-202/94, Godefridus van der Feesten, Sammlung 1996 Teil I-355. (2) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. Die Richtlinie wurde zuletzt gea¤ndert durch die Richtlinie 94/24/EG vom 8. Juni 1994 (ABl. L 164 vom 30. 6. 1994). (98/C 60/107) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1968/97 von Edith Mu¤ ller (V) an die Kommission (9. Juni 1997) Betrifft: Zusammenarbeit zwischen der EU und den Vereinten Nationen Die Europa¤ische Union und ihre Mitgliedstaaten geben Jahr fu¤r Jahr viel Geld fu¤r die Zusammenarbeit mit den Vereinten Nationen aus. Es ist im Interesse der Bu¤rger zu erfahren, was wir fu¤r dieses Geld erhalten. Deshalb ersuche ich die Kommission um die Beantwortung der folgenden Fragen:


title: QUESTION ECRITE no 1998/97 de Hiltrud BREYER à la Commission. Hormones de croissance

eurovoc_concepts:
EU policy
United States
export
fattening
health legislation
hormone
import (EU)
live animal
veterinary legislation

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1974/97 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Prosecuzione della riforma dei centri di igiene mentale in Grecia

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Greece
Structural Funds
disabled person
employment aid
social change
welfare


title: WRITTEN QUESTION No. 1984/97 by Esko SEPPÄNEN to the Commission. Member States' level of debt in terms of pension liabilities and meeting obligations in respect of pension liabilities under the conditions imposed by the single currency

eurovoc_concepts:
EU Member State
competence of the Member States
economic structure
monetary union
national financing
pension scheme
social security
social structure


title: Съвместно действие от 9 юни 1997 година прието от Съвета на основание член K.3 от Договора за Европейския съюз, за уточняване на критериите за целевите проверки, методите на избор и др., и оптимизиране събирането на митническа и полицейска информация

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
customs inspection
drug traffic
exchange of information
joint action
police checks

formats: html pdf print xhtml

text: 48 BG Официален вестник на Европейския съюз 19/т. 1 31997F0372 17. 6. 1997 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 159/1 СЪВМЕСТНО ДЕЙСТВИЕ от 9 юни 1997 година прието от Съвета на основание член K. 3 от Договора за Европейския съюз, за уточняване на критериите за целевите проверки, методите на избор и др. , и оптимизиране събирането на митническа и полицейска информация (97/372/ПВР) СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член K. 3, параграф 2, буква б) от него, като взе предвид значението на задълбочаване на ефективността на действията за борба с трафика на наркотици, като взе предвид докладът на Експертната група по наркотици, одобрен от Европейският съвет на срещата му в Мадрид през 1995 г. , който съдържа предложение за уточняване на критериите за целевите проверки, методите на избор и др. , и събирането на митническа и полицейска информация, като има предвид, че целевите проверки, структурирани методи за избор и др. , както и по-интегрираното използване на митническа и полицейска информация са важни инструменти за ефективното планиране на мерки за наказателно преследване в борбата срещу трафика на наркотици; като има предвид, че при прилагане на митническото законодател- ство, употребата на целеви проверки и структурирани методи на избор, имат за цел да съсредоточат митническия контрол върху ситуации с висок риск за трафик на наркотици, като в същото време позволяват ускореното митническо освобождаване на законно преминаващите пътници и превоз на товари; като взе предвид Конвенцията от 26 юли 1995 г. за използването на информационни технологии за митнически цели (Конвенция за МИС (Митническата информационна система)) (1), като има предвид, че използването на целеви проверки, структурирани методи за избор и др. позволяват на митническите органи да си поставят по-ясно критерии, които им позволяват да прилагат наличните им средства по най-добър начин; като взе предвид приетото Съвместно действие от Съвета на 29 ноември 1996 г. относно сътрудничеството между митничес- ките органи и стопански организации в борбата срещу трафика на наркотици (2), като взе предвид мандата на Съвета от 29 ноември 1996 г. да одобри преразгледани споразумения за съвместни митнически опе- рации по наблюдение, като взе предвид Резолюцията на Съвета от 29 ноември 1996 г. относно съставяне на полицейски/митнически споразумения за борба срещу наркотиците (3), (1) ОВ C 316, 27. 11. 1995 г. , стр. 33. (2) ОВ L 322, 12. 12. 1996 г. , стр. 3. (3) ОВ C 375, 12. 12. 1996 г. , стр. 1. като има предвид, че Европейският съюз и международните инсти- туции като Отдел за борба с наркотиците на Европол, Световната митническа организация и Интерпол, играят важна роля при обмена на информация; като има предвид, че на митническите органи се налага постоянно да променят и преоценят приоритетите си, за да отговорят на променящите се обстоятелства и новопостъпващата информация, тъй като контрабандистите на наркотици постоянно променят избраните от тях пътища за контрабанда на наркотици, често близо до границите, на които по предварителна информация, или по друг начин се знае, че митническият контрол е по-малко стриктен, 19/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 49 ПРИЕ НАСТОЯЩОТО СЪВМЕСТНО ДЕЙСТВИЕ: са одобрени от Съвета на 29 ноември 1996 г. При необходимост се подкрепя участие в тези операции на трети страни. Член 1 Член 6 Митническите органи на държавите-членки се стремят да оптимизират употребата на целеви проверки и структурирани методи на избор, както и събирането на митническа и полицейска информация. За тази цел органите вземат следните мерки в рамките на съществуващите правни и практически възможности, които са предвидени в членове 2 - 8. Митническите, полицейски и други органи по наказателно преследване на държавите-членки, в рамките на възможното, усилват съвместния обмен на налични разузнавателни данни и общата информация. Това се прилага на национално равнище, на равнище на Европейския съюз и на международно равнище, и също и международните институции. институциите Европейския включва съюз на Член 2 Член 7 органи предприемат Митническите по-засилено използване на наличната информация от всички стопански сектори, особено тази от сектор транспорт. държавите-членки на Органите по наказателно преследване на държавите-членки анализират по целесъобразност наличните разузнавателни и информативни данни. Член 3 Член 8 Митническите органи на държавите-членки засилват взаимния обмен на разузнавателна и на информация за целите на анализа. В зависимост от оперативното развитие на базата данни на МИС, митническите органи на държавите-членки употребяват по-често системата на електронна поща на МИС при обмена на посочените разузнавателни данни. Митническите разработват наръчници на най-добрите практики, за да насърчат по-широката употреба на техники по анализ на риска. държавите-членки органи на Член 4 Настоящото съвместно действие влиза в сила в деня на приемането му. Член 9 Митническите органи на държавите-членки използват в по-голяма степен всичките налични данни в Европейските митнически информационни системи за морски, сухоземен транспорт, както и в други области (т. е. AIR-Info, BALKAN-Info, CARGO-Info, MAR-Info,YACHT-Info). въздушен, Член 10 Настоящото съвместно действие се публикува в Официален вестник. Член 5 Съставено в Люксембург на 9 юни 1997 година. Митническите подобряват процедурите за целеви проверки, чрез организиране на съвместни митнически операции по наблюдение в настоящата област, които държавите-членки органи на За Съвета Председател G. ZALM


title: FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 27/97 fastlagt af Rådet den 9. juni 1997 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/.../EF af ... om ONP-vilkår for taletelefonitjenesten og om udbud af forsyningspligtydelser på teleområdet under konkurrenceforhold

eurovoc_concepts:
competition
consumer protection
domestic market
supplies contract
telecommunications
telephone

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1996/97 do Deputado Dietrich ELCHLEPP à Comissão. Energias renováveis - Incentivo e controlo da utilização de recursos

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
biomass
energy production
investment aid
regional aid
renewable energy

text: C 82/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 3. 98 (98/C 82/32) PERGUNTA ESCRITA E-1996/97 apresentada por Dietrich Elchlepp (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Junho de 1997) Objecto: Energias renova·veis › Incentivo e controlo da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de recursos Qual o volume financeiro dos recursos ate· a‘ data atribu(cid:14)·dos, no quadro da ajuda regional e agr(cid:14)·cola, a‘ 1. promo(cid:231)a(cid:152)o de energias renova·veis? Quais os projectos contemplados? 2. Sera· que a Comissa(cid:152)o verifica se, no a(cid:136)mbito das pol(cid:14)·ticas de planeamento levadas a efeito pelos Estados-membros, sa(cid:152)o exploradas todas as possibilidades de obten(cid:231)a(cid:152)o de energias renova·veis, nomeadamente a energia produzida a partir da biomassa? De um modo geral, sera· do conhecimento da Comissa(cid:152)o se os Fundos sa(cid:152)o utilizados para os fins a que se destinaram? Em caso negativo, por que raza(cid:152)o? Sera· verdade que o projecto solar THESEUS inicialmente previsto, a realizar com comparticipa(cid:231)a(cid:152)o da 3. Comunidade e destinado a‘ obten(cid:231)a(cid:152)o de energia solar em Creta, sera· convertido numa central ele·ctrica convencional (turbinas a ga·s alimentadas a gaso·leo, geradores a gaso·leo contendo o·leo pesado e central te·rmica activada a o·leo pesado) nas localidades de Chania e de Atherinolakos sitas na ilha? Sera· que tal e· compat(cid:14)·vel com as declara(cid:231)o(cid:152)es de responsa·veis pol(cid:14)·ticos gregos e da Comissa(cid:152)o de tornar Creta um modelo de desenvolvimento das tecnologias de energia renova·vel? Resposta do Comissa·rio Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (16 de Setembro de 1997) 1. No a(cid:136)mbito do desenvolvimento rural, as ajudas a investimentos em prol das energias renova·veis integram-se na medida «valoriza(cid:231)a(cid:152)o do potencial endo·geno». Neste contexto, sa(cid:152)o financiados diversos projectos, quer para a produ(cid:231)a(cid:152)o de biodiesel a partir de sementes de colza ou de bioetanol a partir de trigo ou beterraba a(cid:231)ucareira, quer para a valoriza(cid:231)a(cid:152)o da madeira ou a gaseifica(cid:231)a(cid:152)o de res(cid:14)·duos de mate·ria biodegrada·vel, incluindo esterco e detritos de matadouros. Atendendo a que os projectos individuais na(cid:152)o sa(cid:152)o identificados com base nos programas aprovados, torna-se dif(cid:14)·cil quantificar o montante exacto neste cap(cid:14)·tulo. No que respeita aos fundos regionais, a promo(cid:231)a(cid:152)o de fontes de energia renova·veis faz parte dos programas espec(cid:14)·ficos para os Estados-membros do objectivo1. De um total de 3. 000 milho(cid:152)es de ecus relativo a‘ energia, o financiamento relativo a fontes de energia renova·veis e· expressivo nos seguintes Estados-membros (per(cid:14)·odo 1994-99): › Gre·cia: 75,3 milho(cid:152)es de ecus, representando 8,7% do programa relativo a‘ energia; › Espanha: 84,42 milho(cid:152)es de ecus no total, sendo 26 milho(cid:152)es dos programas regionais e 56,42 milho(cid:152)es de uma subven(cid:231)a(cid:152)o global do subprograma relativo a‘ energia; › Irlanda: 8,6 milho(cid:152)es de ecus, representando 27% do subprograma relativo a‘ energia; › Portugal: 172,85 milho(cid:152)es de ecus no total, correspondendo 70 milho(cid:152)es a 21,7% do subprograma relativo a‘ energia, 12,95 milho(cid:152)es ao programa relativo a‘ Madeira, 68,4 milho(cid:152)es ao programa relativo aos A(cid:231)ores e 21,5 milho(cid:152)es a‘ Iniciativa Comunita·ria REGISII para os A(cid:231)ores. No anterior per(cid:14)·odo de programa(cid:231)a(cid:152)o, de 1989 a 1993, a Iniciativa Comunita·ria VALOREN contribu(cid:14)·ra com 293,75 milho(cid:152)es de ecus para a promo(cid:231)a(cid:152)o do potencial energe·tico endo·geno, num total de 2. 331 milho(cid:152)es de ecus atribu(cid:14)·dos no dom(cid:14)·nio da energia. 2. A Comissa(cid:152)o co-financia projectos de planifica(cid:231)a(cid:152)o a n(cid:14)·vel nacional e regional no dom(cid:14)·nio das energias renova·veis. Neste contexto, vela por que sejam analisadas todas as possibilidades de produ(cid:231)a(cid:152)o de energia a partir de fontes renova·veis, incluindo a biomassa. A decisa(cid:152)o e as modalidades de aplica(cid:231)a(cid:152)o de tais planos sa(cid:152)o da responsabilidade dos Estados-membros. A fim de estimular os Estados-membros a debru(cid:231)arem-se sobre as possibilidades oferecidas neste dom(cid:14)·nio e tomarem as medidas necessa·rias, realizam-se ac(cid:231)o(cid:152)es de informa(cid:231)a(cid:152)o espec(cid:14)·ficas sobre a utiliza(cid:231)a(cid:152)o da biomassa para fins energe·ticos (cid:150) culturas, res(cid:14)·duos florestais, detritos e biocombust(cid:14)·veis l(cid:14)·quidos. 3. Na(cid:152)o, o projecto THESEUS refere-se a‘ instala(cid:231)a(cid:152)o de uma central solar inovadora para produ(cid:231)a(cid:152)o de electricidade, com a capacidade de 52 megawatts, cuja localiza(cid:231)a(cid:152)o esta· prevista para Fragokastello, na a·rea administrativa de Chania (Ilha de Creta). O projecto encontra-se actualmente na fase de planifica(cid:231)a(cid:152)o, financiada pelo Programa THERMIE (TE-235-96), que indicara· as dimenso(cid:152)es e a localiza(cid:231)a(cid:152)o exactas da instala(cid:231)a(cid:152)o, em conformidade com os dados solares e meteorolo·gicos e de acordo com o plano energe·tico regional de Creta


title: WRITTEN QUESTION No. 2053/97 by Luis CAMPOY ZUECO to the Commission. Cohesion Fund activities in Navarre

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU action
Navarre
co-financing
report

text: 11. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 76/71 (98/C 76/157) WRITTEN QUESTION P-2053/97 by Luis Campoy Zueco (PPE) to the Commission (9 June 1997) Subject: Cohesion Fund activities in Navarre Can the Commission specify what co-financing investments were made by the Cohesion Fund in the Community of Navarre in 1995 and 1996? Answer given by Mrs Wulf- Mathies on behalf of the Commission (4 July 1997) The Commission does not have any specifically regional data regarding the Cohesion Fund. It draws the attention of the Honourable Member to the fact that the annual report on the activities of the Fund in 1995 (1) contains in Annex I the main points of the environmental and transport projects part-financed in Spain, including those part-financed in Navarre. With regard to 1996, the Commission is sending directly to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat the main points of the projects adopted. (1) Doc. COM(96) 388. (98/C 76/158) WRITTEN QUESTION E-2059/97 by Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) to the Commission (16 June 1997) Subject: SMEs and the 5th Framework Programme Small and medium-sized enterprises account for 66% of employment in the EU. They have a very important role to play particularly in terms of innovation and research. In the European Parliament(cid:146)s Committee on Research, Technological Development and Energy we have discussed the position of SMEs particularly in connection with the EU(cid:146)s 5th framework programme on research, technological development and demonstration. Because the term (cid:145)small and medium-sized enterprises(cid:146) has not been sufficiently clearly defined, it also remains unclear in what capacity they can participate in the 5th Framework Programme. I should like to ask the Commission how it defines SMEs and how it intends to take account of these firms in the implementation of the 5th Framework Programme. Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (31 July 1997) On 3 April 1996, the Commission adopted a Recommendation concerning the definition of small and medium-sized enterprises (SMEs) (1). Thanks to this Recommendation, clear and precise rules now exist for defining SMEs, small enterprises and micro-enterprises in both Community programmes and instruments and those of Member States. In adopting this definition, the Commission sought in particular to introduce greater clarity, coherence and visibility into Community programmes which previously had often used different definitions of SMEs. In order to qualify as an SME, an enterprise must, under this Recommendation, meet a workforce-size criterion (fewer than 250 employees), a financial criterion (turnover less than ECU 40 million or an annual balance-sheet total of less than ECU 27 million) and an independence criterion (i. e. the enterprises must not be owned as to 25 % or more of the capital or the voting rights by one or several enterprises which are not SMEs themselves. Lower thresholds apply in the definitions of small enterprises and of micro-enterprises


title: Kommissionens Forordning (EF) Nr. 1039/97 af 9. juni 1997 om udskydelse af fristen for tilsåning med visse markafgrøder i visse regioner i produktionsåret 1997/98

eurovoc_concepts:
cereals
leguminous vegetable
oleaginous plant
production aid
regional aid
utilised agricultural area


title: QUESTION ECRITE no 1995/97 de Jannis SAKELLARIOU à la Commission. Utilisation des crédits du programme MEDA en 1996

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
financing of aid
social change

text: C 45/138 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 10. 2. 98 Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (27 juin 1997) Depuis le 24 avril 1997, des exactions inadmissibles ont e·te· perpe·tre·es par des agriculteurs fran(cid:231)ais a‘ l(cid:146)encontre de camions transportant des fruits et des le·gumes en provenance d(cid:146)autres E· tats membres, principalement d(cid:146)Espagne. La Commission condamne fermement ces exactions et de·plore leur caracte‘re re·pe·titif. Elle a appele· les autorite·s fran(cid:231)aises a‘ mettre d(cid:146)urgence en (cid:156)uvre des dispositifs de maintien de l(cid:146)ordre ade·quats et efficaces, agissant sur la base d(cid:146)instructions contraignantes et claires en vue de garantir la libre circulation des marchandises. La Commission rappelle qu(cid:146)elle estime qu(cid:146)en vertu du droit communautaire, et en particulier de l(cid:146)article 30 du traite· CE, qui fait partie inte·grante des organisations communes de marche·, en liaison avec l(cid:146)article 5 du susdit traite· CE, les pouvoirs publics sont tenus, dans le cadre de l(cid:146)exercice de leurs compe·tences en matie‘re de se·curite· publique, de prendre les mesures ne·cessaires pour pre·venir et re·primer des actions de particuliers qui portent gravement atteinte au droit a‘ la libre circulation des marchandises garanti par le traite· CE. Un manquement a‘ ce devoir doit e(cid:136)tre analyse· comme un manquement aux obligations qui incombent aux E· tats membres en vertu des dispositions pre·cite·es. Conside·rant que les mesures d(cid:146)ordre public pre·ventives et re·pressives mises en (cid:156)uvre ante·rieurement par les autorite·s publiques fran(cid:231)aises ne sont pas suffisantes pour avoir un effet dissuasif, la Commission dans le cadre de l(cid:146)exercice de sa compe·tence de gardienne du traite·, a engage· une proce·dure d(cid:146)infraction qui se trouve a‘ pre·sent au stade de la saisine de la Cour de Justice (affaire C-265/95). L(cid:146)audience orale a eu lieu le 10 juin 1997. La Commission ayant fait usage de l(cid:146)instrument que lui a confe·re· le Traite· pour assurer le respect du droit communautaire, il convient maintenant d(cid:146)attendre l(cid:146)arre(cid:136)t de la Cour de Justice, qui devrait e(cid:136)tre rendu vers la fin de l(cid:146)anne·e. Par ailleurs, la Commission rappelle que des incitations ont e·te· mises en place dans le cadre de la re·forme de l(cid:146)organisation commune de marche· des fruits et le·gumes afin de favoriser le de·veloppement des groupements de producteurs ope·rant dans plusieurs E· tats membres. (98/C 45/179) QUESTION E· CRITE E-1995/97 pose·e par Jannis Sakellariou (PSE) a‘ la Commission Objet: Utilisation des cre·dits du programme MEDA en 1996 (9 juin 1997) 1. La Commission peut-elle indiquer quels montants des cre·dits du programme MEDA ont e·te· libe·re·s en 1996 pour e(cid:136)tre utilise·s? Sur quelle base juridique cela s(cid:146)est-il re·alise·? Au cas ou‘ certains montants n(cid:146)auraient pas e·te· libe·re·s, peut-elle indiquer pourquoi? 2. Peut-elle indiquer quels pays be·ne·ficient, pour quels montants, de cre·dits du programme MEDA? Re·ponse donne·e par M. Marin au nom de la Commission (15 juillet 1997) 1. En 1996, la ligne budge·taire B7-410 (MEDA) a e·te· dote·e de 403 millions d(cid:146)e·cus en cre·dits d(cid:146)engagements et de 202 millions d(cid:146)e·cus en cre·dits de paiements. La base juridique de cette ligne budge·taire est le re‘glement (CE) no 1488/96 adopte· par le Conseil le 23 juillet 1996 (1). Une re·serve ne·gative de 200 millions d(cid:146)e·cus inscrite au budget de 1996 n(cid:146)a pas e·te· mise a‘ disposition sur de·cision de l(cid:146)autorite· budge·taire suite au rejet des propositions de virements soumises par la Commission. Le taux d(cid:146)exe·cution des cre·dits d(cid:146)engagements disponibles sur la ligne B7-410 a e·te· de 100 % et celui des cre·dits de paiement de 77 % et ce malgre· l(cid:146)adoption tardive en juillet de la base le·gale. 2. Les partenaires e·ligibles du programme MEDA sont l(cid:146)Alge·rie, Chypre, l(cid:146)Egypte, Israe¤l, la Jordanie, le Liban, Malte, le Maroc, la Syrie, la Tunisie, la Turquie et l(cid:146)Autorite· palestinienne. Le re‘glement (CE) no 1488/96 ne pre·voit pas l(cid:146)allocation d(cid:146)un montant fixe par partenaire, mais une programmation financie‘re d(cid:146)ensemble indiquant le montant des programmes indicatifs nationaux et du programme indicatif re·gional. (1) JO L 189 du 30. 7. 1996


title: QUESTION ECRITE no 1974/97 de Alexandros ALAVANOS à la Commission. Poursuite de la réforme du système de soins psychiatriques


title: Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, ki Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo dodaja protokol o medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah

eurovoc_concepts:
Switzerland
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation
protocol to an agreement

text: 306 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 8 21997A0627(01) 27. 6. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 169/77 SPORAZUM V OBLIKI IZMENJAVE PISEM med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, ki Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo dodaja protokol o medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah A. Pismo Evropske skupnosti Bruselj, 9. junij 1997 Spoštovani, v čast mi je sklicevati se na pogajanja med predstavniki Evropske skupnosti in Švicarske konfederacije o sklenitvi sporazuma o medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah, ki Sporazumu z dne 22. julija 1972 dodaja protokol o teh zadevah. Ta dodatni protokol, katerega besedilo je priloženo, bo sestavni del Sporazuma z dne 22. julija 1972 in bo začel veljati prvi dan drugega meseca po datumu uradnega obvestila, da so vsi potrebni postopki končani. Do zaključka teh postopkov se uporablja začasno od 1. julija 1997. Hvaležen bom, če boste potrdili, da se Švicarska konfederacija strinja z navedenim. S spoštovanjem, V imenu Evropske skupnosti 02/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 307 B. Pismo Švicarske konfederacije Bern, 9. junij 1997 Spoštovani, v čast mi je potrditi prejem vašega pisma z današnjim datumom, ki se glasi: „V čast mi je sklicevati se na pogajanja med predstavniki Evropske skupnosti in Švicarske konfederacije o sklenitvi sporazuma o medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah, ki Sporazumu z dne 22. julija 1972 dodaja protokol o teh zadevah. Ta dodatni protokol, katerega besedilo je priloženo, bo sestavni del Sporazuma z dne 22. julija 1972 in bo začel veljati prvi dan drugega meseca po datumu uradnega obvestila, da so vsi potrebni postopki končani. Do zaključka teh postopkov se uporablja začasno od 1. julija 1997. Hvaležen bom, če boste potrdili, da se Švicarska konfederacija strinja z navedenim. “ Lahko potrdim, da se Švicarska konfederacija strinja z navedenim. S spoštovanjem, V imenu Švicarske konfederacije 308 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 8 Hecho en Luxemburgo, el nueve de junio de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Luxembourg den niende juni nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am neunten Juni neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στο Λουξεμδούργο, στις εννέα Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Luxembourg on the ninth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Luxembourg, le neuf juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Lussemburgo, addì nove giugno millenovecentonovantasette. Gedaan te Luxemburg, de negende juni negentienhonderd zevenennegentig. Feito no Luxemburgo, em nove de Junho de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Luxemburgissa yhdeksäntenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän. Som skedde i Luxemburg den nionde juni nittonhundranittiosju. 02/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 309 En nombre de la Comunidad Europea På vegne af Det Europæiske Fællesskab Im Namen der Europäischen Gemeinschaft Εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας. On behalf of the European Community Au nom de la Communauté européenne A nome della Comunità europea Namens de Europese Gemeenschap Em nome da Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera 310 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 8 DODATNI PROTOKOL o medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah Člen 1 Opredelitev pojmov V tem protokolu: (a) „blago“ pomeni vse blago, ki je uvrščeno v Poglavja 1 do 97 harmoniziranega sistema, ne glede na področje uporabe Spo- razuma z dne 22. julija 1972; (b) „carinska zakonodaja“ pomeni vse zakonske ali ureditvene določbe, ki jih sprejmeta Evropska skupnost ali Švicarska kon- federacija in urejajo uvoz, izvoz in tranzit blaga ter dajanje blaga v kateri koli carinski postopek, vključno z ukrepi o pre- povedi, omejitvah in nadzoru; (c) „organ prosilec“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga je v ta namen imenovala pogodbenica, in ki zaprosi za pomoč pri carinskih zadevah; ugotovljenih ali načrtovanih dejanjih, ki kršijo ali bi lahko kršile takšno zakonodajo. 2. Po zaprosilu organa prosilca ga zaprošeni organ obvesti o tem, ali je bilo blago, izvoženo z ozemlja ene pogodbenice, pravilno uvoženo na ozemlje druge pogodbenice in, kadar je primerno, navede carinski postopek, uporabljen za blago. 3. Po zaprosilu organa prosilca zaprošeni organ v skladu s svojo zakonodajo sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi nadzor nad: (a) fizičnimi ali pravnimi osebami, za katere se utemeljeno dom- neva, da kršijo ali so kršile carinsko zakonodajo; (d) „zaprošeni organ“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga je v ta namen imenovala pogodbenica, in ki prejme zaprosilo za pomoč pri carinskih zadevah; (b) kraji, kjer se blago skladišči na način, zaradi katerega je mogoče utemeljeno sumiti, da je namenjeno dejanjem, ki kršijo carinsko zakonodajo; (e) „kršitve carinske zakonodaje“ pomenijo vsako kršitev ali poskus kršitve te zakonodaje. (c) gibanjem blaga, za katero je sporočeno, da bi lahko povzro- čilo kršitve carinske zakonodaje; Člen 2 Področje uporabe (d) prevoznimi sredstvi, za katere se upravičeno domneva, da so bila, so ali bodo lahko uporabljena pri dejanjih, ki kršijo carin- sko zakonodajo. 1. Pogodbenici na področjih, ki so v njuni pristojnosti, druga drugi pomagata na način in pod pogoji, določenimi v tem proto- kolu, pri zagotavljanju pravilne uporabe carinske zakonodaje, zlasti s preprečevanjem, odkrivanjem in raziskovanjem dejanj, ki kršijo to zakonodajo. 2. Pomoč pri carinskih zadevah, kot jo predvideva ta protokol, velja za vse upravne organe pogodbenic, ki so pristojni za uporabo tega protokola. Ne posega v določbe, ki urejajo medsebojno pomoč v kazenskih zadevah. Prav tako se ne nanaša na informacije, pridobljene pri izvrševanju pooblastil na zahtevo sodnih organov, razen če ti organi v to privolijo. Člen 3 Pomoč po zaprosilu Člen 4 Pomoč na lastno pobudo Pogodbenici si na lastno pobudo in v skladu s svojimi zakoni, pra- vili in drugimi pravnimi instrumenti medsebojno pomagata, če menita, da je to potrebno za pravilno uporabo carinske zakono- daje, še posebej kadar prejmeta informacije, ki se nanašajo na: — dejanja, ki kršijo ali za katere menijo, da kršijo takšno zako- nodajo in ki bi lahko zanimale drugo pogodbenico, — nove načine ali metode, uporabljene pri izvajanju takšnih dejanj, 1. Po zaprosilu organa prosilca mu zaprošeni organ predloži vse ustrezne informacije, ki mu lahko omogočijo zagotavljanje pra- vilne uporabe carinske zakonodaje, vključno z informacijami o — blago, za katerega je znano, da je predmet kršitev carinske zakonodaje, 02/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 311 — fizične ali pravne osebe, za katere se lahko upravičeno dom- neva, da kršijo ali so kršile carinsko zakonodajo, 4. Če zaprosilo ne ustreza uradnim zahtevam, je mogoče zahte- vati njegov popravek ali dopolnitev; vendar pa se pri tem lahko odredijo previdnostni ukrepi. — prevozna sredstva, za katere je mogoče utemeljeno sumiti, da so se ali bi se lahko uporabila za dejanja, ki kršijo carinsko zakonodajo. Člen 5 Dostava/uradno obveščanje Po zaprosilu organa prosilca sprejme zaprošeni organ v skladu s svojo zakonodajo vse potrebne ukrepe za: — dostavo vseh dokumentov, — uradno obveščanje o vseh odločitvah kot tudi vseh drugih ustreznih aktih, ki so del zadevnega postopka, na podlagi tega protokola naslovniku, ki prebiva ali je ustanov- ljen na njegovem ozemlju. V takšnem primeru se za zaprosilo za dostavo ali uradno obvestilo uporablja člen 6(3). Člen 6 Oblika in vsebina zaprosil za pomoč 1. Zaprosila po tem protokolu morajo biti pisna. Zaprosilom morajo biti priloženi vsi dokumenti, ki so potrebni za obravna- vanje zaprosil. Kadar je nujno hitro ukrepanje, se lahko sprejme ustno zaprosilo, ki ga je treba takoj pisno potrditi. 2. Zaprosila na podlagi odstavka 1 naj vsebujejo te informacije: (a) navedba organa prosilca, ki da zaprosilo; (b) zaprošeni ukrep; (c) predmet zaprosila in razlog zanj; Člen 7 Obravnavanje zaprosil 1. Pri obravnavanju zaprosil za pomoč, zaprošeni organ v okviru svojih pristojnosti in razpoložljivih virov posreduje že pridobljene informacije, opravlja ustrezne poizvedbe ali poskrbi, da se te opravljajo, kot če bi deloval v svojem imenu ali na zahtevo dru- gega organa iste pogodbenice. Ta določba se uporablja tudi za upravni oddelek, na katerega je organ prosilec naslovil zaprosilo, kadar slednji ne more ukrepati sam. 2. Zaprosila za pomoč se obravnavajo v skladu z zakoni, pravili in drugimi pravnimi instrumenti zaprošene pogodbenice. 3. Pravilno pooblaščeni uradniki pogodbenice lahko s soglasjem druge udeležene pogodbenice in ob upoštevanju pogojev, ki jih določi slednja, od uradov zaprošenega organa ali drugega organa, za katerega je zaprošeni carinski organ odgovoren, dobijo informacije v zvezi z dejanji, ki kršijo ali bi lahko kršila carinsko zakonodajo, ki jih organ prosilec v okviru poizvedb potrebuje za namene tega protokola. 4. Uradniki pogodbenice so lahko s soglasjem druge vpletene pogodbenice in ob upoštevanju pogojev, ki jih določi slednja, navzoči pri poizvedbah, ki se opravljajo na ozemlju slednje. Člen 8 Oblika sporočanja informacij 1. Zaprošeni organ sporoči izide poizvedb organu prosilcu v in obliki dokumentov, overjenih kopij dokumentov, poročil podobnega. 2. Dokumenti iz odstavka 1 se lahko za iste namene nadomestijo z računalniško pripravljenimi informacijami v kateri koli obliki. (d) zakone, pravila in druge pravne elemente v zvezi s tem; Člen 9 (e) kolikor je mogoče natančne in celovite podatke o fizičnih ali pravnih osebah, o katerih teče preiskava; Izjeme pri obveznosti zagotavljanja pomoči (f) povzetek pomembnih dejstev in že opravljenih poizvedb, razen v primerih predvidenih v členu 5. 1. Pogodbenici lahko zavrneta dajanje pomoči na podlagi tega protokola, če bi to: 3. Zaprosila je treba predložiti v uradnem jeziku zaprošenega organa ali v jeziku, ki je za ta organ sprejemljiv. (a) lahko škodovalo suverenosti Švicarske konfederacije ali države članice Evropske skupnosti, ki je bila zaprošena za pomoč po tem protokolu; ali 312 SL Uradni list Evropske unije 02/Zv. 8 (b) lahko škodovalo javnemu redu, varnosti ali drugim bistvenim interesom, zlasti v primerih iz člena 10(2); ali vanja carinske zakonodaje. O takšni uporabi se nemudoma uradno obvesti pristojni organ, ki je te informacije priskrbel. (c) vključevalo denarne ali davčne predpise, ki niso carinski pred- pisi; ali (d) vključevalo kršitev industrijske, poslovne ali poklicne skrivno- sti. 2. Kadar organ prosilec prosi za pomoč, ki je sam ne bi mogel zagotoviti, če bi ga zanjo zaprosili, mora v svojem zaprosilu na to dejstvo opozoriti. Zaprošenemu organu je nato prepuščena odločitev, kako bo odgovoril na takšno zaprosilo. 3. Če je pomoč zavrnjena, je treba o odločitvi in o razlogih zanjo nemudoma uradno obvestiti organ prosilec. Člen 10 Zaupnost 1. Vsaka informacija na podlagi tega protokola, sporočena v kakšni koli obliki, je zaupna ali omejena, odvisno od veljavnih predpisov, ki se uporabljajo v vsaki od pogodbenic. Varovana je z in je deležna takšnega varstva kot obvezo uradne skrivnosti podobne informacije, za katere se uporablja ustrezna zakonodaja na območju pogodbenice, ki jo je prejela in ustrezne določbe, ki veljajo za organe Skupnosti. 2. Osebni podatki, to so vse informacije, ki se nanašajo na dolo- čenega ali določljivega posameznika, se lahko izmenjajo le, če se pogodbenica prejemnica zaveže, da bo takšne podatke varovala vsaj v tolikšni meri, kot bi jih v tem določenem primeru varovala pogodbenica, ki podatke priskrbi. 3. Pogodbenici lahko pridobljene informacije in dokumente, v katere sta imele vpogled, v skladu z določbami tega protokola, uporabljata kot dokazno sredstvo v svojih dokaznih spisih, poro- čilih, pri zasliševanju prič ter v postopkih in obtožnicah, ki tečejo pred sodišči. Člen 12 Izvedenci in priče Uradnik zaprošenega organa se lahko pooblasti, da v okviru omejitev svojega odobrenega pooblastila na območju, ki je v pristojnosti druge pogodbenice, nastopi kot izvedenec ali priča v sodnih ali upravnih postopkih v zvezi z zadevami, ki jih pokriva ta protokol, in predloži predmete, dokumente ali njihove overjene kopije, v kolikor so ti potrebni za navedene postopke. V vabilu na zaslišanje mora biti natančno navedeno, o katerih zadevah, na podlagi katerega pravnega naslova in kvalifikacij bo potekalo zaslišanje uradnika. Člen 13 Stroški pomoči Pogodbenici se odpovesta vsem medsebojnim zahtevkom za povračilo stroškov, nastalih po tem protokolu, razen, odvisno od primera, stroškov za izvedence in priče ter tolmače in prevajalce, ki niso zaposleni v javnih službah. Člen 14 Uporaba Člen 11 Uporaba informacij 1. Prejete informacije se uporabljajo izključno za namene tega protokola. Če ena od pogodbenic zahteva uporabo takšnih infor- macij v druge namene, mora pridobiti predhodno pisno soglasje organa, ki je informacije priskrbel. Takšna uporaba upošteva vse morebitne omejitve, ki jih določi ta organ. 2. Odstavek 1 ne preprečuje uporabe informacij v katerih koli sodnih ali upravnih postopkih, ki se sprožijo zaradi neizpolnje- 1. Uporabo tega protokola se zaupa carinskim organom Švicar- ske konfederacije na eni strani ter pristojnim službam Komisije Evropskih skupnosti, in kjer je to primerno, carinskim organom držav članic Evropske skupnosti, na drugi. Ti odločajo o vseh praktičnih ukrepih in dogovorih, potrebnih za njegovo uporabo, pri čemer upoštevajo veljavne predpise na področju varstva podatkov. 2. Pogodbenici se medsebojno posvetujeta in se obveščata o pod- robnih pravilih za izvajanje, ki se sprejmejo v skladu z določbami tega protokola. Zlasti izmenjata seznam pristojnih organov, pooblaščenih za posredovanje po tem protokolu. 02/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 313 SKUPNA IZJAVA Pogodbenici se strinjata, da bi moral Skupni odbor ustanoviti delovno skupino, ki mu bo pomagala pri upravljanju Protokola o medsebojni upravni pomoči


title: 97/372/JAI: Action commune du 9 juin 1997 adoptée par le Conseil sur la base de l'article K.3 du traité sur l'Union européenne, relative à l'affinage des critères de ciblage des contrôles, des méthodes de sélection, etc., et de la collecte des informations douanières et policières


title: 97/355/EY: Komission päätös, tehty 9 päivänä kesäkuuta 1997, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien salkkujen ja koululaukkujen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

eurovoc_concepts: fancy leather goods and glove-making industry


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1996/97 von Dietrich ELCHLEPP an die Kommission. Erneuerbare Energien - Förderung und Mittelverwendungskontrolle

text: C 82/24 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 17. 3. 98 (98/C 82/32) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1996/97 von Dietrich Elchlepp (PSE) an die Kommission (9. Juni 1997) Betrifft: Erneuerbare Energien › Fo¤rderung und Mittelverwendungskontrolle Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: In welchem finanziellen Umfang und fu¤r welche Projekte wurden bisher Mittel im Rahmen der 1. Regionalfo¤rderung und der Agrarfo¤rderung fu¤r die Fo¤rderung erneuerbarer Energien bereitgestellt? U¤ bt die Kommission Kontrolle daru¤ber aus, ob dazu bei den Planungen in den EU-Mitgliedstaaten alle 2. Mo¤glichkeiten der regenerativen Energiegewinnung, z. B. auch Energiegewinnung aus Biomasse, genutzt werden? Hat die Kommission einen U¤ berblick daru¤ber, ob die Mittel zweckgebunden verwendet werden und weshalb eventuell nicht? 3. Trifft es zu, da(cid:223) das urspru¤nglich mit EU-Hilfe geplante THESEUS-Solarprojekt Kreta zur solarthermi- schen Energiegewinnung nunmehr zu Gunsten ausschlie(cid:223)lich konventioneller Kraftwerksbauten (dieselbefeu- erte Gasturbinen, Dieselgeneratoren mit Schwero¤l bzw. Dampfkraftwerke, schwero¤lgefeuert) an den Inselstan- dorten Chania und Atherinolakos weichen mu(cid:223)? Wie vertra¤gt sich das mit Aussagen der griechischen Politik und Erkla¤rungen der Kommission, Kreta zu einem Modell fu¤r erneuerbare Energietechnologien machen zu wollen? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (16. September 1997) 1. Im Rahmen der Entwicklung des la¤ndlichen Raumes sind Investitionshilfen zur Fo¤rderung erneuerbarer Energietra¤ger Bestandteil des Ma(cid:223)nahmenpakets zur Erschlie(cid:223)ung des endogenen Potentials der Regionen. In diesem Zusammenhang werden mehrere Projekte zur Erzeugung von Biodiesel aus Rapsko¤rnern bzw. von Bioethanol aus Getreide oder Zuckerru¤ben, zur Nutzung von Holz sowie zur Vergasung von Bio-Abfa¤llen einschlie(cid:223)lich Kompost und Schlachthofabfa¤llen finanziert. Da auf der Grundlage der beschlossenen Programme keine Einzelprojekte ausgewiesen sind, lassen sich die jeweiligen Einzelbetra¤ge nur schwer beziffern. Bei den Regionalfonds ist die Fo¤rderung erneuerbarer Energietra¤ger Bestandteil der spezifischen Programme fu¤r die einzelnen Ziel 1-Mitgliedstaaten. Die Bereitstellung von Mitteln fu¤r erneuerbare Energietra¤ger betrifft folgende Mitgliedstaaten (im Zeitraum 1994-1999), wobei fu¤r den Energiebereich insgesamt 3. 000 Mio. Ecu zur Verfu¤gung stehen: › Griechenland: 75,3 Mio. Ecu, das sind 8,7% der Mittel fu¤r das Energieprogramm; › Spanien: insgesamt 84,42 Mio. Ecu, davon 26 Mio. Ecu aus den Regionalprogrammen und 56,42 Mio. Ecu im Rahmen einerGlobalzuwendung aus dem Teilprogramm (cid:132)Energie(cid:147); › Irland: 8,6 Mio. Ecu, entsprechend 27% des Teilprogramms (cid:132)Energie(cid:147); › Portugal: insgesamt 172,85 Mio. Ecu, wovon 70 Mio. Ecu 21,7% des Teilprogramms (cid:132)Energie(cid:147) entsprechen; 12,95 Mio. Ecu aus dem Madeira-Programm; 68,4 Mio. Ecu aus dem Azoren-Programm und 21,5 Mio. Ecu aus dem Programm REGIS II C. I. fu¤r die Azoren. Im vorangegangenen Programmplanungszeitraum (1989-1993) hat die Gemeinschaftsinitiative VALOREN zur Erschlie(cid:223)ung des endogenen Energiepotentials mit 293,75 Mio. Ecu beigetragen › von insgesamt 2. 331 Mio. Ecu, die fu¤r den Energiebereich bereitstanden. 2. Von der Kommission werden im Bereich der erneuerbaren Energietra¤ger Planungsprojekte auf nationaler wie auch regionaler Ebene mitfinanziert. In diesem Zusammenhang achtet die Kommission darauf, da(cid:223) alle Mo¤glichkeiten zur Energieerzeugung aus erneuerbaren Energietra¤gern analysiert werden, einschlie(cid:223)lich der Biomasse. Fu¤r die Entscheidung und die Einzelheiten hinsichtlich der Umsetzung solcher Pla¤ne sind die Mitgliedstaaten zusta¤ndig. Zum Einsatz von Biomasse bei der Energiegewinnung › Kulturen, Ru¤cksta¤nde aus der Forstwirtschaft, Abwa¤sser und flu¤ssige Biobrennstoffe › werden spezielle Informationsma(cid:223)nahmen durchgefu¤hrt, um die Mitgliedstaaten zu ermutigen, die diesbezu¤glichen Mo¤glichkeiten zu nutzen und geeignete Ma(cid:223)nahmen in die Wege zu leiten. Nein, das Theseus-Projekt betrifft den Bau eines innovativen Solarkraftwerks mit einer Kapazita¤t von 52 3. MW. Als Standort ist Fragokastello in der Pra¤fektur Chania (Kreta) vorgesehen. Dieses Projekt befindet sich gegenwa¤rtig in der Planungsphase, die aus Mitteln des Thermie-Programms finanziert wird (TE-235-96) und zur Bestimmung des genauen Standortes und der Gro¤(cid:223)e der Anlage fu¤hren wird › gema¤(cid:223) den solaren und meteorologischen Gegebenheiten und im Einvernehmen mit der regionalen Energieplanung auf Kreta


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1040/97, annettu 9 päivänä kesäkuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1995/97 af Jannis SAKELLARIOU til Kommissionen. Anvendelse af bevillingerne fra MEDA- programmet, 1996

text: C 45/138 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 10. 2. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. juni 1997) Siden den 24. april 1997 har franske landbrugere beg(cid:229)et uacceptable overgrab p(cid:229) lastbiler, som transporterer frugt og grłntsager fra andre medlemsstater, navnlig Spanien. Kommissionen fordłmmer p(cid:229) det kraftigste disse overgreb og beklager, at de finder sted gang p(cid:229) gang. Den har anmodet de franske myndigheder om hurtigst muligt at tr(cid:230)ffe passende og effektive foranstaltninger til opretholdelse af ro og orden p(cid:229) grundlag af bindende og klare instrukser, s(cid:229)ledes at de frie varebev(cid:230)gelser kan sikres. Kommissionen skal minde om, at den er af den opfattelse, at de offentlige myndigheder i medfłr af EF-retten, s(cid:230)rlig EF-traktatens artikel 30, som er en integrerende del af de f(cid:230)lles markedsordninger, sammenholdt med samme traktats artikel 5, som led i udłvelsen af deres kompetencer vedrłrende offentlig sikkerhed skal tr(cid:230)ffe alle nłdvendige foranstaltninger for at forebygge og bek(cid:230)mpe handlinger fra enkeltpersoners side, som udgłr en alvorlig hindring for retten til frie varebev(cid:230)gelser, der er garanteret i EF-traktaten. Manglende opfyldelse af denne forpligtelse m(cid:229) analyseres som en manglende overholdelse af de forpligtelser, der p(cid:229)hviler medlemssta- terne i medfłr af ovenn(cid:230)vnte bestemmelser. Da de forebyggende og repressive foranstaltninger vedrłrende offentlig orden, de franske myndigheder tidligere har sat i kraft, ikke er tilstr(cid:230)kkelige til at have en afskr(cid:230)kkende virkning, har Kommissionen i kraft af sin kompetence som traktatens vogter indledt en overtr(cid:230)delsesprocedure, som nu er indbragt for Domstolen (sag C-265/95). De mundtlige retsforhandlinger fandt sted den 10. juni 1997. Efter at Kommissionen har gjort brug af det instrument, traktaten giver den til sikring af, at EF-retten overholdes, er det nu nłdvendigt at afvente Domstolens dom, som forventes afsagt i (cid:229)rets slutning. Kommissionen skal i łvrigt minde om, at der i den f(cid:230)lles markedsordning for frugt og grłntsager er indfłrt tilskyndelser til at udvikle producentorganisationer, som fungerer i flere medlemsstater. (98/C 45/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1995/97 af Jannis Sakellariou (PSE) til Kommissionen (9. juni 1997) Om: Anvendelse af bevillingerne fra MEDA-programmet, 1996 Kan Kommissionen oplyse, hvilke bevillinger fra MEDA-programmet, der blev frigivet i 1996? Hvad var 1. retsgrundlaget for disse? Kan Kommissionen angive (cid:229)rsager til, at delbelłb eventuelt ikke blev frigivet? Kan Kommissionen specificere, hvilke lande der i hvilket omfang nłd godt af bevillinger fra 2. MEDA-programmet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Manuel Mar(cid:14)·n (15. juli 1997) 1. I 1996 var der afsat 403 millioner ECU i forpligtelsesbevillinger og 202 millioner ECU i betalingsbevil- linger p(cid:229) budgetkonto B7-410 (MEDA-programmet). Det retslige grundlag for budgetkontoen er R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1488/95, der blev vedtaget den 23. juli 1996 (1). Budgetmyndigheden besluttede at en reserve p(cid:229) 200 millioner ECU der var opfłrt p(cid:229) 1996-budgettet, ikke skulle stilles til r(cid:229)dighed, efter at Kommissionens forslag til betalingsoverfłrsler var blevet forkastet. Udnyttelsesgraden p(cid:229) denne kontro var p(cid:229) 100% for forpligtelsesbevillingerne og p(cid:229) 77% for betalingsbevillin- gerne til trods for at vedtagelsen af retsgrundlaget blev forsinket til juli. 2. Fłlgende lande er stłtteberettigede i henhold til MEDA-programmet: Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Malta, Marokko, den pal(cid:230)stinensiske myndighed, Syrien, Tunesien og Tyrkiet. I forordning (E(cid:216)F) nr. 1488/96 er der ikke fastlagt noget bestemt belłb til de enkelte lande, men en helhedsplanl(cid:230)gning med et belłb til de nationale indikativprogrammer og til det regionale indikativprogram. (1) EFT L 189 af 30. 7. 1996


title: 97/355/CE: Decisão da Comissão de 9 de Junho de 1997 que encerra o processo anti-dumping relativo às importações de pastas para documentos e de estudante originárias da República Popular da China


title: QUESTION ECRITE no 1970/97 de Spalato BELLERE' à la Commission. Relations sexuelles autorisées en milieu carcéral

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
non-government bill
penal institution
sexual freedom


title: WRITTEN QUESTION No. 1996/97 by Dietrich ELCHLEPP to the Commission. Renewable energy - subsidies and monitoring of use of funds

text: C 82/24 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 17. 3. 98 (98/C 82/32) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1996/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Dietrich Elchlepp (PSE) (9. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Uusiutuvien energianla¤hteiden ka¤yto¤n edista¤minen ja varojen ka¤yto¤n valvonta Kuinka paljon ja mihin hankkeisiin ta¤ha¤n mennessa¤ on aluepolitiikan ja maaseudun kehitta¤misen 1. yhteydessa¤ varattu varoja uusiutuvien energianla¤hteiden ka¤yto¤n edista¤miseksi. 2. Valvooko komissio, hyo¤dynneta¤a¤nko¤ EU:n ja¤senvaltioissa kaikki mahdollisuudet uusiutuvien energianla¤h- teiden ka¤ytta¤miseen energian tuotannossa ja esim. myo¤s energian tuottamiseen biomassasta? Onko komissiolla yleiskuva siita¤, ka¤yteta¤a¤nko¤ varat tarkoituksenmukaisesti tai miksi na¤in mahdollisesti ei tehda¤? 3. Pita¤a¤ko¤ paikkansa, etta¤ alun perin EU:n avustuksella suunniteltu THESEUS-hanke aurinkoenergian tuottamiseksi Kreetalla nyt joutuu va¤istyma¤a¤n Haniassa ja Atherinolakosissa perinteisten voimaloiden (diesel- ka¤ytto¤isten kaasuturbiinien ja raskaso¤ljyka¤ytto¤isten dieselgeneraattorien tai ho¤yryvoimaloiden) tielta¤? Miten ta¤ma¤ sopii yhteen kreikkalaisten poliitikkojen ja komission antamien julkilausumien kanssa, joiden mukaan Kreetasta halutaan tehda¤ uusiutuvia energianla¤hteita¤ ka¤ytta¤va¤n teknologian malliesimerkki? Komission ja¤senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1997) 1. Maaseudun kehitta¤misen yhteydessa¤ uusiutuvien energianla¤hteiden ka¤yto¤n edista¤miseksi myo¤nnetta¤va¤t investointituet kuuluvat (cid:148)omien mahdollisuuksien edista¤mista¤(cid:148) koskeviin toimiin. Ta¤ssa¤ yhteydessa¤ rahoitetaan useita hankkeita, mm. biodieselin valmistamiseksi rapsista ja bioetanolin valmistamiseksi vehna¤sta¤ tai sokerijuurikkaasta seka¤ puunka¤yto¤n edista¤miseksi ja kaasun tuottamiseksi biologisesti hajoavista ja¤tteista¤, mukaan lukien lanta ja teurastamoja¤tteet. Koska hyva¤ksytyissa¤ ohjelmissa ei ole yksilo¤ity yksitta¤isia¤ hankkeita, niiden rahoituksessa on vaikea esitta¤a¤ tarkkoja lukuja. Aluerahastoissa uusiutuvien energianla¤hteiden edista¤minen kuuluu 1-tavoitealueeseen kuuluvien ja¤senvaltioiden erityisohjelmiin. Uusiutuvien energianla¤hteiden edista¤mista¤ rahoitetaan seuraavissa ja¤senvaltioissa (ajanjaksolla 1994 › 1999) energia-alalle myo¤nnetysta¤ 3000 miljoonan ecun kokonaissummasta: › Kreikka: 75,3 miljoonaa ecua, joka on 8,7 % energiaohjelmasta, › Espanja: yhteensa¤ 84,42 miljoonaa ecua, joista 26 miljoonaa ecua alueohjelmista ja 56,42 miljoonaa ecua energia-alan alaohjelman yleisista¤ ma¤a¤ra¤rahoista, › Islanti: 8,6 miljoonaa ecua, joka on 27 % energia-alan alaohjelmasta, › Portugali: yhteensa¤ 172,85 miljoonaa ecua, joista 70 miljoonaa ecua on 21,5 % energia-alan alaohjelmasta, 12,95 miljoonaa ecua Madeira-ohjelmasta, 68,4 miljoonaa ecua Azorit-ohjelmasta ja 21,5 miljoonaa ecua Azoreille myo¤nnetysta¤ REGIS II C. I -ohjelmasta Edellisen ohjelman aikana 1989 › 1993 yhteiso¤n Valoren-aloitteen puitteissa myo¤nnettiin 293,75 miljoonaa ecua omien energiantuotantomahdollisuuksien edista¤miseksi. Ta¤ma¤ oli osa energia-alalla myo¤nnetyista¤ 2 331 miljoonasta ecusta. 2. Komissio osallistuu yhteisrahoitettuihin kansallisen ja aluetason suunnitteluhankkeisiin uusiutuvien energianla¤hteiden alalla. Ta¤llo¤in komissio valvoo, etta¤ kaikki uusiutuvia energianla¤hteita¤ hyo¤dynta¤va¤n energiantuotannon mahdollisuudet analysoidaan, mukaan lukien biomassa. Na¤ita¤ suunnitelmia koskevien pa¤a¤to¤sten teko ja niiden toteuttamiskeinot kuuluvat ja¤senvaltioiden toimivaltaan. Biomassan ka¤yto¤sta¤ energian- tuotantoon › viljelykasvit, hakkuuja¤tteet, ja¤tteet ja nestema¤iset biopolttoaineet › ja¤rjesteta¤a¤n erityisia¤ tiedotustoimia, jotta ja¤senvaltioita rohkaistaisiin ottamaan huomioon ta¤lla¤ alalla tarjoutuvat mahdollisuudet ja toteuttamaan tarvittavia toimenpiteita¤. Ei pida¤ paikkaansa. Theseus-hanke koskee uudenlaisen 52 megawatin aurinkosa¤hko¤laitoksen asentamista 3. Fragokastelloon Hanian hallintoalueelle Kreetalla. Ta¤lla¤ hetkella¤ hanke on suunnitteluvaiheessa, joka rahoitetaan Thermie-ohjelmasta (TE-235-96). Tarkoitus on selvitta¤a¤ tulevan laitoksen koko ja sijoituspaikka aurinko- ja sa¤a¤olosuhteiden perusteella ja ottaen huomioon Kreetan alueellinen energiasuunnitelma


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1979/97 af Bryan CASSIDY til Kommissionen. Praktikanter

eurovoc_concepts:
EU Member State
disclosure of information
statistics
traineeship

text: C 21/128 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 1. 98 Disse bestemmelser er blevet fastsat med henblik p(cid:229) at placere dyrene under dyrl(cid:230)gens direkte kontrol, n(cid:229)r det behandles med et veterin(cid:230)rmedicinsk produkt, der ikke er godkendt for de bestemte omst(cid:230)ndigheder for at beskytte dyret og forbrugeren. Form(cid:229)let med denne bestemmelse er derfor ikke at give en bestemt erhvervsgren et monopol, men at beskytte befolkningens sundhed og dyrenes sundhed. Der er ikke noget bevis for, at dyrl(cid:230)ger misbruger deres position ved systematisk at ordinere dyrere produkter. (1) EFT L 317 som (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets direktiv 90/676/E(cid:216)F EFT 373 af 31. 12. 1990 og 93/40/E(cid:216)F EFT 214 af 24. 8. 1993. (98/C 21/244) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1979/97 af Bryan Cassidy (PPE) til Kommissionen (9. juni 1997) Om: Praktikanter Kan Kommissionen forel(cid:230)gge en efter medlemsstater opdelt oversigt over ansłgninger om praktikantophold for 1996 og 1997? Kan Kommissionen ligeledes forel(cid:230)gge en efter medlemsstater opdelt oversigt over, hvilke ansłgninger der i 1996 og 1997 blev imłdekommet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (30. juni 1997) Tallene for ansłgninger om praktikantophold i Kommissionen for 1996 og 1997 findes i nedenst(cid:229)ende skema. Skemaet indeholder ligeledes en oversigt over, hvilke ansłgninger der blev imłdekommet i 1996 og fłrste halvdel af 1997. Kommissionen er i łjeblikket i f(cid:230)rd med at udv(cid:230)lge praktikanter for den praktikperiode, der starter i oktober 1997. Land Ansłgninger 1996 Praktikanter 1996 Ansłgninger marts 1997 Praktikanter marts 1997 Ansłgninger oktober 1997 Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige EU-lande 15 Tredjelande I ALT 485 74 966 360 1476 1042 205 3449 12 235 265 353 224 323 440 9909 760 10669 68 45 103 65 136 108 57 170 4 49 49 48 33 51 128 1114 91 1205 196 36 435 184 512 437 57 1658 5 66 184 103 87 146 161 4267 360 4627 21 18 63 37 60 58 40 66 1 25 33 22 26 28 51 549 49 598 292 74 483 211 1044 735 156 1742 13 117 220 164 111 237 335 5934 506 6440


title: Entschließung des Rates vom 9. Juni 1997 über den Austausch von DNS-Analyseergebnissen

eurovoc_concepts:
EU Member State
biology
database
judicial inquiry
personal data
protection of privacy


title: Rådets resolution af 9. juni 1997 om udveksling af DNA- analyseresultater


title: VERORDENING (EG) Nr. 1038/97 VAN DE COMMISSIE van 9 juni 1997 inzake de levering van granen als voedselhulp

eurovoc_concepts:
award of contract
food aid
oats
rice
third country


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1962/97 von Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ an die Kommission. Import geschützter Tierarten aus Polen nach Belgien

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: 25. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 60/71 Weder die Beweidung noch das Ma¤hen der Pflanzendecke fallen unter die genannten Bestimmungen. Es war zwar voru¤bergehend zu befu¤rchten, da(cid:223) die Trockenheit der Vegetation schadet. Die ju¤ngsten Informationen u¤ber den Zustand der Kulturen deuten jedoch darauf hin, da(cid:223) eine normale Ernte zu erwarten ist. Daher besteht kein Anla(cid:223), von den geltenden Rechtsvorschriften abzuweichen. Au(cid:223)erdem kann ein Problem lokaler Trockenheit immer durch die Versorgung auf dem regionalen Markt gelo¤st werden. (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992. (2) ABl. L 90 vom 7. 4. 1994. (98/C 60/105) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1962/97 von Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) an die Kommission Betrifft: Import geschu¤tzter Tierarten aus Polen nach Belgien (9. Juni 1997) Am 12. 2. 1997 entdeckten deutsche Grenzschu¤tzer einen illegalen Tiertransport, der aus Polen via Deutschland in Richtung Belgien unterwegs war. Bei der Ladung handelte es sich vor allem um Stieglitze (Carduelis carduelis major), eine sibirische Untergruppe des europa¤ischen Edelfinken. Der Transporteur der Vo¤gel stand in Diensten eines belgischen Ha¤ndlers. 1. Hat die Kommission Kenntnis von dem oben beschriebenen Fall? Hat die Kommission Kenntnis von vergleichbaren Fa¤llen; werden solche Fa¤lle automatisch an die Kommission weitergeleitet und fu¤hrt sie entsprechende Statistiken? Wenn nein, wird die Kommission Anstrengungen unternehmen, um solche Informationen ku¤nftig zu erhalten, damit sie ggf. im Rahmen von Beschwerden oder Vertragsverletzungsverfahren gegen die entsprechenden Mitgliedsla¤nder vorgehen kann? 2. Ha¤lt die Kommission die an den Au(cid:223)en- wie auch an den inneren Grenzen der Europa¤ischen Union bzw. ihrer Mitgliedstaaten vorgenommenen Kontrollen fu¤r ausreichend, um illegale Transporte von geschu¤tzten Tieren erfolgreich zu unterbinden? a) Wenn nein, welche konkreten Schritte wird die Kommission unternehmen, um solche illegalen Gescha¤fte ku¤nftig zu verhindern? b) Welche Schritte hat die Kommission bereits unternommen oder wird die Kommission noch unternehmen, um in den Nachbarstaaten der EU, die noch nicht oder vielleicht bald Mitglieder der Union sein werden, bei der Initiierung und/oder Umsetzung einer funktionstu¤chtigen Artenschutzgesetzgebung zu helfen? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (4. August 1997) 1. Die Kommission wurde nicht auf offiziellem Wege von diesem Vorfall unterrichtet, sondern hat durch die Presse davon Kenntnis erhalten. Das Gemeinschaftsrecht sieht allerdings auch nicht vor, da(cid:223) die Mitgliedstaaten die Kommission u¤ber Situationen dieser Art informieren. Folglich fu¤hrt die Kommission diesbezu¤glich auch keine speziellen Statistiken. 2. a) Der Kommission liegen keine besonderen Informationen u¤ber die von den Mitgliedstaaten an den Au(cid:223)engrenzen der Gemeinschaft durchgefu¤hrten Kontrollen vor. Es wird darauf hingewiesen, da(cid:223) seit dem 1. Januar 1993, d. h. seit Vollendung des Binnenmarktes, an den Binnengrenzen keine systematischen Kontrollen mehr durchgefu¤hrt werden du¤rfen. Den einzelstaatlichen Beho¤rden steht es indessen frei, Kontrollen in Form von Stichproben vorzunehmen. b) Nach dem Beitrittsantrag Polens hat die Kommission Informationen im Hinblick auf die Angleichung der polnischen Rechtsvorschriften an den gemeinschaftlichen Besitzstand eingeholt. Was die (cid:132)Vogelschutz- richtlinie(cid:147) betrifft, so bestehen offenbar keine gro(cid:223)en Unterschiede zwischen den polnischen und den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften. Das Finanzierungsinstrument LIFE du¤rfte das geeignete Instrument sein, um dieses Land bei seinen Bemu¤hungen auf dem Gebiet des Naturschutzes zu unterstu¤tzen


title: Megállapodás levélváltás formájában az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, amely az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodást egészíti ki egy vámügyi kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló jegyzőkönyvvel

text: 306 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet 21997A0627(01) 1997. 6. 27. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 169/77 MEGÁLLAPODÁS LEVÉLVÁLTÁS FORMÁJÁBAN az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, amely az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodást egészíti ki egy vámügyi kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló jegyzőkönyvvel A. Az Európai Közösség levele Brüsszel, 1997. június 9. Uram, Megtiszteltetés számomra, hogy az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség képviselői közötti tárgyalásokra hivatkozhatok, amelyeknek célja egy vámügyi kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló megállapodás megkötése, amely egy jegyzőkönyvvel egészíti ki a hivatkozott 1972. július 22-i megállapodást. Ez a kiegészítő jegyzőkönyv, amelynek szövegét mellékelem, az 1972. július 22-i megállapodás szerves részét fogja képezni, és a szükséges eljárásokat végrehajtó értesítés időpontját követő második hónap első napján fog hatályba lépni. Az adott eljárások lezárásáig a jegyzőkönyvet 1997. július 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák. Lekötelezne, ha megerősítené, hogy a Svájci Államszövetség egyetért-e a fentiekkel. Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését. az Európai Közösség részéről 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 307 B. A Svájci Államszövetség levele Bern, 1997. június 9. Uram, Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom levelének a mai napon történő kézhezvételét, amely a következőképpen hangzik: „Megtiszteltetés számomra, hogy az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség képviselői közötti tárgyalásokra hivatkozhatok, amelyeknek célja egy vámügyi kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló megállapodás megkötése, amely egy jegyzőkönyvvel egészíti ki a hivatkozott 1972. július 22-i megállapodást. Ez a kiegészítő jegyzőkönyv, amelynek szövegét mellékelem, az 1972. július 22-i megállapodás szerves részét fogja képezni és a szükséges eljárásokat végrehajtó értesítés időpontját követő második hónap első napján fog hatályba lépni. Az adott eljárások lezárásáig a jegyzőkönyvet 1997. július 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák. Lekötelezne, ha megerősítené, hogy a Svájci Államszövetség egyetért-e a fentiekkel. ” Megerősíthetem, hogy a Svájci Államszövetség egyetért a fentiekkel. Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését. a Svájci Államszövetség részéről 308 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Hecho en Luxemburgo, el nueve de junio de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Luxembourg den niende juni nitten hundrede og syvoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am neunten Juni neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε στο Λουξεμδούργο, στις εννέα Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Luxembourg on the ninth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Luxembourg, le neuf juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Lussemburgo, addì nove giugno millenovecentonovantasette. Gedaan te Luxemburg, de negende juni negentienhonderd zevenennegentig. Feito no Luxemburgo, em nove de Junho de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Luxemburgissa yhdeksäntenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkym-mentäseitsemän. Som skedde i Luxemburg den nionde juni nittonhundranittiosju. 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 309 En nombre de la Comunidad Europea På vegne af Det Europæiske Fællesskab Im Namen der Europäischen Gemeinschaft Εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας. On behalf of the European Community Au nom de la Communauté européenne A nome della Comunità europea Namens de Europese Gemeenschap Em nome da Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera 310 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYV a vámügyi kölcsönös közigazgatási jogsegélyről 1. cikk Fogalommeghatározások (2) A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság tájékoz- tatja azt, vajon az egyik Szerződő Fél területéről kivitt árukat sza- bályosan behozták-e a másik Fél területére, adott esetben az áruk- nál alkalmazott vámeljárást is részletezve. E jegyzőkönyv alkalmazásában: a) „áruk”: a Harmonizált Rendszer 1–97. árucsoportjába tartozó valamennyi áru, tekintet nélkül az 1972. július 22-i megálla- podás alkalmazási körére; (3) A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság saját jogszabályai keretein belül elrendeli megfigyelését: b) „vámjog”: az Európai Közösség vagy a Svájci Államszövetség által elfogadott bármilyen törvényi vagy rendeleti előírás, amely az áruk behozataláról, kiviteléről és árutovábbításról, azok vámeljárás alá vonásáról rendelkezik, beleértve a tilalma- kat, korlátozásokat és ellenőrzéseket; a) olyan természetes vagy jogi személyeknek, akikre vonatko- zóan ésszerű alapja van annak a feltételezésnek, hogy vámjog- szabályok megszegését követik vagy követték el; c) „megkereső hatóság”: az egyik Szerződő Fél ebből a célból megnevezett illetékes közigazgatási hatósága, amely vámügyi jogsegélyt kér; b) olyan helyeknek, ahol oly módon tárolnak árukat, amely ésszerű alapot ad annak a gyanúnak, hogy vámjogszabályok megszegésére szándékozták őket felhasználni; d) „megkeresett hatóság”: az egyik Szerződő Fél ebből a célból megnevezett illetékes közigazgatási hatósága, amelytől vám- ügyi jogsegélyt kérnek; e) „vámjog megszegése”: az adott jogszabály bármely megszegése vagy megszegésének kísérlete. 2. cikk Hatály (1) A Szerződő Felek segítik egymást, az illetékességükön belüli területeken, az ebben a jegyzőkönyvben megállapított módon és feltételekkel annak biztosításában, hogy a vámjogszabályokat megfelelően alkalmazzák, különösen az adott vámjogot sértő sza- bályszegő cselekmények megelőzésében és felderítésében, vala- mint nyomozásában. (2) A jegyzőkönyv értelmében a vámügyi kölcsönös jogsegély vonatkozik a Szerződő Felek bármely, e jegyzőkönyv alkalmazá- sában illetékes közigazgatási hatóságára. Ez nem érinti a bűnü- gyekben történő kölcsönös jogsegéllyel kapcsolatos előírásokat. Nem érinti továbbá az igazságügyi hatóságok kérvényében a felhatalmazása alapján szerzett információkat sem, kivéve, ha az említett hatóságok abba beleegyeznek. 3. cikk Jogsegély iránti megkeresés c) olyan árumozgásoknak, amelyek a meglévő adatok alapján alkalmat adhatnak vámjogszabályok megsértésére; d) olyan közlekedési eszközöknek, amelyekre vonatkozóan ésszerű alapja van annak a feltételezésnek, hogy vámjogszabá- lyok megszegésére használták vagy fogják felhasználni azokat. 4. cikk Jogsegély megkeresés hiányában A Szerződő Felek saját kezdeményezésükre, valamint jogszabá- lyaiknak, szabályaiknak és egyéb jogi eszközeiknek megfelelően segítséget nyújtanak egymásnak, ha úgy látják, hogy az a vámjog- szabályok megfelelő alkalmazásához szükséges, különösen, ami- kor információkat szereznek: – olyan cselekményekre amelyek vámjogszabályokkal ellentétesek, vagy megítélésük szerint azokat megszegik és amelyeknek lehet másik Szerződő Fél számára jelentőségük, vonatkozóan, (1) A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság minden lényeges információt kiad, amely lehetővé teszi a megkereső ható- ságnak, hogy biztosítsa a vámjogszabályok megfelelő betartását, különösen azokat az információkat, amelyek megvalósított vagy tervezett cselekményekre vonatkoznak, amelyek a vámjogot sér- tik vagy sérteni fogják. – az ilyen cselekmények végrehajtásában alkalmazott új eszkö- zökre vagy módszerekre vonatkozóan, – olyan árukra vonatkozóan, amelyek közismertek vámjogsza- bályok megszegésével kapcsolatosan, 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 311 – olyan természetes vagy jogi személyekről, akikre vonatkozóan ésszerű alapja van azon feltételezésnek, hogy vámjogszabá- lyok megszegését követik vagy követték el, (3) A megkereséseket a megkeresett hatóság egy hivatalos nyel- vén, vagy egy, az adott hatóság által elfogadott nyelven nyújtják be. – olyan szállítóeszközökkel kapcsolatosan, amelyekre vonatko- zóan ésszerű alapja van azon feltételezésnek, hogy vámjogsza- bályok megszegésére használták vagy használhatják azokat. (4) Ha a megkeresés nem tesz eleget az alaki követelményeknek, kérhetik a javítását vagy kiegészítését; emellett az elrendelt óva- tossági intézkedésekre is tekintettel kell lenni. 5. cikk Kézbesítés/ismertetés A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság, saját jog- szabályainak megfelelően, megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy: – valamennyi iratot átadjon, – valamennyi határozatot, éppúgy, mint bármely egyéb, az eljá- rásban jogi jelentőségű iratot közöljön, amelyek e jegyzőkönyv hatálya alá tartoznak, egy olyan címzett- nek, aki területén letelepedett vagy honos. Ilyen esetben a 6. cikk (3) bekezdését alkalmazzák a kézbesítésre vagy közlésre vonat- kozó kéréssel kapcsolatban. 6. cikk A jogsegély iránti kérelem formája és tartalma (1) Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban kell meg- küldeni. A megkereséshez mellékelni kell mindazokat a doku- mentumokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a megkeresés tel- jesíthetővé váljon. Sürgős esetekben szóbeli megkeresés is elfogadható, de haladéktalanul meg kell erősíteni őket írásban is. (2) Az (1) bekezdés szerinti megkeresések a következő informá- ciókat tartalmazzák: a) a megkereső hatóság megnevezését; b) a kért intézkedést; c) a megkeresés tárgyát és okát; 7. cikk A megkeresés teljesítése (1) A megkeresés teljesítése során a megkeresett hatóság illeté- kességének és a rendelkezésére álló erőforrásainak korlátain belül úgy jár el, mintha saját feladatait teljesítené, vagy mintha saját hatósága megkeresésére a Szerződő Fél járna el, minek során a már rendelkezésre álló információkat átadja, vagy célszerű nyo- mozást végez vagy rendel el. Ez a szabály vonatkozik arra a ható- ságra is, amelyet a megkeresett hatóság a megkeresés elintézésébe bevon, ha egyedül nem tud intézkedni. (2) A segítségnyújtásra vonatkozó kéréseket a megkeresett Szer- ződő Fél jogszabályainak, szabályainak és egyéb jogi eszközeinek megfelelően hajtják végre. (3) Egy Szerződő Fél meghatalmazott tisztviselői, a másik Szer- ződő Fél egyetértésével és ez utóbbi által megállapított feltételek fenntartásával, a megkeresett hatóság vagy e hatóság alá rendelt hivatalaitól beszerezhetik a megkeresett hatóság e jegyzőkönyv- ben meghatározott célja megvalósításához szükséges olyan cse- lekményekre vonatkozó felvilágosítást, amely cselekményekkel a vámjog megszegését követik vagy követték el. (4) Egy Szerződő Fél tisztségviselői, a másik Szerződő Fél egyet- értésével és az utóbbi által megállapított feltételek fenntartásával, jelen lehetnek az utóbbi területén történő vizsgálatok végrehajtá- sánál. 8. cikk Az információ közlésének formája (1) A megkeresett hatóság a vizsgálat eredményeit dokumentu- mok, hitelesített másolatok, jelentések és hasonlók formájában közli. (2) Az (1) bekezdésben nevezett dokumentumokat bármiféle olyan számítógépes információval helyettesíthetnek, amelyet bár- mely formában, ugyanabból a célból állítottak elő. d) azokat a jogszabályokat, szabályokat és más jogi tényezőket, amelyeket maga után von; 9. cikk A jogsegély-kötelezettség alóli kivételek e) azokat a lehető legpontosabb és legátfogóbb részleteket, ame- lyek a nyomozás célpontját képező természetes és jogi szemé- lyekre vonatkoznak; (1) A Szerződő Felek megtagadhatják az e jegyzőkönyvben elő- írtak szerinti jogsegélyt, amennyiben az: f) a tényállás és a végrehajtott nyomozás összefoglalását, kivéve az 5. cikk eseteit. a) sértené a Svájci Államszövetség vagy a Közösség egy olyan tagállama szuverenitását, amelyet e jegyzőkönyv szerint segít- ségnyújtásra kérnek; vagy 312 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet b) megsértené a közrendet, a biztonságukat, vagy más lényeges érdeküket, különösen a 10. cikk (2) bekezdésben nevezett ese- teket; vagy eljárás során történő felhasználásával. Az illetékes hatóságot, amely az adott információt kiadta, késedelem nélkül értesítik az ilyen felhasználásról. c) vámjogszabályokon kívüli adó- vagy valutaszabályokat tartal- mazna; vagy d) egy ipari, kereskedelmi vagy szakmai titok megsértését tartal- mazná. (2) Abban az esetben, ha a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet maga nem tudna megadni, ha őt kérnék fel, megke- resésében rámutat erre a körülményre. Az ilyen megkeresés keze- lése a megkeresett hatóság megértésétől függ. (3) Ha a segítségnyújtást megtagadják, a megkereső hatóságot késedelem nélkül értesíteni kell az ezzel kapcsolatos határozatról és az okokról. 10. cikk Adatvédelem, bizalmas információkezelés (1) E jegyzőkönyv szerinti összes, bármiféle formában közölt információ a Szerződő Felek hatályos jogszabályai alapján bizal- mas vagy bizalmas természetű. Szolgálati titoktartás alá esnek és élvezik mind a Szerződő Felek hatályos jogszabályai által biztosí- tott, mind az ilyen információkra vonatkozó, a Közösség hatósá- gaira érvényes jogszabályok adta védelmet. (2) A személyi adatok, nevezetesen minden olyan információ, amely egy azonosított vagy azonosítható személyre vonatkozik, csak akkor cserélhető ki, ha az a Szerződő Fél, aki kapja, kötelezi magát az adatok védelmére oly módon, hogy ez a védelem lega- lább az információt átadó Szerződő Fél ilyen esetben érvényes védelmével egyenértékű legyen. (3) A Szerződő Felek e jegyzőkönyv rendelkezései szerint meg- kapott információkat és bizonyító iratokat bizonyítékként hasz- nálhatják jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúkihallgatás során, valamint felhasználhatják bírósági eljárás és nyomozás során. 12. cikk Szakértők és tanúk Egy megkeresett hatóság tisztviselőjének megengedett, e jegyzőkönyv alá tartozó ügyekre vonatkozó bírósági vagy közigazgatási eljárás során a kapott engedély korlátain belül, hogy a másik Szerződő Fél területén szakértőként vagy tanúként jelenjen meg és tárgyakat, dokumentumokat vagy azok hitelesített másolatát bemutassa, amennyiben mindezek szükségesek lehetnek az eljárásokhoz. Az idézésben pontosan meg kell jelölni milyen ügyben és milyen minőségben vagy milyen jogosultsággal kívánják a tisztviselőt meghallgatni. 13. cikk A segítségnyújtás költségei A Szerződő Felek lemondanak az szembeni valamennyi, e jegyzőkönyv végrehajtása során felmerülő költség megtérítéséről, kivéve, adott esetben a nem köztisztviselőként alkalmazott szakértőkkel és tanúkkal, valamint tolmácsokkal és fordítókkal kapcsolatos költségeket. egymással 14. cikk Alkalmazás 11. cikk Az információk felhasználása (1) A megszerzett információk kizárólag e jegyzőkönyv céljai érdekében használhatók fel. Abban az esetben, amikor a Szerződő Felek egyike egy ilyen információt más célra kíván felhasználni, előtte az információt kiadó hatóság írásos beleegyezését kéri. Az ilyen felhasználás az adott hatóság által megállapított korlátozás alá esik. (2) Az (1) bekezdés nem ellentétes az információk vámjogsza- bályt sértő szabálytalanságok miatti bírósági vagy közigazgatási (1) E jegyzőkönyv alkalmazását egyrészt a Svájci Államszövetség vámhatóságaira, másrészt az Európai Közösségek Bizottságának illetékes szerveire, és ugyanakkor, az Európai Közösség tagállama- inak vámhatóságaira bízzák. Ők döntenek valamennyi, e jegyző- könyvben foglaltak végrehajtásához szükséges gyakorlati intézke- désről és megállapodásról, ezek során figyelembe veszik az adatvédelem területén hatályban lévő szabályokat. (2) A Szerződő Felek felvilágosítják és tájékoztatják egymást a végrehajtási rendeletek részleteiről, amelyeket e jegyzőkönyv elő- írásainak megfelelően fogadtak el. Különösen az e jegyzőkönyv szerinti eljárásra felhatalmazott illetékes hatóságok listáját cserélik ki. 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 313 KÖZÖS NYILATKOZAT A Felek megállapodnak abban, hogy a Vegyes Bizottság egy munkacsoportot hoz létre, hogy segítse a kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló jegyzőkönyv megvalósítását


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2000/97 dell'on. Caroline JACKSON alla Commissione. Informazioni sull'importo di aiuti CE concessi a Bath e alla parte Nord orientale del Somerset dal giugno 1994

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
EU programme
EU research policy
European Social Fund
environmental protection
regions of the United Kingdom


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1983/97 af Kirsi PIHA til Kommissionen. Dokumenter oversat til finsk

eurovoc_concepts:
EU office or agency
EU publication
European Commission
Finland
consultancy
enlargement of the Union
services company
subcontracting
translation

text: C 60/74 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 2. 98 (98/C 60/108) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1980/97 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (9. juni 1997) Om: Tunge erhvervskłretłjer › skatte- og afgiftsordninger og kontrol med kłrselsmłnstret Hvad głr Kommissionen for at koordinere og harmonisere de for tunge erhvervskłretłjer g(cid:230)ldende skatte- og afgiftsordninger og kontrollen med deres kłrselsmłnster for at sikre fair konkurrence og virkeliggłre det indre marked for denne sektor? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (31. juli 1997) I juli 1996 vedtog Kommissionen et forslag til R(cid:229)dets direktiv om opkr(cid:230)vning af afgifter p(cid:229) tunge godskłretłjer for benyttelse af visse infrastrukturer (1); hensigten hermed var at erstatte R(cid:229)dets direktiv 93/89/E(cid:216)F (2), som vedrłrer vejafgifter i F(cid:230)llesskabet. Kommissionens forslag er nu til behandling i R(cid:229)det og i Europa-Parlamentet, som har haft forslaget til fłrstebehandling i juli 1997. Hvad ang(cid:229)r kontrol med kłrselsmłnstret, henvises det (cid:230)rede medlem til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel nr. E-41/97 fra Petrus Cornelissen (3). (1) EFT C 59 af 26. 2. 1997, s. 9. (2) EFT L 279 af 12. 11. 1993, s. 32. (3) EFT C 186 af 18. 6. 1997, s. 210. (98/C 60/109) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1983/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (9. juni 1997) Om: Dokumenter oversat til finsk I de seneste dage har det i Finland skabt negativ omtale, at niveauet i Kommissionens dokumenter, der er oversat til finsk, er svingende. Nogle af dokumenterne indeholder s(cid:230)rdeles alvorlige sproglige fejl, og det har v(cid:230)ret sv(cid:230)rt eller helt umuligt at forst(cid:229) teksterne. I denne sammenh(cid:230)ng er der i offentligheden henvist til udbudsmaterialet til by- og regionalplanl(cid:230)gning fra Kommissionens generaldirektorat med ansvar for regionalpolitik som et grelt eksempel p(cid:229) en d(cid:229)rlig overs(cid:230)ttelse. Materialet er ikke ifłlge en ekspert oversat af en person med finsk som modersm(cid:229)l, og desuden er det endog muligt, at materialet er oversat ved hj(cid:230)lp af maskinovers(cid:230)ttelse. Agter Kommissionen for at undg(cid:229) tilsvarende negativ omtale at give en intern instruks til alle sine generaldirektorater og enheder, der głr brug af overs(cid:230)ttelser, om at de forpligtes til deres overs(cid:230)ttelser kun at anvende kvalificerede overs(cid:230)ttere, der er udvalgt gennem en udv(cid:230)lgelsesprłve til at udfłre denne slags opgaver, og desuden til at sikre, at den person, der f(cid:229)r dokumentet til overs(cid:230)ttelse, ogs(cid:229) har det sprog som modersm(cid:229)l, som den p(cid:229)g(cid:230)ldende udarbejder overs(cid:230)ttelsen til? Słrger Kommissionen desuden for, at der er tilstr(cid:230)kkeligt med finsksproglige overs(cid:230)ttere til, at alle dokumenter bliver oversat korrekt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (11. juli 1997) Udgangspunktet for den seneste debat om kvaliteten af de finske overs(cid:230)ttelser af EU-dokumenter var en brochure, som nogle antog var en publikation fra en EU-institution. Det var dog ikke tilf(cid:230)ldet. Den tekst, som dagbladet »Helsingin Sanomat« offentliggjorde den 20. maj 1997 vedrłrte en konkurrence »Urban Planning Award«, som organiseres af »European Council of Town Planning«, og som intet har at głre med Kommissionen eller EU-institutionerne. Ingen af disse st(cid:229)r som udgiver eller ordregiver til brochuren eller overs(cid:230)ttelsen


title: Nařízení Rady (ES) č. 1048/97 ze dne 9. června 1997, kterým se mění nařízení (EHS) č. 189/92, kterým se stanoví prováděcí pravidla k určitým kontrolním opatřením přijatým Organizací pro rybolov v severozápadním Atlantiku

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

text: 04/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 183 31997R1048 L 154/1 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 12. 6. 1997 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1048/97 ze dne 9. června 1997, kterým se mění nařízení (EHS) č. 189/92, kterým se stanoví prováděcí pravidla k určitým kontrolním opatřením přijatým Organizací pro rybolov v severozápadním Atlantiku RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), vzhledem k tomu, že nařízení (EHS) č. 189/92 (3) stanoví, že rybářská plavidla Společenství musejí sdělovat Komisi a zároveň také svým příslušným vnitrostátním orgánům určité údaje o svých činnostech v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO); vzhledem k tomu, že Komise pro rybolov NAFO přijala dne 13. září 1996 návrh na změnu systému rádiového hlášení; vzhledem k tomu, že by nařízení (EHS) č. 189/92 mělo být změ- něno, aby rybářská plavidla Společenství zavazovalo k dodržo- vání tohoto doporučení, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 V bodě 1. 1 přílohy nařízení (EHS) č. 189/92 se vkládá nová odrážka, která zní: „— cílový(-é) druh(-y)“. Článek 2 vzhledem k tomu, že podle článku XI úmluvy NAFO je toto doporučení pro Společenství od 13. listopadu 1996 závazné; Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Lucemburku dne 9. června 1997. Za Radu předseda G. ZALM (1) Úř. věst. C 25, 25. 1. 1997, s. 11. (2) Úř. věst. C 167, 2. 6. 1997. (3) Úř. věst. L 21, 30. 1. 1992, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3068/95 (Úř. věst. L 329, 30. 12. 1995, s. 3)


title: WRITTEN QUESTION No. 1969/97 by Thomas MEGAHY to the Commission. Investment in clean coal technology

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing
coal
energy technology
production cost
research programme


text: C 82/24 EN Official Journal of the European Communities 17. 3. 98 (98/C 82/32) WRITTEN QUESTION E-1996/97 by Dietrich Elchlepp (PSE) to the Commission (9 June 1997) Subject: Renewable energy › subsidies and monitoring of use of funds How much funding has been provided to subsidize renewable energy from regional and agricultural funds, 1. and to which projects has it been allocated? 2. Does the Commission monitor whether the relevant plans in the EU Member States exploit all the potential for regenerative energy production, for example from biomass? Does the Commission know whether the funding is earmarked and if not, why not? 3. Is it true that the Theseus solar energy production project on Crete, which was originally planned with EU assistance, is now being replaced with purely conventional power stations (diesel-fired gas turbines, diesel generators with heavy oil or steam-driven power stations, heavy-oil-fired) on the islands of Chania and Atherinolakos? How can this be reconciled with the wish expressed by Greek politicians and the Commission to turn Crete into a model for renewable energy technologies? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (16 September 1997) In the rural development framework, investment aid for renewable energy comes under the (cid:145)enhancement 1. of endogenous potential(cid:146) measure. In this context, funding is provided for several projects for the production of biodiesel from rape seeds and bioethanol from wheat or sugar beet, and for the utilisation of wood and the gasification of biodegradable waste, including manure and abattoir waste. It is difficult to indicate the precise amount of funding provided, as the individual projects under the programmes approved are not identified. With respect to the regional funds, the promotion of renewable energy sources is part of the specific programmes for each of the Objective 1 Member States. Financing for renewable energy sources is relevant in the following Member States (for the period 1994-1999) out of a total of 3000 MECU for energy: › Greece: 75. 3 MECU representing 8. 7% of the energy programme; › Spain: a total of 84. 42 MECU of which 26 MECU from the regional programmes and 56. 43 MECU from a global grant of the energy sub-programme; › Ireland: 8. 6 MECU accounting for 27% of the energy sub-programme; › Portugal: a total of 172. 85 MECU of which 70 MECU account for 21. 7% of the energy sub-programme; 12. 95 MECU from the Madeira programme; 68. 4 MECU from the Azores programme and 21. 5 MECU from the REGIS II C. 1 for the Azores. In the previous programming period, from 1989 to 1993, the Community initiative Valoren contributed 293. 75 MECU to the enhancement of endogenous energy potential, out of a total of 2 331 MECU granted in the area of energy. 2. The Commission co-finances national and regional planning projects concerning renewable energy. In this context, it makes sure that all the possibilities for producing energy from renewable sources, including biomass, are analysed. The Member States are responsible for deciding upon such plans and for the implementation arrangements. Specific information campaigns are conducted concerning the use of biomass for energy purposes › crops, forest waste, liquid biofuels and waste › to encourage the Member States to take account of the possibilities available in this area and to take the necessary measures. No, the Theseus project concerns the installation of an innovative 52 megawatt solar-energy power station, 3. the proposed site of which is at Fragokastello in the Prefecture of Chania (Crete). This project, which is being funded under the Thermie programme (TE-235-96), is currently in the planning stage which will determine the exact dimensions and location of the plant in accordance with solar and meteorological data and with Crete’s regional energy planning


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1976/97 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Pericoli derivanti all'Acquedotto Adrianeo dalla costruzione di un lago artificiale

eurovoc_concepts:
Central Greece
EU law - national law
cultural heritage
engineering structure
heritage protection
historic site
impact study
lake
operational programme
project evaluation

text: C 45/134 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 10. 2. 98 (98/C 45/172) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1975/97 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (9 giugno 1997) Oggetto: Accertamento dell(cid:146)utilita‘ e dell(cid:146)efficacia del programma Lingua Nell(cid:146)ambito del programma Lingua il XVIII Liceo di Atene ha visitato la citta‘ di Alicante in Spagna venendo accolto dall(cid:146)Instituto de Bachillerato «Jorge Juan». Nonostante la rigorosa preparazione del viaggio da parte del XVIII Liceo (discorsi › videocassette › mostra di pittura, ecc. ), la visita si e‘ risolta in un fallimento ed e‘ stata assolutamente scoraggiante per i discenti, in quanto la direzione del «Jorge Juan» ignorava l(cid:146)esistenza del programma di scambi, non vi ha incluso alcuna lezione ne· vi ha fatto partecipare studenti spagnoli. Puo‘ la Commissione dire se e‘ a conoscenza della specifica circostanza e quali valutazioni da‘ dell(cid:146)utilita‘ e dell(cid:146)efficacia degli scambi scolastici nell(cid:146)ambito del programma Socrates affinche· funzioni come programma educativo europeo di fatto e non solo in apparenza? Risposta della Sig. ra Cresson a nome della Commissione (17 luglio 1997) L(cid:146)azione E Lingua (progetti congiunti di istruzione per l(cid:146)apprendimento delle lingue) del programma Socrates e‘ un(cid:146)azione decentrata. Le decisioni relative alla concessione di borse di studio, nell(cid:146)ambito dei fondi disponibili, vengono prese dalle agenzie nazionali designate negli Stati membri. I criteri di selezione vengono definiti a livello europeo e possono anche essere completati da priorita‘ nazionali. La situazione descritta dall(cid:146)Onorevole Membro non riflette il normale funzionamento di un progetto. La Commissione esaminera‘ la situazione assieme all(cid:146)agenzia nazionale responsabile. (98/C 45/173) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1976/97 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (9 giugno 1997) Oggetto: Pericoli derivanti all(cid:146)Acquedotto Adrianeo dalla costruzione di un lago artificiale Stando alle denunce presentate da ICOMOS (Consiglio internazionale dei monumenti e dei siti › consulente tecnico dell(cid:146)UNESCO) e da una serie di organizzazioni di cittadini, l(cid:146)Acquedotto Adrianeo nella zona di Nea Ionia, a pochi chilometri dal centro di Atene, rischia di andare distrutto per la decisione di costruire alla sua base un lago artificiale di 700 metri quadrati, un bar e altri manufatti in violazione delle norme edilizie e per il rimboschimento della zona. Alcuni lavori erano stati in passato sospesi in seguito all(cid:146)intervento della Direzione per il restauro, mentre di recente e‘ iniziata la costruzione del lago artificiale esattamente nel punto in cui si trovano i pilastri del monumento, il che ne rende sempre piu‘ probabile la distruzione. Poiche· l(cid:146)opera e‘ stata inserita nel piano nazionale del programma operativo per l(cid:146)ambiente del II Quadro comunitario di sostegno, puo‘ la Commissione riferire: 1. se per i lavori in questione sono state effettuate valutazioni di impatto ambientale, 2. se e quali iniziative intende intraprendere per salvare il monumento? Risposta data dalla Sig. ra Wulf-Mathies a nome della Commissione (17 luglio 1997) Il progetto inteso a riabilitare la regione dell(cid:146)acquedotto dell(cid:146)imperatore Adriano e del fiumiciattolo asciutto «Giambourla» nel comune di Nea Ionia (Atene) in Grecia fa parte del programma operativo «Ambiente» del quadro comunitario di sostegno 1994-1999 per la Grecia, con un bilancio di 700 000 Ecu (200 milioni di dracme). Allo stadio attuale sono gia‘ stati dichiarati spesi 80 milioni di dracme


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2052/97 dell'on. Mark WATTS alla Commissione. Problemi connessi con la ditta Channel Employment Services Limited

eurovoc_concepts:
Germany
United Kingdom
application of EU law
equal treatment
freedom to provide services
national law
subcontracting
type of business


title: QUESTION ECRITE no 2001/97 de Glyn FORD à la Commission. Aide alimentaire pour la Corée du Nord

eurovoc_concepts:
EU aid
FAO
North Korea
Unicef
food aid
food shortage
humanitarian aid
hunger
nutrition
public health

text: C 45/140 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 10. 2. 98 La Commission est informe·e que les E· tats-Unis ont pris des mesures le·gales pour interdire l(cid:146)usage des 8. hormones non autorise·es. Des mesures administratives et pe·nales peuvent e(cid:136)tre prises a‘ l(cid:146)encontre des fraudeurs. 9. L(cid:146)efficacite· des anabolisants sur la morphologie des animaux de·pend de multiples facteurs, tels que le sexe, l(cid:146)a(cid:136)ge de l(cid:146)animal, la race, la dose administre·e, l(cid:146)association de diffe·rentes substances, l(cid:146)alimentation. En re‘gle ge·ne·rale, ils ont une action favorable sur la croissance et sur la calcification du squelette, et entra(cid:14)(cid:136)nent un gain de poids dans une pe·riode plus courte que pour des animaux non traite·s. L(cid:146)action physiologique est lie·e a‘ la nature de la substance administre·e (oestroge‘ne, androge‘ne ou gestage‘ne) et au sexe de l(cid:146)animal traite·. Il est impossible de re·sumer la diversite· et la complexite· de leur action sur la physiologie des animaux, en particulier sur les glandes endocrines. Si l(cid:146)Honorable Parlementaire le de·sire, la Commission peut lui fournir une documentation scientifique sur ce sujet. 10. La re·glementation ame·ricaine concernant l(cid:146)autorisation de mise sur le marche· des hormones de croissance est e·tablie par la FDA. Cette dernie‘re s(cid:146)est base·e sur l(cid:146)e·valuation des donne·es scientifiques qui ont e·te· fournies, a‘ cette e·poque, a‘ titre confidentiel par l(cid:146)industrie. La plupart de ces informations sont assez anciennes, voire ont plus de 15 ans. (98/C 45/181) QUESTION E· CRITE E-2001/97 pose·e par Glyn Ford (PSE) a‘ la Commission (9 juin 1997) Objet: Aide alimentaire pour la Core·e du Nord Quelle est la position de la Commission sur l(cid:146)aide alimentaire a‘ la Core·e du Nord? Re·ponse donne·e par Sir Leon Brittan au nom de la Commission (4 juillet 1997) Selon le programme alimentaire mondial des Nations Unies et la FAO, la Core·e du Nord pre·sente un de·ficit alimentaire structurel important et n(cid:146)a pas les moyens d(cid:146)importer les aliments ne·cessaires a‘ sa population. Des experts inde·pendants, qui se sont rendus en Core·e au nom de la Commission, ont confirme· la gravite· de la situation. Le 23 mai 1997, la Commission a donc lance· une se·rie d(cid:146)actions d(cid:146)aide alimentaire repre·sentant 46,3 millions d(cid:146)e·cus (environ 155 000 tonnes) en faveur des victimes de la famine. Elle a ainsi fourni au programme alimentaire mondial 65 000 tonnes de produits alimentaires sur les 203 000 tonnes pour lesquelles il avait lance· un appel en avril dernier. Les 90 000 tonnes restantes seront envoye·es directement par la Commission en Core·e du nord et seront ge·re·es par le programme alimentaire mondial. Leur distribution sera contro(cid:136)le·e par une assistance technique inde·pendante finance·e par la Communaute·. La Commission pre·pare aussi un autre programme nutritionnel pour les enfants, en collaboration avec l(cid:146)UNICEF, et des mesures de soutien en faveur de la sante· publique. Auparavant, la Communaute· a de·ja‘ engage·, depuis 1995, quelque 10 millions d(cid:146)e·cus destine·s a‘ l(cid:146)aide humanitaire et alimentaire. Cette nouvelle se·rie d(cid:146)actions a e·te· pre·pare·e par la Commission pour des raisons purement humanitaires et est mise en (cid:156)uvre par des agences internationales et des organisations non gouvernementales. (98/C 45/182) QUESTION E· CRITE E-2005/97 pose·e par Felipe Camiso·n Asensio (PPE) a‘ la Commission (11 juin 1997) Objet: De·savantages du syste‘me SIMULCRYPT dans les services de te·le·vision digitale La Commission europe·enne sait probablement, a‘ propos des services de te·le·vision digitale, que le Comite· de direction de DVB, Digital Video Broadcasting, a de·cide· lors de sa re·union de Gene‘ve le 16 avril dernier, de


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1984/97 von Esko SEPPÄNEN an die Kommission. Schuldenbetrag der Mitgliedstaaten aufgrund der Pensionsverpflichtungen und deren Verwaltung nach Einführung der einheitlichen Währung

eurovoc_concepts:
EU Member State
competence of the Member States
economic structure
monetary union
national financing
pension scheme
social security
social structure


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1998/97 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Hormonas de crescimento

eurovoc_concepts:
EU policy
United States
export
fattening
health legislation
hormone
import (EU)
live animal
veterinary legislation


title: Resolución del Consejo de 9 de junio de 1997 relativa al intercambio de resultados de análisis de ADN