title: PERGUNTA ESCRITA n. 2006/97 do Deputado Johanna MAIJ-WEGGEN à Comissão. Livre circulação de mercadorias entre os Países Baixos e a Itália

eurovoc_concepts:
Italy
Netherlands
administrative formalities
application of EU law
free movement of goods
intra-EU trade
motor car
tariff barrier
vehicle registration

text: C 21/132 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 1. 98 A pedido do Conselho, a Comissa(cid:152)o prepara actualmente um documento de reflexa(cid:152)o sobre o refor(cid:231)o das rela(cid:231)o(cid:152)es com a Turquia. O documento incluira· propostas nesse sentido e devera· ser apresentado ao Conselho dentro das pro·ximas semanas. (98/C 21/249) PERGUNTA ESCRITA E-1999/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Junho de 1997) Objecto: Importa(cid:231)a(cid:152)o de pa(cid:14)·ses terceiros de produtos sideru·rgicos de baixa qualidade A indu·stria sideru·rgica europeia enfrenta graves problemas com a importa(cid:231)a(cid:152)o de produtos sideru·rgicos de pa(cid:14)·ses terceiros cujas normas de qualidade na(cid:152)o sa(cid:152)o compat(cid:14)·veis a‘s da UE e que ve(cid:136)m acompanhados de «certificados de qualidade» que frequentemente na(cid:152)o sa(cid:152)o aute(cid:136)nticos. Estes produtos que te(cid:136)m sido importados para a UE desde ha· muitos anos e o seu pre(cid:231)o, efectivamente baixo, agravam a situa(cid:231)a(cid:152)o do ja· debilitado sector sideru·rgico europeu, em particular o dos Estados-membros mais pequenos da UE. Pergunto a‘ Comissa(cid:152)o como pensa reagir a‘s denu·ncias de falsifica(cid:231)a(cid:152)o ou total imprecisa(cid:152)o dos «certificados de qualidade» e que medidas tenciona tomar para que sejam eficazmente controlados estes certificados que frequentemente acompanham produtos sideru·rgicos de baixa qualidade e pre(cid:231)o e que ve(cid:136)m tomar o lugar de produtos correspondentes de elevada qualidade provenientes da UE. Resposta dada pelo Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (10 de Julho de 1997) No caso da importa(cid:231)a(cid:152)o de produtos sideru·rgicos, e· fundamental estabelecer uma distin(cid:231)a(cid:152)o entre o tratamento dado a‘s mercadorias pelos servi(cid:231)os aduaneiros e a avalia(cid:231)a(cid:152)o do estado das mercadorias. No que respeita ao tratamento aduaneiro, a qualidade das mercadorias apenas desempenha um papel se tiver de ser incorporada na defini(cid:231)a(cid:152)o da nomenclatura combinada aduaneira, correspondente ao sistema de tarifica(cid:231)a(cid:152)o harmonizado internacional, isto e· a(cid:231)o inoxida·vel, a(cid:231)o de qualidade. A utiliza(cid:231)a(cid:152)o de informa(cid:231)o(cid:152)es falsas com o fim de obter vantagens na aplica(cid:231)a(cid:152)o dos direitos aduaneiros pode ser perseguida em justi(cid:231)a com base na regulamenta(cid:231)a(cid:152)o aduaneira. Este tipo de controlo e· da responsabilidade das autoridades aduaneiras nacionais. No que respeita a‘ qualidade e a‘s possibilidades de utiliza(cid:231)a(cid:152)o do material importado, e· aos compradores e vendedores que compete incluir as disposi(cid:231)o(cid:152)es adequadas nos respectivos contratos. Consequentemente, a falsifica(cid:231)a(cid:152)o de certificados de qualidade e· mate·ria da compete(cid:136)ncia do direito civil. Os controlos comunita·rios neste dom(cid:14)·nio na(cid:152)o sa(cid:152)o da compete(cid:136)ncia nacional. Existem contudo alguns sistemas de supervisa(cid:152)o e exame te·cnico dos produtos sideru·rgicos na Comunidade que excluem a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de material de qualidade inferior a‘s normas em a·reas sens(cid:14)·veis (ex. a(cid:231)o para beta(cid:152)o). Por u·ltimo, a Comissa(cid:152)o considera que, com base nos dados constantes dos documentos de importa(cid:231)a(cid:152)o, as importa(cid:231)o(cid:152)es de material de baixa qualidade na(cid:152)o excedem actualmente a propor(cid:231)a(cid:152)o existente no mercado comunita·rio. (98/C 21/250) PERGUNTA ESCRITA E-2006/97 apresentada por Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Junho de 1997) Objecto: Livre circula(cid:231)a(cid:152)o de mercadorias entre os Pa(cid:14)·ses Baixos e a Ita·lia Segundo informa(cid:231)o(cid:152)es comunicadas por um cidada(cid:152)o neerlande(cid:136)s que se mudou para Ita·lia, onde actualmente reside, a transfere(cid:136)ncia de um automo·vel neerlande(cid:136)s para Ita·lia custaria cerca de 800 florins, ale·m da muita burocracia imposta pelas autoridades italianas


title: Komisijas Direktīva 97/32/EK (1997. gada 11. jūnijs), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 77/539/EEK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem

eurovoc_concepts:
Community certification
commercial vehicle
motor vehicle
signalling device
technical regulations
technological change

formats: html pdf print

text: 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 65 31997L0032 30. 6. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 171/63 KOMISIJAS DIREKTĪVA 97/32/EK (1997. gada 11. jūnijs), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 77/539/EEK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, lai kā procedūras jāvienkāršo, tā saglabātu Direktīvas 70/156/EEK 9. panta 2. punktā noteikto līdzvērtību starp dažām atsevišķajām direktīvām un attiecīgajām Apvienoto Nā- ciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumiem, ja minētos noteikumus groza; tā kā pirmām kārtām Direktīvas 77/539/EEK tehniskās prasības, izmantojot savstarpēju norādi, jāaizstāj ar Noteikumu Nr. 23 prasībām;tā kā pastāv norāde uz Padomes Direktīvu 76/756/EEK (4), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/28/EK (5), un uz Padomes Direktīvu 76/761/EEK (6), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu; ņemot vērā Padomes Direktīvu 70/156/EEK (1970. gada 6. fe- bruāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstip- izdarīti ar Eiropas Parla- rinājumu (1), kurā jaunākie grozījumi menta un Padomes Direktīvu 96/79/EK (2), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu, tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzi- numu, ko sniegusi ar Direktīvu 70/156/EEK izveidotā Komiteja pielāgošanai tehnikas attīstībai, ņemot vērā Padomes Direktīvu 77/539/EEK (1977. gada 28. jū- nijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehā- nisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas luktu- riem (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tās 10. pantu, tā kā Direktīva 77/539/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EEK tipa apstiprināšanas procedūru, kas izveidota ar Direk- tīvu 70/156/EEK; tā kā attiecīgi noteikumi, kas izklāstīti Direk- tīvā 70/156/EEK, kura attiecas uz transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskajām vienībām, attiecas uz šo direktīvu; IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvu 77/539/EEK groza šādi: 1. Direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Jebkura dalībvalsts piešķir EEK detaļas tipa apstip- rinājumu jebkura tipa atpakaļgaitas lukturim, kas atbilst uzbūves un testēšanas prasībām, kuras noteiktas attiecīgajos pielikumos. ” 2. Direktīvas 2. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: “Dalībvalstis par katru atpakaļgaitas luktura tipu, ko tās izgatavotājam izdod EEK apstiprina, detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, kura atbilst paraugam, kas ir iekļauts I pielikuma 3. papildinājumā. ” ievērojot 1. pantu, 3. Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu: tā kā īpaši Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 4. punktā un 4. panta 3. punktā ir prasība, ka katrai atsevišķajai direktīvai jāpievieno informācijas dokuments, kā arī minētās direktīvas VI pielikumā noteiktais tipa apstiprinājuma sertifikāts, lai tipa apstiprinājumu var datorizēt; tā kā attiecīgi jāgroza tipa apsti- prinājuma sertifikāts, kas paredzēts Direktīvā 77/539/EEK; “4. pants izmantojot Direktīvas Dalībvalstu kompetentās 70/156/EEK 4. panta 6. punktā norādīto procedūru, in- formē cita citu par visiem apstiprinājumiem, kurus tās ir piešķīrušas, atteikušas vai anulējušas, ievērojot šo direktīvu. ” iestādes, (1) OV L 42, 23. 2. 1970. , 1. lpp. (2) OV L 18, 21. 1. 1997. , 7. lpp. (3) OV L 220, 29. 8. 1977. , 72. lpp. (4) OV L 262, 27. 9. 1976. , 1. lpp. (5) OV L 171, 30. 6. 1997. , 1. lpp. (6) OV L 262, 27. 9. 1976. , 96. lpp. 66 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. 4. Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu: — ir paredzēti uzstādīšanai transportlīdzekļiem, ko jau lieto, “ir pants “9. Šajā direktīvā transportlīdzeklis jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis, kas paredzēts lietošanai uz ceļa, ar virs- būvi vai bez tās, vismaz ar četriem riteņiem un maksimālo projektēto ātrumu, kurš lielāks par 25 km/h, un tā pieka- bes, izņemot transportlīdzekļus, kas pārvietojas pa sliedēm, kā arī lauksaimniecības un mežsaimniecības traktorus un visus pārvietojamus mehānismus. ”” 5. Pielikumus aizstāj ar šīs direktīvas pielikumu. 2. pants No 1998. gada 1. janvāra vai, ja 3. pantā minēto doku- 1. mentu publicēšanu atliek uz laiku pēc 1997. gada 1. jūlija, sešus mēnešus pēc minēto dokumentu faktiskās publicēšanas dienas dalībvalstis, atsaucoties uz atpakaļgaitas lukturiem, ne- drīkst: — atteikties kādam transportlīdzekļa tipam vai kādam atpaka- ļgaitas luktura tipam piešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu vai — aizliegt reģistrēt, pārdot vai nodot ekspluatācijā transportlī- dzekļus vai pārdot vai nodot ekspluatācijā atpakaļgaitas lukturus, atbilst lukturi prasībām, iekļautas Direktīvā ja 77/539/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu, un ja transportlīdzek- ļiem tie uzstādīti saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Direktīvā 76/756/EEK. kas ir No 1998. gada 1. oktobra dalībvalstis: 2. — vairs nepiešķir EK tipa apstiprinājumu un — var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu jebkura tipa transportlīdzeklim, atsaucoties uz atpakaļgaitas lukturiem, un jebkura tipa atpakaļgaitas lukturim, kas neatbilst prasībām, kuras noteiktas Direktīvā 77/539/EEK, kas grozīta ar šo direktīvu. No 1999. gada 1. oktobra ar šo direktīvu grozītās 3. Direktīvas 77/539/EEK prasības, kas attiecas uz atpakaļgaitas lukturiem kā detaļām, ir piemērojamas Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 2. punkta nozīmē. Neatkarīgi no 2. un 3. punkta dalībvalstis turpina piešķirt 4. EK tipa apstiprinājumu atpakaļgaitas lukturiem, kas ir rezerves daļas, un atļaut tos pārdot un nodot ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 77/539/EEK iepriekšējām redakcijām, ja minētie luk- turi: un — atbilst minētās direktīvas prasībām, kuras piemēroja tad, kad transportlīdzekļus reģistrēja pirmo reizi. 3. pants Šīs direktīvas II pielikuma 2. 1. punktā minēto ANO/EEK No- teikumu Nr. 23 punktus un pielikumus publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī līdz 1997. gada 1. jūlijam. 4. pants lai to dalībvalstis tūlīt Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie 1. akti, kas vajadzīgi, izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1998. gada 1. janvārim; tomēr, ja 3. pantā minēto dokumentu publicēšanu atliek uz laiku pēc 1997. gada 1. jūlija, tad sešus mēnešus pēc šo dokumentu faktiskās publicēšanas dienas dalīb- valstis izpilda šo prasību. Par informē Komisiju. Dalībvalstis minētos noteikumus piemēro no 1998. gada 1. jan- vāra vai, ja 3. pantā minēto dokumentu publicēšanu atliek uz laiku pēc 1997. gada 1. jūlija, sešus mēnešus pēc šo doku- mentu faktiskās publicēšanas dienas. Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka procedūru, kā izdarīt šādas atsauces. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarī- 2. gākos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 5. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 6. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 11. jūnijā Komisijas vārdā – Komisijas loceklis Martin BANGEMANN 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 67 PIELIKUMS “PIELIKUMU SARAKSTS I PIELIKUMS: Tipa apstiprināšanas administratīvie noteikumi 1. papildinājums: 2. papildinājums: 3. papildinājums: Informācijas dokuments Tipa apstiprinājuma sertifikāts EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi II PIELIKUMS: Darbības joma un tehniskās prasības 68 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. I PIELIKUMS TIPA APSTIPRINĀŠANAS ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI 1. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS 1. 1. Pieteikumu atpakaļgaitas luktura EK detaļas tipa apstiprinājumam, 4. punktu, iesniedz izgatavotājs. ievērojot Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 1. 2. Informācijas dokumenta paraugs ir iekļauts 1. papildinājumā. 1. 3. Tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprināšanas testiem, jāiesniedz: 1. 3. 1. divi paraugi, kas aprīkoti ar ieteicamo lukturi vai ir simetriskas un piemērotas tam, lai vienu uzstādītu transportlīdzekļa kreisajā pusē un otru labajā pusē, tad abi iesniegtie paraugi var būt identiski un piemēroti uzstādīšanai tikai transportlīdzekļa labajā vai tikai kreisajā pusē. ieteicamiem lukturiem. Ja ierīces nav identiskas, bet 2. MARĶĒJUMI 2. 1. Uz ierīcēm, ko iesniedz EK detaļas tipa apstiprināšanai, jābūt: 2. 1. 1. izgatavotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei; 2. 1. 2. vajadzības gadījumā vārdam “TOP”, ko marķē horizontāli uz izgaismojamās virsmas pašas augšējās daļas, novērstu jebkuru kļūdu, atpakaļgaitas lukturi uzstādot uz transportlīdzekļa; lai 2. 1. 3. ja lukturu gaismas avoti ir nomaināmi, tad norādei uz paredzētās kvēlspuldzes tipu(-iem); 2. 1. 4. ja lukturu gaismas avoti nav nomaināmi, tad norādei uz nominālo spriegumu un jaudu. 2. 2. Šiem marķējumiem jābūt skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem, un tos piestiprina uz gaismu izstarojošās virsmas vai uz vienas no ierīces izgaismojamām virsmām. Tiem jābūt redzamiem no ārpuses, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim. 2. 3. Uz visām ierīcēm jābūt pietiekamai vietai, kur novietot detaļas tipa apstiprinājuma zīmi. Šī vieta ir norādīta rasējumos, kas minēti 1. papildinājumā. 3. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA 3. 1. Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, tad, ievērojot Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 3. punktu un vajadzības gadījumā 4. panta 4. punktu, piešķir EK tipa apstiprinājumu. 3. 2. EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir iekļauts 2. papildinājumā. 3. 3. Saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumu katram apstiprinātajam atpakaļgaitas luktura tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati dalībvalsts to pašu numuru nepiešķir cita tipa atpakaļgaitas lukturim. 3. 4. Ja EK detaļas tipa apstiprinājumu lūdz apgaismes ierīcei un gaismas signālierīcei, kas sastāv no atpakaļgaitas luktura un citiem lukturiem, tad EK detaļas tipa apstiprinājuma numuru var piešķirt ar noteikumu, ka atpaka- ļgaitas lukturis atbilst šīs direktīvas prasībām un ka visi pārējie lukturi, kuri ir tās apgaismes ierīces vai gaismas signālierīces daļa, kam lūdz piešķirt EK detaļas tipa apstiprinājumu, atbilst atsevišķajām direktīvām, kuras uz to attiecas. 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 69 4. 4. 1. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪME Papildus marķējumiem, kas minēti 2. 1. punktā, uz katra atpakaļgaitas luktura, kurš atbilst tipam, kas apstiprināts, ievērojot šo direktīvu, jābūt EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmei. Šī zīme sastāv no: 4. 2. 4. 2. 1. taisnstūra, kurā ir burts “e”, aiz kura ir norādīts tās dalībvalsts atšķirības zīme, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9, Vācijai Francijai Itālijai Nīderlandei Zviedrijai Beļģijai Spānijai 11, Apvienotajai Karalistei 12, Austrijai 13, Luksemburgai Somijai 17, 18, Dānijai Portugālei 21, 23, Grieķijai Īrijai IRL; 4. 2. 2. “pamata apstiprinājuma numura”, kas atrodas taisnstūra tuvumā un kas ir iekļauts tā tipa apstiprinājuma numura iedaļā, kurš minēts Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumā, un kam priekšā ir divi cipari, ar kuriem norāda 4. kārtas numuru, kas piešķirts jaunākajam būtiskajam Direktīvas 77/539/EEK tehniskajam grozījumam EEK tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienā. Šajā direktīvā kārtas numurs ir 00; 4. 2. 3. papildu simbola, kas sastāv no savstarpēji saistītiem burtiem “A” un “R”, kā norādīts 3. papildinājuma 1. attēlā; 4. 2. 4. bultas, kas atrodas uz lukturiem, kuru redzamības leņķi ir asimetriski attiecībā pret atskaites asi horizontālā virzienā, un kas ir vērsta uz to pusi, kurā ir ievērotas fotometriskās specifikācijas līdz 45° H leņķim. 4. 3. EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmei izkliedētājiem tā, lai tā ir neizdzēšama un skaidri salasāma pat tad, ja lukturi ir uzstādīti transportlīdzeklim. jābūt piestiprinātai uz luktura gaismas izkliedētāja vai viena no gaismas 4. 4. EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi ir iekļauti 3. papildinājuma 1. attēlā. 4. 5. Ja attiecībā uz kāda tipa apgaismes ierīci un gaismas signālierīci, kas sastāv no atpakaļgaitas luktura un citiem izdod vienotu EK detaļas tipa apstiprinājuma numuru, kā noteikts iepriekš 3. 4. punktā, tad var lukturiem, izmantot vienotu EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, kura sastāv no: 4. 5. 1. taisnstūra, kurā ir burts “e”, aiz kura norādīta tās dalībvalsts atšķirības zīme, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu (sk. 4. 2. 1. punktu); 4. 5. 2. pamata apstiprinājuma numura (sk. 4. 2. 2. punkta pirmā teikuma pirmo daļu); 4. 5. 3. bultas, ja tāda ir vajadzīga tiktāl, ciktāl tas attiecas uz visu lukturu komplektu. 4. 6. Šo zīmi var novietot jebkurā vietā uz lukturiem, kas ir grupēti, kombinēti vai savietoti, ja: 4. 6. 1. tā ir redzama pēc lukturu uzstādīšanas; 4. 6. 2. nevienu grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu gaismcaurlaidīgo sastāvdaļu nevar noņemt, vienlaicīgi nenoņe- mot apstiprinājuma zīmi. 4. 7. Identifikācijas simbolu katram lukturim, kas atbilst katrai direktīvai, kuru ievērojot ir piešķirts EK detaļas tipa apstiprinājums, kopā ar kārtas numuru (sk. 4. 2. 2. punkta pirmā teikuma otro daļu) un vajadzības gadījumā burtu “D”, kā arī vajadzīgo bultu marķē: 70 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. 4. 7. 1. uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas 4. 7. 2. vai uz lukturu kopuma tā, lai var skaidri identificēt katru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem 4. 8. lukturiem. Šā marķējuma sastāvdaļu izmēri nedrīkst būt mazāki par minimālajiem izmēriem, kas atsevišķajām zīmēm norādīti dažādajās direktīvās, saskaņā ar kurām ir piešķirts EK detaļas tipa apstiprinājums. 4. 9. Ar citiem lukturiem grupēta, kombinēta vai savietota luktura EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi iekļauti 3. papildinājuma 2. attēlā. ir 5. 5. 1. 6. 6. 1. 6. 2. TIPA PĀRVEIDOJUMI UN APSTIPRINĀJUMU GROZĪJUMI Ja pārveido tipu, kas apstiprināts, ievērojot šo direktīvu, tad piemēro Direktīvas 70/156/EEK 5. panta noteikumus. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA Parasti pasākumus, kas vajadzīgi, 10. panta noteikumiem. Visiem atpakaļgaitas lukturiem jāatbilst fotometriskajiem nosacījumiem, kas norādīti 6. un 8. punktā (*). Tomēr izlases veidā no sērijveida ražojumiem izraudzītam atpakaļgaitas lukturim prasības, kas attiecas uz izstarotās gaismas minimālo stiprumu, kuru mēra ar standarta kvēlspuldzi, kas minēta 7. punktā (*), visos attiecīgajos virzienos ierobežo līdz 80 % no minimālās vērtības, kura noteikta 6. punktā (*). lai nodrošinātu ražojumu atbilstību, veic saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK (*) Dokumentos, kas minēti šīs direktīvas II pielikuma 2. 1. punktā. 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 71 1. papildinājums Informācijas dokuments Nr. , kas attiecas uz atpakaļgaitas lukturu EK detaļas tipa apstiprinājumu (Direktīva 77/539/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu. /. /EK) Turpmāk norādītā informācija, jāiesniedz trijos eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami sīki izstrādāti, A4 formātā vai salocīti atbilstoši A4 formātam. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem. ja tā ir vajadzīga, Ja sistēmām, detaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām ir elektroniskas vadības ierīces, tad jāsniedz informācija par to darbību. 0. 0. 1. 0. 2. 0. 5. 0. 7. 0. 8. VISPĀRĪGĀ INFORMĀCIJA Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums):. Tips un vispārīgs komercapzīmējums:. Izgatavotāja nosaukums un adrese:. Detaļām un atsevišķām tehniskajām vienībām – EK apstiprinājuma zīmes piestiprināšanas vieta un veids:. Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):. 1. IERĪCES APRAKSTS 1. 1. Ierīces tips:. 1. 1. 1. Ierīces funkcija(-as):. 1. 1. 2. ierīces kategorija vai klase:. 1. 1. 3. izstarotās vai atstarotās gaismas krāsa:. 1. 2. Pietiekami sīki izstrādāts(-i) rasējums(-i), pēc kura(-iem) var identificēt ierīces tipu un kurā(-os) redzams:. 1. 2. 1. ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda transportlīdzeklim (neattiecas uz pakaļējās numura zīmes apgai-. smojuma lukturiem): 1. 2. 2. novērošanas ass, kas jāpieņem par atskaites asi testos (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), un punkts, kurš jāpieņem par atskaites punktu minētajos testos (neattiecas uz atstarotājiem un pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem):. 1. 2. 3. vieta, kur paredzēts novietot EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi:. 1. 2. 4. attiecībā uz pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem – ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda attiecībā pret vietu, kas paredzēta numura plāksnei, un pietiekami apgaismotās zonas kontūra:. 1. 2. 5. 1. 3. galveno lukturu un priekšējo miglas lukturu pretskats ar sīki pastāv, un šķērsgriezums: ja tāds. izklāstītu gaismas izkliedētāja reljefu, Īss tehnisks apraksts, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, īpaši norādīta paredzēto gaismas avotu kategorija vai kategorijas, kas – viena vai vairākas – noteiktas Direktīvā 76/761/EEK (neattiecas uz atstarotājiem):. 72 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. 1. 4. 1. 4. 1. Īpaša informācija:. Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem norāde par to, vai ierīce ir paredzēta platas/augstas/platas un augstas numura plāksnes apgaismošanai:. 1. 4. 2. Galvenajiem lukturiem: 1. 4. 2. 1. 1. 4. 2. 2. 1. 4. 2. 3. informācija par to, vai galvenais lukturis ir paredzēts tuvajai gaismai un tālajai gaismai vai tikai vienai no tām: informācija par to, vai tuvās gaismas galvenais lukturis ir paredzēts satiksmei gan pa labo, gan kreiso pusi vai tikai pa labo vai kreiso pusi:. ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju, tad norāde par uzstādījuma stāvokli(-ļiem) attiecībā ja galvenais lukturis paredzēts lietošanai tikai šajā(-os) pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, stāvoklī(-ļos):. 1. 4. 3. 2. 1. 4. 3. 1. 1. 4. 3. Gabarītgaismas lukturiem, bremžu signāllukturiem un virzienrādītājiem: ja ierīci var lietot arī divu vienas kategorijas lukturu komplektā:. ierīcei ar divpakāpju stiprumu (bremžu signāllukturiem un 2. b kategorijas virzienrādītājiem) – uzbūves shēma un tās sistēmas raksturlielumu specifikācija, kas nodrošina divpakāpju intensitāti:. atstarotājiem – īss apraksts ar atstarojoša optiskā elementa materiālu tehniskajām specifikācijām:. atpakaļgaitas lukturiem – norāde uz to, vai ierīce ir paredzēta uzstādīšanai transportlīdzeklim tikai pa pāriem:. 1. 4. 4. 1. 4. 5. 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 73 2. papildinājums PARAUGS (maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm)) EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS Administratīvās iestādes zīmogs Paziņojums par: — tipa apstiprinājumu (1), — tipa apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu (1), — tipa apstiprinājuma atteikumu (1), — tipa apstiprinājuma anulēšanu (1) transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskas vienības tipam (1), ņemot vērā Direktīvu…/…/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu. /. /EK Tipa apstiprinājuma numurs:. Attiecinājuma pamatojums:. I IEDAĻA 0. 1. Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums):. 0. 2. Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i):. 0. 3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskās vienības (1); (2). 0. 3. 1. Marķējuma novietojums:. 0. 4. Transportlīdzekļa kategorija (1); (3). 0. 5. Izgatavotāja nosaukums un adrese:. 0. 7. Attiecībā uz detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – EK tipa apstiprinājuma zīmes piestiprināšanas vieta un. veids: 0. 8. Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):. II IEDAĻA 1. 2. 3. 4. 5. 6. Papildu informācija (ja vajadzīga): sk. papildpielikumu Tehniskais dienests, kas atbild par testiem:. Testa ziņojuma datums:. Testa ziņojuma numurs:. Piezīmes (ja tādas pastāv): sk. papildpielikumu Vieta:. 74 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. 7. 8. 9. Datums:. Paraksts:. Pievienots tās informācijas paketes satura rādītājs, ko iesniedz apstiprinātājai pieprasījuma. iestādei un ko var saņemt pēc (1) Vajadzības gadījumā svītro. (2) Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur zīmes, kas neattiecas uz tā transportlīdzekļa, detaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tipa aprakstu, uz kuru attiecas šis tipa apstiprinājuma sertifikāts, tad šīs zīmes dokumentācijā aizstāj ar simbolu “?”: (piemēram, ABC??123???). (3) Kā noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikuma A iedaļā. Papildpielikums EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. …, saskaņā ar Direktīvu kas attiecas uz detaļas 76/757/EEK, 76/758/EEK, 76/759/EEK, 76/760/EEK, 76/761/EEK, 76/762/EEK, 77/538/EEK, 77/539/EEK un 77/540/EEK (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu(-ām)… tipa apstiprinājumu apgaismes ierīcei un/vai gaismas signālierīcei 1. PAPILDU INFORMĀCIJA 1. 1. Par katru lukturi vajadzības gadījumā norāda: 1. 1. 1. ierīces(-ču) kategoriju(-as):. 1. 1. 2. gaismas avotu skaitu un kategoriju (neattiecas uz atstarotājiem) (2):. 1. 1. 3. izstarotās vai atstarotās gaismas krāsu:. 1. 1. 4. vai apstiprinājums piešķirts tikai lietošanai par rezerves daļu transportlīdzekļiem, kas jau ir ekspluatācijā: jā/nē (1) 1. 2. Īpaša informācija par dažu tipu apgaismes ierīcēm vai gaismas signālierīcēm:. 1. 2. 1. par atstarotājiem: vai paredzēti lietošanai atsevišķi/ierīču komplekta sastāvā (1). 1. 2. 2. par pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem: vai ierīce paredzēta augstas plāksnes/platas plāksnes apgaismošanai (1). 1. 2. 3. par galvenajiem lukturiem: stāvokli(-ļus) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, lietošanai tikai šajā(-os) stāvoklī(-ļos): ja tas ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju, tad norāda galvenā luktura uzstādījuma ja galvenais lukturis paredzēts. 1. 2. 4. par atpakaļgaitas lukturiem: vai ierīce ir paredzēta uzstādīšanai transportlīdzeklim tikai pa pāriem: jā/nē (1). 5. PIEZĪMES 5. 1. Rasējumi: 5. 1. 1. pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem: pievienotajā rasējumā Nr. … redzams ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda attiecībā pret vietu, kas paredzēta numura plāksnei, un pietiekami apgaismotās zonas kontūra; 5. 1. 2. atstarotājiem: pievienotajā rasējumā Nr. … redzams ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda transportlīdze- klim; 5. 1. 3. visām pārējām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm: pievienotajā rasējumā Nr. … redzams ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda transportlīdzeklim, un ierīces atskaites ass un atskaites punkts. 5. 2. Galvenajiem lukturiem: testā izmantotais darbības režīms (Direktīvas 76/761/EEK I pielikuma 5. 2. 3. 9. punkts): (1) Vajadzības gadījumā svītro. (2) Lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem norāda gaismas avotu skaitu un kopējo jaudu. 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 75 3. papildinājums EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪMES PARAUGI 1. attēls Ierīce, uz kuras ir attēlā redzamā EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme, ir atpakaļgaitas lukturis, kura tips, ievērojot šo direktīvu (00), ir apstiprināts Vācijā (e1) ar 1471. pamata apstiprinājuma numuru. Ar bultu norādīts virziens, kurā ir ievērotas noteiktās fotometriskās specifikācijas līdz 45°H leņķim. 76 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. 2. attēls Vienkāršots grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu marķējums, ja divi vai vairāki lukturi ir viena komplekta daļas (Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālierīces formu. Tās nav daļa no apstiprinājuma zīmes. ) A PARAUGS B PARAUGS 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 77 C PARAUGS Piezīme. Šie trīs apstiprinājuma zīmes paraugi – A, B un C paraugs – atbilst trim iespējamiem apgaismes ierīču un gaismas signālierīču marķējuma variantiem, ja divi vai vairāki lukturi ir viena grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu komplekta daļas. Šajā apstiprinājuma zīmē ir redzams, ka ierīce ir apstiprināta Vācijā (el) ar 1712. pamata apstiprinājuma numuru un tajā ietilpst: atstarotājs, kas pieder pie I. A klases un ir apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 76/757/EEK, kārtas Nr. 02, pakaļējais virzienrādītājs, kas pieder pie 2. a kategorijas un ir apstiprināts saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/759/EEK (OV L 262, 27. 9. 1976. , 32. lpp. ), sarkans pakaļējais gabarītgaismas lukturis (R), kas apstiprināts saskaņā ar II pielikumu Padomes Direktīvai 76/758/EEK (OV L 262, 27. 9. 1976. , 70. lpp. ), kārtas Nr. 02, pakaļējais miglas lukturis 27. 9. 1976. , 54. lpp. ), atpakaļgaitas lukturis (AR), kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 77/539/EEK, kārtas Nr. 00, bremžu signāllukturis ar divpakāpju stiprumu (S2), kas apstiprināts II pielikumu, kārtas Nr. 02, pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis (L), kas apstiprināts saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/760/EEK (OV L 262, 27. 9. 1976. , 85. lpp. ), kārtas Nr. 00. saskaņā ar Padomes Direktīvu 77/538/EEK (OV L 262, saskaņā ar Direktīvas 76/758/EEK (F), kas apstiprināts 78 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. II PIELIKUMS PIEMĒROŠANAS JOMA UN TEHNISKĀS PRASĪBAS PIEMĒROŠANAS JOMA Šī direktīva attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem. TEHNISKĀS PRASĪBAS Tehniskās prasības ir noteiktas 1. punktā, 5. līdz 8. punktā un 3. un 4. pielikumā ANO/EEK Noteikumos Nr. 23, kuros ir konsolidēti šādi dokumenti: — noteikumi to sākotnējā formā (00), kurā inkorporēts Noteikumu Nr. 23 1. līdz 4. papildinājums un 1. 2. 2. 1. labojums (1), — Noteikumu Nr. 23 (2) 5. papildinājums, izņemot šādus gadījumus: 2. 1. 1. norāde uz Noteikumiem Nr. 48 nozīmē norādi uz Direktīvu 76/756/EEK; 2. 1. 2. norāde uz Noteikumiem Nr. 37 nozīmē norādi uz VII pielikumu Direktīvai 76/761/EEK; 2. 1. 3. priekšpēdējās iedaļas 6. 4. punktā frāze “(sk. šo noteikumu 2. punktu)” nozīmē “(sk. šīs direktīvas I pielikuma 1. papildinājumu)”; 2. 1. 4. pēdējās iedaļas 6. 4. punktā frāze “norāde 11. punktā – “Piezīmes” paziņojuma veidlapā (sk. šo noteikumu I pielikumu)” nozīmē “norāde papildpielikumā tipa apstiprinājuma sertifikātam (sk. šīs direktīvas I pielikuma 2. papildinājumu)”. ” (1) E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505 (2) E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505 (cid:1)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:3) (cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:4) (cid:1)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:3) (cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:4) Rev. 1/Add. 22/Rev. 1. Rev. 1/Add. 22/Rev. 1/Amend. 1


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1060/97 of 11 June 1997 fixing the import duties in the rice sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2076/97 dell'on. Claudio AZZOLINI alla Commissione. Applicazione della convenzione "Cites"

eurovoc_concepts:
consumer protection
dissemination of information
marketing restriction
protected species
protection of animal life
protection of plant life
public awareness campaign
sanction (EU)
trade restriction
type of business

text: 22. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 21/139 Risposta data dalla Sig. ra Cresson a nome della Commissione (15 luglio 1997) La creazione di oltre 700 reti di ricerca nel campo della biomedicina ha consentito di istituire o rafforzare la collaborazione tra i ricercatori europei, mettere in comune i mezzi esistenti ed evitare inutili doppioni, raggiungere la massa critica di dati necessari per studi epidemiologici soprattutto nel campo delle malattie rare o delle patologie legate ai rischi professionali. A titolo di esempio, un progetto finanziato dalla Comunita‘ e coordinato da un laboratorio britannico ha permesso, grazie allo scambio di informazioni tra vari centri europei, di individuare l(cid:146)esistenza di una nuova variante della malattia di Creutzfeld-Jakob. Questo risultato e‘ essenziale per la comprensione della trasmissione interspecifica delle malattie neurodegenerative da prioni e per la messa a punto di una strategia nei confronti della encefalopatia spongiforme bovina. (98/C 21/260) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2076/97 di Claudio Azzolini (UPE) alla Commissione (11 giugno 1997) Oggetto: Applicazione della convenzione «Cites» Dal 1(cid:176) giugno 1997, saranno esaminate le supermulte previste dal nuovo regolamento 338/97 (1) del Consiglio che uniforma nei 15 Stati membri dell(cid:146)UE l(cid:146)applicazione della convenzione CITES relativa al commercio di animali e piante in via di estinzione. Per quanto riguarda il corallo e‘ necessario fare delle opportune distinzioni onde evitare inattesi, ma possibili, inconvenienti: le specie da proteggere, inserite nella succitata lista CITES, sono quelle Anthozoa e, in particolare, le famiglie delle Tubiporida o coralli a canna, dell(cid:146)Antipatario o coralli neri, e le Madreperle. Tutti questi coralli da proteggere, essendo di conformazione madreporica, non sono lavorabili a collana o ad altri tipi di manufatti e, quindi, risultano essere completamente differenti dal Corallum Rubrum, presente in molte zone dell(cid:146)Unione. L(cid:146)errata informazione, fornita a mezzo di settimanali e quotidiani, riscontrata sull(cid:146)argomento, pregiudica in modo grave un(cid:146)economia diretta ed indiretta che ruota attorno alla lavorazione del corallo, come ad esempio quella che opera nell(cid:146)area di Torre del Greco (Italia), il cui numero di addetti ammonta a 6. 000 unita‘. Non ritiene la Commissione di dover impegnarsi affinche· venga fatta, con urgenza e con la maggiore evidenza possibile, chiarezza sul grave e dannoso equivoco sorto, attraverso una diffusione a mezzo stampa, e cio‘ non solo a tutela dei numerosi addetti del settore, ma anche e, soprattutto, del singolo cittadino che potrebbe incorrere in ingiuste sanzioni? (1) GU L 61 del 3. 3. 1997, pag. 1. Risposta data dalla Sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (27 giugno 1997) Ne· la Commissione ne· la campagna stampa del Fondo mondiale per la natura (WWF) attualmente cofinanziata dalla Commissione sono all(cid:146)origine delle informazioni errate diffuse dalla stampa circa le varieta‘ di corallo non disciplinate dal regolamento (CE) n. 338/97. La Commissione ha infatti incaricato il WWF di coordinare, assieme alle autorita‘ dei paesi aderenti alla Convenzione sul commercio internazionale delle specie di flora e di fauna selvatiche minacciate di estinzione (CITES), il tipo di messaggi diffusi durante la campagna informativa sul regolamento del Consiglio, al fine di evitare che rechino pregiudizio agli interessi degli Stati membri. Durante le riunioni del comitato le autorita‘ nazionali sono state ufficialmente informate a piu‘ riprese dalla Commissione dello svolgimento della campagna e della necessita‘ di cooperare con il WWF. Il WWF Italia ha effettivamente collaborato con le autorita‘ italiane in modo da controllare i messaggi diffusi durante la campagna informativa. Il messaggio diffuso non puo‘ essere fonte di confusione poiche· specifica che non tutti i coralli sono disciplinati dal regolamento e precisa che «e‘ meglio non prendere come souvenirs alcuni coralli»


title: QUESTION ECRITE no 2006/97 de Johanna MAIJ-WEGGEN à la Commission. Libre circulation des biens entre les Pays-Bas et l'Italie

text: C 21/132 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 22. 1. 98 A‘ la demande du Conseil, la Commission pre·pare actuellement, un document de re·flexion sur le renforcement des relations avec la Turquie. Le document contiendra des propositions dans ce sens et devrait e(cid:136)tre pre·sente· au Conseil dans les prochaines semaines. (98/C 21/249) QUESTION E· CRITE E-1999/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (9 juin 1997) Objet: Importation de produits side·rurgiques de qualite· me·diocre en provenance de pays tiers L(cid:146)importation de produits side·rurgiques en provenance de pays tiers dont les normes de production ne sont pas comparables a‘ celles en vigueur dans l(cid:146)Union europe·enne met la side·rurgie europe·enne aux prises avec des difficulte·s tre‘s se·rieuses, sans compter qu(cid:146)il arrive tre‘s fre·quemment que les «certificats de qualite·» qui les accompagnent ne sont pas authentiques. Voila‘ de·ja‘ de longues anne·es que ces produits sont importe·s dans l(cid:146)Union europe·enne: les prix peu e·leve·s qui sont les leurs suscitent la contraction du marche·, de·ja‘ durement frappe·, de la side·rurgie europe·enne, en ge·ne·ral, et des petits E· tats membres de l(cid:146)Union europe·enne, en particulier. La Commission pourrait-elle dire comment elle compte riposter aux cas de·nonce·s de contrefa(cid:231)on ou d(cid:146)e·mission de «certificats de qualite·» totalement inexacts, d(cid:146)une part, et quelles mesures elle envisage de prendre pour que soient contro(cid:136)le·s avec efficacite· ces certificats qui accompagnent, fre·quemment, des produits side·rurgiques de qualite· me·diocre et de prix peu e·leve· qui e·vincent les produits correspondants de l(cid:146)Union europe·enne qui re·pondent, eux, a‘ des normes de production e·leve·es, d(cid:146)autre part? Re·ponse donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (10 juillet 1997) Dans le cas d(cid:146)importations de produits side·rurgiques, il est essentiel de distinguer entre le traitement de ces produits en douane et le jugement quant a‘ l(cid:146)e·tat des marchandises. En ce qui concerne les proce·dures douanie‘res, la qualite· des produits, ne joue un ro(cid:136)le que s(cid:146)ils doivent e(cid:136)tre inclus dans l(cid:146)une des cate·gories (par exemple acier inoxydable, acier noble), de·finies dans la nomenclature douanie‘re combine·e, qui correspond au syste‘me tarifaire international harmonise·. L(cid:146)utilisation de donne·es mensonge‘res en vue d(cid:146)obtenir des avantages dans l(cid:146)application de droits de douane est passible de poursuites sur la base des re‘glements douaniers. Ces contro(cid:136)les sont de la responsabilite· des autorite·s douanie‘res nationales. Pour ce qui est de la question de la qualite· et de l(cid:146)aptitude a‘ l(cid:146)utilisation de produits importe·s, c(cid:146)est aux acheteurs et aux vendeurs qu(cid:146)il appartient de pre·voir des dispositions ade·quates dans leur contrat. Quant a‘ la falsification de certificats de qualite·, elle tombe sous l(cid:146)application du droit prive· et la re·alisation de contro(cid:136)les dans l(cid:146)ensemble de l(cid:146)UE ne peut relever de l(cid:146)exercice de la puissance publique. L(cid:146)utilisation des produits side·rurgiques est cependant soumise, a‘ l(cid:146)inte·rieur de l(cid:146)Union europe·enne, a‘ des syste‘mes de surveillance et de contro(cid:136)le techniques qui excluent l(cid:146)utilisation de mate·riaux non conformes aux normes dans les secteurs sensibles (par exemple celui des barres a‘ be·ton). Enfin, la Commission est d(cid:146)avis, sur la base des donne·es fournies dans les documents d(cid:146)importation, que les importations en Gre‘ce de produits de deuxie‘me choix ne de·passent pas la moyenne communautaire. (98/C 21/250) QUESTION E· CRITE E-2006/97 pose·e par Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ la Commission (11 juin 1997) Objet: Libre circulation des biens entre les Pays-Bas et l(cid:146)Italie Selon un Ne·erlandais re·sidant en Italie, le convoyage d(cid:146)une voiture immatricule·e aux Pays-Bas a‘ destination de l(cid:146)Italie cou(cid:136)terait environ 800 florins, sans parler des tracasseries administratives de la part des autorite·s italiennes


title: Resolução sobre a preparação da reunião do Conselho Europeu de 16 e 17 de Junho de 1997, em Amesterdão

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European Council
farming sector
foreign policy
fraud against the EU
job creation
narcotic
organised crime
single market

formats: html print


title: Direktiva Komisije 97/29/es z dne 11. junija 1997 o prilagoditvah Direktive Sveta 76/757/EGS o odsevnikih za motorna in priklopna vozila tehničnemu napredkuBesedilo velja za EGP

text: 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 13 31997L0029 30. 6. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 171/11 DIREKTIVA KOMISIJE 97/29/ES z dne 11. junija 1997 o prilagoditvah Direktive Sveta 76/757/EGS o odsevnikih za motorna in priklopna vozila tehničnemu napredku (Besedilo velja za EGP) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o homologaciji motornih in priklopnih vozil (1), nazadnje spremenjene z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/79/ES (2), in zlasti člena 13(2), ob upoštevanju Direktive Sveta 76/757/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o odsevnikih za motorna in priklopna vozila (3), nazadnje spremenjene z Ak- tom o pristopu Avstrije, Finske in Švedske, in zlasti člena 10, ES-homologacije, ker je Direktiva 76/757/EGS ena od posamičnih direktiv o Direktivo postopku 70/156/EGS; ker se določbe Direktive 70/156/EGS za sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote vozil, uporabljajo za to direktivo; uvedenem z je zlasti v členih 3(4) ker in 4(3) Direktive 70/156/EGS določeno, da sta vsaki posamični direktivi priložena opisni list in tudi certifikat o homologaciji na podlagi Priloge VI k navedeni direktivi, da bi bila homologacija lahko računalniško podprta; ker mora biti certifikat o homologaciji, predviden v Direktivi 76/757/EGS, ustrezno spremenjen; ker je treba poenostaviti postopke, da bi se vzdrževala enako- vrednost, kakor to predvideva člen 9(2) Direktive 70/156/EGS, med določenimi posamičnimi direktivami in ustreznimi pravil- niki Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo ob spremembah navedenih pravilnikov; ker je treba najprej nado- mestiti tehnične zahteve Direktive 76/757/EGS s sklicevanjem na tehnične zahteve Pravilnika ECE R 3;ker je uvedeno sklice- vanje na Direktivo Sveta 76/756/EGS (4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 97/28/ES (5); je bila v uporabljenem tehnični terminologiji opažena ker razlika med angleško različico Direktive 76/757/EGS in raz- ličicami v drugih jezikih; ker so določbe te direktive skladne z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku, ustanovljenega z Direktivo 70/156/EGS, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Direktiva 76/757/EGS se spremeni kakor sledi: 1. Velja samo za angleško različico. 2. Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Vsaka država članica podeli ES-homologacijo sestav- nega dela za vsak tip odsevnika, ki izpolnjuje konstrukcijske in preskusne zahteve, določene v ustreznih prilogah. “ 3. Prvi odstavek člena 2 se nadomesti z naslednjim: „Za vsak tip odsevnika, ki ga države članice homologirajo na podlagi člena 1, izdajo proizvajalcu oznako ES-homologacije sestav- nega dela, skladno z vzorcem iz Priloge I, Dodatek 3. “ 4. Člen 4 se nadomesti z naslednjim: „Člen 4 Pristojni organi držav članic obveščajo drug drugega po postopku, določenem v členu 4(6) Direktive 70/156/EGS, o vsaki homologaciji, ki so jo podelili, zavrnili ali preklicali na podlagi te direktive. “ (1) UL L 42, 23. 2. 1970, str. 1. (2) UL L 18, 21. 1. 1997, str. 7. (3) UL L 262, 27. 9. 1976, str. 32. (4) UL L 262, 27. 9. 1976, str. 1. (5) UL L 171, 30. 6. 1997, str. 1. 14 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 5. Člen 9 se nadomesti z naslednjim: — ustrezajo zahtevam navedene direktive, veljavnim ob prvi „Člen 9 V tej direktivi ‚vozilo‘ pomeni vsako motorno vozilo, name- njeno uporabi na cesti, z nadgradnjo ali brez nje, z vsaj štirimi kolesi in z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo večjo od 25 km/h, in priklopna vozila, razen tirnih vozil ter kmetijskih in gozdarskih traktorjev in vseh delovnih strojev. “ 6. Priloge se nadomestijo s Prilogo k tej direktivi. Člen 2 Od 1. januarja 1998 oziroma šest mesecev po dejanskem 1. datumu objave teh besedil, če so besedila, navedena v členu 3, juliju 1997, države članice ne smejo zaradi objavljena po 1. razlogov v zvezi z odsevniki: — zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homolo- gacije za tip vozila ali za tip odsevnika, ali — prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe vozil oziroma prodaje ali začetka uporabe odsevnikov, če odsevniki ustrezajo zahtevam Direktive 76/757/EGS, spre- menjene s to direktivo, in so vgrajeni v vozila skladno z zahtevami Direktive 76/756/EGS. Od 1. oktobra 1998 države članice: 2. — ne smejo več podeljevati ES-homologacije, in — lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije, za katerikoli tip vozila zaradi razlogov v zvezi z odsevniki in za katerikoli tip odsevnika, če niso izpolnjene zahteve Direktive 76/757/EGS, spremenjene s to direktivo. Od 1. oktobra 1999 se zahteve Direktive 76/757/EGS v 3. zvezi z odsevniki kot sestavnimi deli, spremenjene s to direk- tivo, uporabljajo za namen člena 7(2) Direktive 70/156/EGS. Ne glede na odstavka 2 in 3 zgoraj morajo države članice 4. še naprej podeljevati ES-homologacije za odsevnike kot nado- mestne dele ter dovoljevati njihovo prodajo in začetek uporabe skladno s prejšnjimi različicami Direktive 76/757/EGS, če so ti odsevniki — namenjeni za vgradnjo v vozila, ki so že v uporabi, in registraciji vozil. Člen 3 Točke in priloge Pravilnika ECE R 3, navedene v Prilogi II, točka 2. 1, se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti do 1. julija 1997. Člen 4 Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, po- 1. trebne za uskladitev s to direktivo, do 1. januarja 1998; vendar, če so besedila, navedena v členu 3, objavljena po 1. juliju 1997, države članice izpolnijo to obveznost šest mesecev po dejanskem datumu objave teh besedil. O tem takoj obve- stijo Komisijo. januarja 1998, oziroma če so Te predpise uporabljajo od 1. besedila iz člena 3 objavljena po 1. juliju 1997, šest mesecev po dejanskem datumu objave teh besedil. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direk- tivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih 2. predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 5 Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta direktiva je naslovljena na države članice. Člen 6 V Bruslju, 11. junija 1997 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 15 PRILOGA „SEZNAM PRILOG PRILOGA I: Upravne določbe za homologacijo Dodatek 1: Opisni list Dodatek 2: Certifikat o homologaciji PRILOGA II: Dodatek 3: Področje uporabe in tehnične zahteve Vzorci oznake ES-homologacije sestavnega dela 16 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 PRILOGA I UPRAVNE DOLOČBE ZA HOMOLOGACIJO 1. VLOGA ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE SESTAVNEGA DELA 1. 1 Vlogo za podelitev ES-homologacije na podlagi člena 3(4) Direktive 70/156/EGS za tip odsevnika vloži proizvajalec. 1. 2 Vzorec opisnega lista je podan v Dodatku 1. 1. 3 Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, je treba posredovati naslednje: 1. 3. 1 pri odsevnikih razreda I A ali III A, 1. 3. 1. 1 deset (10) vzorcev v barvi, ki jo je določil proizvajalec; 1. 3. 1. 2 po potrebi dva vzorca v drugih barvah zaradi sočasne ali naknadne razširitve homologacije na odsevnike v drugih barvah; 1. 3. 2 pri odsevnikih razreda IV A deset (10) vzorcev in po potrebi sredstva za pritrditev. 2. OZNAKE 2. 1 Odsevniki, predloženi zaradi podelitve ES-homologacije sestavnega dela, morajo biti označeni z: 2. 1. 1 blagovno znamko ali znamko proizvajalca; 2. 1. 2 oznako ‚TOP‘, nameščeno vodoravno na zgornjem delu svetleče površine, če je to potrebno zaradi določanja kota ali kotov zasuka, kakor jih je določil proizvajalec. jasnega 2. 2 2. 3 Te oznake morajo biti jasno čitljive in neizbrisne ter nameščene na svetleči površini ali na eni izmed svetlečih površin svetlobne naprave. Vidne morajo biti z zunanje strani, ko je odsevnik pritrjen na vozilu. Na vsaki napravi mora biti dovolj prostora za oznako homologacije sestavnega dela. Ta prostor mora biti označen na risbah, navedenih v Dodatku 1. 3. PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE SESTAVNEGA DELA 3. 1 Če so izpolnjene ustrezne zahteve, se ES-homologacija podeli na podlagi člena 4(3), in če pride v poštev, na podlagi člena 4(4) Direktive 70/156/EGS. 3. 2 Vzorec certifikata o ES-homologaciji je podan v Dodatku 2. 3. 3 3. 4 Za vsak homologirani 70/156/EGS. Ista država članica ne sme podeliti iste številke drugemu tipu odsevnika. tip odsevnika se podeli homologacijska številka skladno s Prilogo VII k Direktivi Če se podelitev ES-homologacije sestavnega dela zahteva za tip svetlobne in svetlobno-signalne naprave, ki vključuje odsevnik in druge svetilke, se lahko podeli samo ena številka ES-homologacije, če odsevnik izpolnjuje zahteve te direktive in je vsaka od ostalih svetilk, ki so deli svetlobne in svetlobno-signalne naprave, za katero se zahteva podelitev ES-homologacije sestavnega dela, skladna s posamično direktivo, ki se uporablja zanjo. 4. OZNAKA ES-HOMOLOGACIJE SESTAVNEGA DELA 4. 1 Poleg oznak iz točke 2. 1 mora biti na vsakem odsevniku, skladnem s tipom, homologiranim na podlagi te direktive, oznaka ES-homologacije sestavnega dela. 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 17 4. 2 To oznako sestavljajo: 4. 2. 1 pravokotnik, v katerem sta črka ‚e‘ in številčna ali črkovna oznaka države članice, ki je podelila homologacijo: 1 2 3 4 5 6 9 11 za Nemčijo za Francijo za Italijo za Nizozemsko za Švedsko za Belgijo za Španijo za Združeno kraljestvo 12 13 17 18 21 23 za Avstrijo za Luksemburg za Finsko za Dansko za Portugalsko za Grčijo IRL za Irsko; 4. 2. 2 v bližini pravokotnika ‚osnovna homologacijska številka‘ iz dela 4 homologacijske številke, navedene v Prilogi VII k Direktivi 70/156/EGS, pred katero sta dve številki, ki označujeta zaporedno številko, podeljeno za najnovejšo tehnično spremembo Direktive 76/757/EGS na dan, ko je bila podeljena ES-homologacija. V tej direktivi je ta zaporedna številka 02; 4. 2. 3 dodatni simbol: 4. 2. 3. 1 ‚I A‘, ‚III A‘ ali ‚IV A‘ za oznako razreda, v katerega je bil odsevnik pri homologaciji razvrščen. 4. 3 Oznaka ES-homologacije sestavnega dela se namesti na svetlečo površino odsevnika tako, da je neizbrisna in jasno čitljiva tudi po vgradnji odsevnika na vozilo. 4. 4 Primeri oznake ES-homologacije sestavnega dela so podani v Dodatku 3, slika 1. 4. 5 Če je za tip svetlobne in svetlobno-signalne naprave, ki vključuje odsevnik in druge svetilke, podeljena ena sama številka ES-homologacije sestavnega dela skladno s točko 3. 4 zgoraj, se lahko namesti ena sama oznaka ES- homologacije sestavnega dela, ki jo sestavljajo: 4. 5. 1 pravokotnik, v katerem sta črka ‚e‘ in številčna ali črkovna oznaka države članice, ki je podelila homologacijo (glej točko 4. 2. 1); 4. 5. 2 osnovna homologacijska številka (glej točko 4. 2. 2, prva polovica stavka); 4. 5. 3 po potrebi predpisana puščica, če gre za sklop svetilke kot celoto. 4. 6 Ta oznaka je lahko nameščena na poljubnem mestu na svetilkah, ki so združene, kombinirane ali integrirane, če: 4. 6. 1 je vidna po vgradnji svetilk; 4. 6. 2 delov površine sevanja združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk ni mogoče odstraniti, ne da bi se pri tem odstranila homologacijska oznaka. 4. 7 Identifikacijska oznaka vsake svetilke, skladne z vsako direktivo, na podlagi katere je bila podeljena ES- homologacija sestavnega dela, mora biti označena skupaj z zaporedno številko (glej točko 4. 2. 2, druga polovica stavka), in če je potrebno, s črko ‚D‘ ter predpisano puščico: 4. 7. 1 bodisi na ustrezni površini sevanja; 4. 7. 2 ali v skupini tako, da je mogoče jasno identificirati vsako izmed združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. 4. 8 Mere delov te oznake ne smejo biti manjše od najmanjših mer, določenih za posamezne oznake v različnih direktivah, na podlagi katerih je bila podeljena ES-homologacija sestavnega dela. 18 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 4. 9 5. 5. 1 5. 2 6. 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 Primeri oznake ES-homologacije sestavnega dela za svetilko, ki drugimi svetilkami, so podani v Dodatku 3, slika 2. je združena, kombinirana ali integrirana z SPREMEMBA TIPA IN SPREMEMBA HOMOLOGACIJE te direktive, se uporabljajo določbe člena 5 Direktive Pri spremembah tipa, homologiranega na podlagi 70/156/EGS. Pri razširitvi homologacije na odsevnik, ki se razlikuje samo po barvi, morajo vzorci vsake druge barve, predloženi skladno s točko 1. 3. 1. 2, treba ponoviti. Ta točka se ne uporablja za odsevnike razreda IV A. izpolnjevati samo kolorimetrične zahteve; drugih preskusov ni SKLADNOST PROIZVODNJE Praviloma se ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje sprejmejo skladno z določbami člena 10 Direktive 70/156/EGS. Glede mehanskih in geometrijskih značilnosti se skladnost šteje za zadovoljivo, če razlike ne presegajo neizogibnih odstopanj v proizvodnji. Skladnost proizvodnje se ne razveljavi, če vse fotometrijske meritve, izvedene na naključnem vzorcu, ustrezajo vsaj 80 % predpisanih vrednosti. Če ni iz točke 6. 3, se izbere še en naključni vzorec, ki vključuje pet primerkov. Povprečna vrednost vseh fotometrijskih vrednosti mora ustrezati predpisanim vrednostim in nobena posamezna vrednost ne sme biti manjša od 50 % predpisane vrednosti. izpolnjen pogoj 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 19 Dodatek 1 Opisni list št… v zvezi z ES-homologacijo sestavnega dela za odsevnike (Direktiva 76/757/EGS, nazadnje spremenjena z Direktivo…/…/ES) Naslednje podatke je treba, če je to potrebno, posredovati v trojniku in morajo vsebovati kazalo. Risbe, če so priložene, morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne v formatu A4 ali zložene na ta format. Tudi fotografije, če so priložene, morajo prikazovati zadostne podrobnosti. Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljani elektronsko, morajo biti dodani podatki o njihovem delovanju. 0. SPLOŠNO 0. 1 Znamka (blagovna znamka proizvajalca):. 0. 2 Tip in trgovska oznaka(e):. 0. 5 Ime in naslov proizvajalca:. 0. 7 Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način pritrditve oznake ES-homologacije:. 0. 8 Naslov(-i) proizvodne(-ih) tovarne (tovarn):. 1. OPIS NAPRAVE. 1. 1 Tip naprave:. 1. 1. 1 Funkcija(-e) naprave:. 1. 1. 2 Kategorija ali razred naprave:. 1. 1. 3 Barva oddane ali odbite svetlobe:. 1. 2 Risba(-e), dovolj podrobna(-e), da omogoča(-jo) identifikacijo tipa naprave in prikazujejo:. 1. 2. 1 1. 2. 2 v katerem geometrijskem položaju se naprava vgradi na vozilo (ne velja za svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice):. os opazovanja, ki naj velja kot referenčna os pri preskusih (vodoravni kot H = 0°, navpični kot V = 0°), in točko, ki naj velja kot referenčno središče pri navedenih preskusih (ne velja za odsevnike in svetilke zadnje registrske tablice):. 1. 2. 3 mesto, predvideno za oznako ES-homologacije sestavnega dela:. 1. 2. 4 1. 2. 5 1. 3 za svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice geometrijski položaj, v katerem se naprava vgradi glede na prostor, predviden za registrsko tablico, ter oris primerno osvetljene ploskve:. za žaromete in žaromete za meglo naris svetilk s podrobnostmi reber na leči, če pride v poštev, in prečni prerez:. Kratek tehnični opis, ki razen za svetilke z nezamenljivimi viri svetlobe navaja še zlasti kategorijo ali kategorije jih vključuje Direktiva 76/761/EGS (ne velja za predpisanih virov svetlobe, ki odsevnike):. je ali so med tistimi, ki. 1. 4 Specifični podatki. 20 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 1. 4. 1 Za svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice izjava, ali je naprava predvidena za osvetljevanje široke/viso- ke/široke in visoke tablice:. Za žaromete,. 1. 4. 2 1. 4. 2. 1 podatki, ali je žaromet predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen ali le za enega izmed njiju:. 1. 4. 2. 2 za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom podatke, ali in desni strani cestišča ali le za vožnjo po levi ali desni strani cestišča:. 1. 4. 2. 3 če je žaromet opremljen z nastavljivim reflektorjem, položaj(-i) vgradnje žarometa glede na cestišče in srednjo vzdolžno ravnino vozila, če je žaromet predviden le za uporabo v tem(-h) položaju(-ih):. je konstruiran za vožnjo po levi 1. 4. 3 Za pozicijske svetilke, zavorne svetilke in smerne svetilke:. 1. 4. 3. 1 ali je napravo mogoče uporabiti tudi v skupini dveh svetilk iste kategorije, povezanih v eno celoto:. 1. 4. 3. 2 za naprave z dvema nivojema svetilnosti (zavorne svetilke in smerne svetilke kategorije 2b) diagram razpore- ditve in specifikacija značilnosti sistema, ki zagotavlja dva nivoja svetilnosti:. Za odsevnike kratek opis z navedbami tehničnih specifikacij materialov odsevne optične enote:. Za žaromete za vzvratno vožnjo izjava, ali je naprava predvidena za vgradnjo na vozilo izključno v paru naprav:. 1. 4. 5 1. 4. 4. 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 21 Dodatek 2 VZOREC (največji format: A4 (210 x 297 mm)) CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI Žig homologacijskega organa Sporočilo o — homologaciji (1) — razširitvi homologacije (1) — zavrnitvi homologacije (1) — preklicu homologacije (1) za tip vozila/sestavnega dela/samostojne tehnične enote (1) skladno z Direktivo…/…/EGS, nazadnje spremenjeno z Direktivo…/…/EGS Št. homologacije:. Razlog za razširitev:. DEL I 0. 1 Znamka (blagovna znamka proizvajalca):. 0. 2 Tip in trgovska oznaka(e):. 0. 3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu/sestavnem delu/samostojni tehnični enoti (1) (2):. 0. 3. 1 Mesto te oznake:. 0. 4 Kategorija vozila (1) (3):. 0. 5 Ime in naslov proizvajalca:. 0. 7 Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način namestitve oznake ES-homologacije:. 0. 8 Naslov(-i) proizvodne(-ih) tovarne (tovarn):. DEL II 1. 2. 3. 4. 5. 6. Dodatni podatki (če pride v poštev): glej Dopolnilo Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov:. Datum poročila o preskusu:. Številka poročila o preskusu:. Opombe (če je primerno): glej Dopolnilo Kraj:. 22 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 7. 8. 9. Datum:. Podpis:. Priložen je seznam dokumentov, ki se hranijo pri tehnični službi, ki je opravila homologacijo, in se na zahtevo lahko dobijo. (1) Nepotrebno črtati. (2) Če oznake za identifikacijo tipa vključujejo znake, ki niso bistveni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali samostojne je treba v dokumentaciji te znake nadomestiti s tehnične enote, na katere se nanaša ta certifikat o homologaciji, simbolom ‚?‘ (npr. ABC??123??). (3) Kakor je opredeljeno v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS. Dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji št… v zvezi s homologacijo sestavnega dela za svetlobno in/ali svetlobno-signalno napravo skladno z Direktivo(-ami) 76/757/EGS; 76/758/EGS; 76/759/EGS; 76/760/EGS; 76/761/EGS; 76/762/EGS; 77/538/EGS; 77/539/EGS in 77/540/EGS (1), nazadnje spremenjeno(-imi) z Direktivo(-ami)… 1. DODATNI PODATKI 1. 1 Po potrebi navesti za vsako svetilko 1. 1. 1 Kategorija(-e) naprave (naprav):. 1. 1. 2 Število in kategorija virov svetlobe (ne velja za odsevnik) (2). 1. 1. 3 Barva oddane ali odbite svetlobe:. 1. 1. 4 Homologacija se podeli izključno za uporabo kot nadomestni del na vozilih, ki so že v uporabi: da/ne (1). 1. 2 Specifični podatki za določene tipe svetlobnih ali svetlobno-signalnih naprav. 1. 2. 1 Za odsevnike: samostojne/kot dele sklopa naprav (1). 1. 2. 2 Za svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice: naprava za osvetlitev visoke tablice/široke tablice (1). 1. 2. 3 Za žaromete: če so opremljeni z nastavljivim reflektorjem, položaj(-i) vgradnje žarometa glede na cestišče in vzdolžno srednjo ravnino vozila, če je žaromet predviden za uporabo le v tem(-h) položaju(-ih):. 1. 2. 4 Za žaromete za vzvratno vožnjo: ta naprava je vgrajena na tipu vozila le kot del para naprav: da/ne (1). 5. OPOMBE 5. 1 Risbe 5. 1. 1 Za svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice: priložena risba št. … prikazuje, v katerem geometrijskem položaju se naprava vgradi glede na prostor, predviden za registrsko tablico, ter oris primerno osvetljene ploskve; 5. 1. 2 Za odsevnike: priložena risba št. … prikazuje geometrijski položaj, v katerem se naprava vgradi na vozilo; 5. 1. 3 Za vse druge svetlobne in svetlobno-signalne naprave: priložena risba št. … prikazuje, v katerem položaju se naprava vgradi na vozilo ter referenčno os in referenčno središče naprave. 5. 2 Za žaromete: način delovanja med preskusom (točka 5. 2. 3. 9 Priloge I k Direktivi 76/761/EGS):. (1) Nepotrebno črtati. (2) Za svetilke z nezamenljivimi viri svetlobe navesti število in skupno moč virov svetlobe. 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 23 Dodatek 3 PRIMERI OZNAKE ES-HOMOLOGACIJE SESTAVNEGA DELA Slika 1 Naprava z zgoraj prikazano oznako ES-homologacije sestavnega dela je odsevnik razreda I A, ki mu je bila podeljena homologacija v Nemčiji (e1) na podlagi te direktive (02) pod osnovno homologacijsko številko 1471. 24 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 Slika 2 Poenostavljeno označevanje združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa (Navpične in vodoravne črte ponazarjajo obliko svetlobno-signalne naprave. Le-te niso del homologacijske oznake). VZOREC A VZOREC B VZOREC C 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 25 Opomba: Trije primeri homologacijskih oznak, vzorci A, B in C, predstavljajo tri možnosti označevanja svetlobne in svetlobno-signalne naprave, če sta dve ali več svetilk del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Ta homologacijska oznaka prikazuje, da je bila naprava homologirana v Nemčiji (e1) pod osnovno homologacijsko številko 1712 in vključuje: odsevnik razreda I A, homologiran skladno z Direktivo 76/757/EGS, zaporedna št. 02; zadnjo smerno svetilko kategorije 2a, homologirano skladno z Direktivo Sveta 76/759/EGS (UL L 262, 27. 9. 1976, str. 71), zap. št. 01; rdečo zadnjo pozicijsko svetilko (R), homologirano skladno s Prilogo II k Direktivi Sveta 76/758/EGS (UL L 262, 27. 9. 1976, str. 54), zap. št. 02; zadnjo svetilko za meglo (F), homologirano skladno z Direktivo Sveta 77/538/EGS, zap. št. 00; žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran skladno z Direktivo Sveta 77/539/EGS (UL L 220, 29. 8. 1977, str. 60), zap. št. 00; zavorno svetilko z dvema nivojema svetilnosti 76/758/EGS, zap. št. 02; svetilko za osvetlitev zadnje registrske tablice (L), homologirano skladno z Direktivo Sveta 76/760/EGS (UL L 262, 27. 9. 1976, str. 85), zap. št. 00. (S2), homologirano skladno s Prilogo II k Direktivi 26 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 PRILOGA II PODROČJE UPORABE IN TEHNIČNE ZAHTEVE 1. PODROČJE UPORABE Ta direktiva se uporablja za odsevnike za motorna in priklopna vozila. 2. 2. 1 TEHNIČNE ZAHTEVE Tehnične zahteve so zahteve, določene v točkah 2, 6 in 7 ter v prilogah 1 in 4 do 15 Pravilnika ECE R 3, ki vključuje naslednje dokumente: — Spremembe 01 in 02 (1); — Dopolnilo 1 k spremembam 02 (2); — Dopolnilo 2 k spremembam 02 (3); — Dopolnilo 3 k spremembam 02 (4), razen 2. 1. 1 kjer se sklicuje na ‚Pravilnik R 48‘, se to razume kot sklicevanje na ‚Direktivo 76/756/EGS‘. “ (cid:1)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:3) (cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:4) (cid:1)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:3) (cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:4) (cid:1)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:3) (cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:2)(cid:4) (1) E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505 (2) E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505 (3) E/ECE/324 E/ECE/TRANS/505 (4) TRANS/WP29/446. Dodatek 2/Revizija 1 in…. /Revizija 1/Sprememba 1. Dodatek 2/Revizija 1/Sprememba 2. Dodatek 6/Revizija 1/Sprememba 3


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1050/97 DE LA COMMISSION du 11 juin 1997 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
molasses
representative price


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2009/97 του Jens-Peter BONDE προς την Επ τροπή. Επίπεδα θορύβου για μηχανές και αίθουσες μηχανών

eurovoc_concepts:
Denmark
application of EU law
health risk
machinery
noise
noise level
noise protection
occupational health
occupational safety
working conditions


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2014/97 del Klaus LUKAS a la Comisión. Decretos Benes

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Czechia
EU relations
European Union membership
Germany
accession to the European Union
fundamental rights
rule of law

text: C 45/142 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 2. 98 (98/C 45/183) PREGUNTA ESCRITA P-2010/97 de Jose· Apolina·rio (PSE) a la Comisio·n (4 de junio de 1997) Asunto: Estad(cid:14)·sticas del EUROSTAT sobre el PIB per ca·pita del Algarve En su informe ma·s reciente sobre el desarrollo en las regiones europeas, el EUROSTAT atribuye al Algarve un 74 % de la media comunitaria del PIB, es decir, un incremento de 15 puntos (del 59 % al 74 %) entre 1993 y 1994. Sin embargo, la regio·n de Andaluc(cid:14)·a, lindante con el Algarve, presenta un resultado del 57 % de la media comunitaria, lo que, teniendo en cuenta el grado de desarrollo de ambas regiones, resulta dif(cid:14)·cil de comprender por parecer contradictorio. ¿Puede facilitar la Comisio·n una explicacio·n pormenorizada de las razones de este su·bito enriquecimiento, aclarar los criterios sobre los que se basa esta distorsio·n y presentar asimismo un cuadro comparativo de los criterios aplicados en 1993 y 1994? ¿Cua·les fueron los criterios que se utilizaron con respecto a Andaluc(cid:14)·a? Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisio·n (4 de julio de 1997) Las cifras de 59 % y 74 % aducidas por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no son comparables. En efecto, como se explica en las publicaciones «Estad(cid:14)·sticas breves-Regiones» que presentan los resultados, los productos interiores brutos (PIB) nacionales se desglosan por regiones en cada Estado miembro segu·n la estructura regional ma·s reciente del valor an(cid:152)adido bruto tal como la transmiten los servicios estad(cid:14)·sticos nacionales. Al elaborar las estimaciones de 1993, los u·ltimos datos disponibles de Portugal se refer(cid:14)·an al an(cid:152)o 1990. El PIB regional por habitante del Algarbe, expresado en porcentaje de la media comunitaria, se evaluo· entonces en el 59 %. En 1996 el Instituto Nacional de Estad(cid:14)·stica de Portugal (INE) envio· a la Comisio·n datos revisados correspondientes al per(cid:14)·odo 1988-1992. Los nuevos datos tienen en cuenta los primeros resultados del trabajo de mejora de la metodolog(cid:14)·a de las cuentas nacionales y regionales que se esta· llevando a cabo en Portugal. Estos nuevos datos han llevado a revisar el PIB regional del Algarbe, que se estima ahora en el 73 % de la media comunitaria en 1993 y el 74 % en 1994. Los datos correspondientes a Andaluc(cid:14)·a son el 58 % en 1993 y el 57 % en 1994, pero es dif(cid:14)·cil una comparacio·n directa entre las dos regiones. Andaluc(cid:14)·a (unos 87 300 km2 y 7 millones de habitantes) es de hecho mucho ma·s grande que el Algarbe (unos 5 000 km2 y 340 000 habitantes), por lo que la regio·n espan(cid:152)ola es mucho menos homoge·nea que la portuguesa. Un ana·lisis geogra·fico ma·s preciso (al nivel NUTS 3) revela adema·s que el PIB por habitante var(cid:14)·a en Andaluc(cid:14)·a desde el 53 % de la media comunitaria en la provincia de Granada hasta el 65 % de la provincia de Almer(cid:14)·a. Adema·s, la diferencia entre el nivel y el ritmo de desarrollo de las dos regiones se relaciona tambie·n con las diferencias en la estructura del valor an(cid:152)adido bruto por sectores de actividad. En especial, el sector de recuperacio·n y reparacio·n, comercio, restauracio·n y hosteler(cid:14)·a, que incluye una gran parte de las actividades relacionadas con el turismo, representa el 38 % en el Algarve y so·lo el 25 % en Andaluc(cid:14)·a. (98/C 45/184) PREGUNTA ESCRITA E-2014/97 de Klaus Lukas (NI) a la Comisio·n (11 de junio de 1997) Asunto: Decretos Benes Con arreglo al mandato del Consejo Europeo de Copenhague, la Comisio·n tiene que comprobar, entre otras cosas, la puesta en pra·ctica de los derechos fundamentales democra·ticos y del Estado de Derecho en los Estados reformistas de la Europa Central y Oriental que han solicitado la adhesio·n a la UE. ¿Co·mo valora la Comisio·n, en este contexto, el hecho de que continu·en vigentes los Decretos Benes de 1945, contrarios al Derecho internacional, en las Repu·blicas Checa y Eslovaca por los que se expropio· y privo· de sus derechos colectivamente a los ciudadanos alemanes y hu·ngaros de estos pa(cid:14)·ses?


title: WRITTEN QUESTION No. 2009/97 by Jens-Peter BONDE to the Commission. Noise standards for machinery and engine-rooms


title: Voorstel voor een beschikking van de Raad betreffende de sluiting van het Protocol inzake de toetreding van het Vorstendom Monaco tot de Overeenkomst inzake de bescherming van de Alpen

eurovoc_concepts:
Alpine Region
Monaco
accession to an agreement
environmental protection
international convention

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 11. 06. 1997 COM(97) 237 def. 97/ 0147 (CNS) Voorstel voor een BESCHIKKING VAN DE RAAD betreffende de sluiting van het Protocol inzake de toetreding van het Vorstendom Monaco tot de Overeenkomst inzake de bescherming van de Alpen (door de Commissie ingediend) TOELICHTING 1. De Gemeenschap is partij bij de Overeenkomst inzake de bescherming van de Alpen (Alpenovereenkomst) ingevolge het besluit van de Raad van 26 februari 19961. De Alpenovereenkomst is een kaderovereenkomst die het behoud en de bescherming van het alpine ecosysteem ten doel heeft teneinde een duurzame ontwikkeling van de Alpenregio's te verzekeren. Als kaderovereenkomst wordt de Alpenovereenkomst aangevuld met protocollen betreffende specifieke sectoren. De Gemeenschap heeft reeds drie van deze protocollen ondertekend; ze hebben betrekking op natuurbescherming en landschapszorg, ruimtelijke ordening en duurzame ontwikkeling en berglandbouw en ruraal landschap. Naast de Gemeenschap zijn Oostenrijk, Frankrijk, Duitsland, Liechtenstein en Slovenië partij bij de Overeenkomst; Italië en Zwitserland hebben de Overeenkomst alleen maar ondertekend. 2. Het Vorstendom Monaco kan eveneens partij worden bij de Alpenovereenkomst door tot de Overeenkomst toe te treden. Op 20 december 1994 is immers door de staten die reeds partij waren bij de Alpenovereenkomst en door de ondertekenaars van de Overeenkomst, waaronder ook de Europese Gemeenschap, een protocol aangenomen en ondertekend inzake de inzake de toetreding van Monaco tot de Overeenkomst bescherming van de Alpen2. 3. Het protocol beoogt de geografische werkingssfeer van de Overeenkomst uit te breiden, waardoor er beter op de bescherming van het alpine ecosysteem kan worden toegezien. 4. Het protocol inzake de toetreding van Monaco stelt de instemming door de Overeenkomst te worden gebonden afhankelijk van de instemming door het protocol zelf te worden gebonden. Het protocol is echter nog niet van kracht en kan dat pas zijn zodra alle partijen bij de overeenkomst het hebben bekrachtigd. Aangezien de Gemeenschap partij is bij de Alpenovereenkomst en het Monaco-protocol heeft ondertekend, moet zij het protocol zo spoedig mogelijk kunnen sluiten. Daar het voorstel artikel 130 S, eerste lid, juncto artikel 228, lid 2, en lid 3, eerste alinea, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap als rechtsgrondslag heeft, is raadpleging van het Europees Parlement verplicht. 1 PB nr. L 61 van 12. 03. 1996, blz. 31. 2 Niet-gepubliceerd besluit van de Raad van 16. 12. 1996. Voorstel voor een BESCHIKKING VAN DE RAAD van betreffende de sluiting van het Protocol inzake de toetreding van het Vorstendom Monaco tot de Overeenkomst inzake de bescherming van de Alpen DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 130 S, lid 1, juncto artikel 228, lid 2, en lid 3, eerste alinea, Gezien het voorstel van de Commissie1, Gezien het advies van het Europees Parlement2, Overwegende dat de Europese Gemeenschap partij is bij de Overeenkomst inzake de bescherming van de Alpen3; Overwegende dat de bescherming van de Alpen voor alle Lid-Staten van groot belang is wegens het grensoverschrijdende karakter van de ecologische, economische en sociale problemen van het Alpengebied; Overwegende dat de Gemeenschap aan de onderhandelingen over het Protocol inzake de toetreding van het Vorstendom Monaco tot de overeenkomst inzake de bescherming van de Alpen heeft deelgenomen en dit protocol op 20 december 1994 heeft ondertekend4; Overwegende dat de instemming door de Alpenovereenkomst te worden gebonden eveneens de instemming inhoudt te worden gebonden door het protocol, dat de geografische werkingssfeer van de overeenkomst uitbreidt; 3 PBnr. L 61 van 12. 03. 1996, blz. 31. 4 Niet-gepubliceerd besluit van de Raad van 16. 12. 1996. Overwegende dat de uitbreiding van de Alpenovereenkomst tot het Vorstendom Monaco het mogelijk maakt beter toe te zien op de bescherming van de Alpen in het gehele Alpengebied; Overwegende dat de Gemeenschap derhalve het protocol dient goed te keuren, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING VASTGESTELD: Het Protocol inzake de toetreding van het Vorstendom Monaco tot de Overeenkomst inzake de bescherming van de Alpen wordt namens de Gemeenschap goedgekeurd. Artikel 1 De tekst van het protocol is bij deze beschikking gevoegd. Artikel 2 De Voorzitter mag de persoon (personen) aanwijzen die gemachtigd zijn om namens de lid 2, van de Alpenovereenkomst de Gemeenschap overeenkomstig artikel 11, goedkeuringsakte bij de Republiek Oostenrijk neder te leggen Gedaan te Brussel, Door de Raad De voorzitter PROTOCOL INZAKE DE TOETREDING VAN HET VORSTENDOM MONACO TOT DE OVEREENKOMST INZAKE DE BESCHERMING VAN DE ALPEN De Bondsrepubliek Duitsland, De Franse Republiek, De Italiaanse Republiek, Het Vorstendom Liechtenstein, De Republiek Oostenrijk, De Republiek Slovenië, De Zwitserse Bondsstaat, De Europese Gemeenschap, ondertekenaars van de Overeenkomst (Alpenovereenkomst) enerzijds, inzake de bescherming van de Alpen en het Vorstendom Monaco anderzijds, Overwegende dat het Vorstendom Monaco gevraagd heeft partij te worden bij de Alpenovereenkomst, Verlangende toe te zien op de bescherming van de Alpen in het gehele Alpengebied, Zijn de volgende bepalingen overeengekomen: ARTIKEL 1 Het Vorstendom Monaco wordt partij bij de Overeenkomst inzake de bescherming van de Alpen, zoals gewijzigd bij dit toetredingsprotocol. ARTIKEL 2 Aan de aanhef wordt toegevoegd: "Het Vorstendom Monaco". ARTIKEL 3 De bijlage waarin het Alpengebied wordt beschreven en uitgebeeld dat de werkingssfeer vormt van de Alpenovereenkomst wordt gewijzigd als volgt: a) de lijst van de administratieve eenheden van het Alpengebied wordt als volgt aangevuld: Vorstendom Monaco. b) de kaart in de bijlage van de Alpénovereenkomst wordt vervangen door de kaart die aan dit toetredingsprotocol is gehecht. Artikel 4 (1) De instemming om door dit toetredingsprotocol te worden gebonden kan tot uitdrukking worden gebracht door: - niet aan bekrachtiging, aanvaarding of goedkeuring onderworpen ondertekening. De staat die gebruik maakt van deze mogelijkheid stelt de depositaris op het moment van de ondertekening ervan in kennis dat zijn ondertekening geldt als instemming door dit toetredingsprotocol te worden gebonden. - aan bekrachtiging, aanvaarding of goedkeuring onderworpen ondertekening. De bekrachtigings-, aanvaardings- of goedkeuringsakte wordt bij de depositaris nedergelegd. (2) Dit toetredingsprotocol wordt van kracht drie maanden na de dag waarop aan de volgende drie voorwaarden is voldaan: - de Alpenovereenkomst is in werking getreden; - de partijen bij de Alpenovereenkomst hebben hun instemming door dit toetredingsprotocol te worden gebonden tot uitdrukking gebracht; - het Vorstendom Monaco heeft zijn instemming door dit toetredingsprotocol te worden gebonden tot uitdrukking gebracht. (3) De instemming door dit toetredingsprotocol te worden gebonden, is voor de ondertekenaars die nog geen partij zijn bij de Alpenovereenkomst pas rechtsgeldig op de dag dat de Alpenovereenkomst voor hen van kracht wordt. Artikel 5 Vanaf de ondertekening van dit toetredingsprotocol zou niemand van zijn instemming door de Alpenovereenkomst te worden gebonden mogen doen blijken zonder voorafgaandelijk of te doen blijken door dit toetredingsprotocol te worden gebonden. tegelijk van zijn instemming Artikel 6 Dit toetredingsprotocol kan slechts worden opgezegd door opzegging van de Alpenovereenkomst. Artikel 7 De depositaris stelt alle overeenkomstsluitende en alle ondertekenende partijen in kennis van: - iedere ondertekening, waarbij hij aangeeft of zij al dan niet aan bekrachtiging, aanvaarding of goedkeuring is onderworpen; - de nederlegging van iedere bekrachtigings-, aanvaardings- of goedkeuringsakte; - iedere datum van inwerkingtreding overeenkomstig artikel 4; - iedere kennisgeving van opzegging en de datum van inwerkingtreding ervan. Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit toetredingsprotocol hebben gesteld. Dit protocol, opgesteld in één exemplaar in de Franse, de Duitse, de Italiaanse en de Sloveense taal, zijnde alle vier de teksten gelijkelijk authentiek, wordt nedergelegd in het Oostenrijkse staatsarchief De depositaris doet elke staat die de overeenkomst heeft ondertekend een voor eensluidend gewaarmerkt afschrift toekomen. Gedaan te Chambéry, 20 december 1994. Voor de Bondsrepubliek Duitsland: Voor de Franse Republiek: Voor de Italiaanse Republiek: Voor het Vorstendom Liechtenstein: Voor de Republiek Oostenrijk: Voor dè Republiek Slovenië Voor de Zwitserse Bondsstaat: Voor de Europese Gemeenschap: Voor het Vorstendom Monaco: lu O Bundaaministoriuni fur Umvwft 1995 Entwurf; Umwettbundesamt Kartographie: Heinz Kroflendorfor Aniage: Anwendungsbereich des "Liber- einkommens zum Schutz der Al- pen (Alpenkonvention)" im Sinne des Artikels 1 Absatz (1). Allegato: Campo d'applicazione délia "Coo- venzione per la protezione délie Alpi (Convenzione délie Alpi)", ai sensi dell'articolo 1, paragrafo (1). Annexe: Champ d' application de la "Con- vention pour la protection des Al- pes (Convention Alpine)", au sens de l'article 1 paragraphe (1). Priloga: Obmocje veljavnosfi "Sporazurna o varstvu Alp (Alpska konvencija)" v smislu c lena 1, odstavek (1). Malstib 1:2500000 ISSN 0254-1513 COM(97) 237 def. DOCUMENTEN NL 14 11 Catalogusnummer : CB-CO-97-229-NL-C ISBN 92-78-19847-1 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg /O


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2013/97 του John IVERSEN προς την Επ τροπή. Φυτοφάρμακα

eurovoc_concepts:
Central America
environmental protection
export policy
health risk
marketing standard
pesticide
producer's liability
public health
third country
toxic substance

text: C 60/78 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 25. 2. 98 Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Ioyni·oy 1997) H odhgi·a 70/156/EOK peri· proseggi·sevw tvn nomouesiv· n tvn kratv· n melv· n poy aforoy·n thn e·gkrish tvn oxhma·tvn me kinhth·ra kai tvn rymoykloyme·nvn toyw, o·pvw tropopoih·uhke teleytai·a apo· thn odhgi·a 96/27/EK (1), den isxy·ei gia metaxeirisme·na oxh·mata. Oy·te h odhgi·a 74/150/EOK gia thn e·gkrish tvn elkysth·rvn (2), oy·te h odhgi·a 92/61/EOK gia thn e·gkrish ty·poy tvn diky·klvn h· triky·klvn mhxanokinh·tvn oxhma·tvn (3). Synepv· wmetaxeirisme·na oxh·mata ta opoi·a eisa·gontai, ei·te di’ idivtikh·w odoy· ei·te se emporikh· ba·sh, den ofei·loyn na ypo·keintai se e·gkrish ty·poy. Te·toioy ei·doyw oxh·mata ypo·keintai, synh·uvw, se memonvme·nh e·gkrish (efo·son to kra·tow me·low diaue·tei sxh·ma memonvme·nhw e·gkrishw), v· ste na epitre·petai h ue·sh se kyklofori·a sto kra·tow me·low. H diadikasi·a kai oi apaith·seiw gia thn apo·kthsh memonvme·nhw e·gkrishw gia e·na dedome·no o·xhma den ei·nai enarmonisme·new sthn Koino·thta. Gia to lo·go ayto· ta kra·th me·lh mporoy·n na ryumi·zoyn th diadikasi·a kai tiw ylike·w apaith·seiw gia thn paroxh· thw memonvme·nhw e·gkrishw. Oi mo·new apaith·seiw tiw opoi·ew ek tvn prote·rvn e·xei ue·sei h Koino·thta kai prow tiw opoi·ew pre·pei na antapokri·nontai ta en lo·gv oxh·mata, ei·nai oi oriake·w time·w poy aforoy·n to uo·rybo kai tiw ekpompe·w ry·pvn. Ta kra·th me·lh mporoy·n, gia toyw skopoy·w thw memonvme·nhw e·gkrishw, na zhth·soyn th symmo·rfvsh prow a·llew koinotike·w odhgi·ew poy ryumi·zoyn ta me·rh kai kataskeyastika· stoixei·a tvn oxhma·tvn, kai·toi oi odhgi·ew ayte·w den isxy·oyn gia th memonvme·nh e·gkrish sto plai·sio thw koinotikh·w nomouesi·aw. Alla· ta kra·th me·lh mporoy·n, epi·shw, na e·xoyn apaith·seiw diaforetike·w apo· ekei·new poy ori·zontai stiw en lo·gv odhgi·ew. Enapo·keitai sto kra· tow me·low na apofasi·sei, kata· po·so e·na sygkekrime·no o·xhma antapokri·netai sta xarakthristika· poy kri·nontai apoly·tvw anagkai·a gia na epitrapei· s’ e·na o·xhma na teuei· se kyklofori·a sto ypo·ch kra·tow me·low. Memonvme·new egkri·seiw poy pare·xontai apo· kra·tow me·low isxy·oyn mo·no sto ypo·ch kra·tow me·low. Ea·n to o·xhma metaferuei· se a·llo kra·tow me·low pre·pei na apotele·sei antikei·meno miaw ne·aw memonvme·nhw e·gkrishw sto kra·tow ayto· prokeime·noy na tajinomhuei·. To prv· to kra·tow me·low mporei· na e·xei xorhgh·sei ejaire·seiw apo· tiw koinotike·w odhgi·ew. Ea·n to dey·tero kra·tow me·low den ei·nai diateueime·no na xorhgh·sei, epi·shw, ejaire·seiw aytoy· toy ei·doyw kai kata· syne·peia arnei·tai na xorhgh·sei memonvme·nh e·gkrish, isxy·oyn oi ryumi·seiw poy proble·pontai sta a·rura 30 kai 36 thw Synuh·khw EK. Ayto· shmai·nei o·ti to dey·tero kra·tow me·low ofei·lei na para·sxei ejhgh·seiw, sy·mfvna me to a·ruro 36 thw Synuh·khw EK, h· tiw epitaktike·w apaith·seiw poy e·xoyn anaptyxuei· apo· th nomologi·a toy dikasthri·oy, gia poio lo·go to sygkekrime·no o·xhma den epitre·petai na kykloforh·sei sto e·dafo·w toy. (1) EE L 42 23. 2. 1970 EE L 169 8. 7. 1996 (2) EE L 84 28. 3. 1974 (3) EE L 225 10. 8. 1992 (98/C 60/114) GRAPTH ERVTHSH E-2013/97 ypobolh· : John Iversen (PSE) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1997) Ue·ma: Fytofa·rmaka Mega·lh danikh· etairi·a, h Cheminova, poy para·gei fytofa·rmaka kathgorei·tai tiw teleytai·ew ebdoma·dew o·ti diaue·tei sthn agora· xvrv· n ekto·w EE fytofa·rmaka tvn opoi·vn h pv· lhsh den epitre·petai sthn EE. Ta proi¤o·nta xrhsimopoioy·ntai metajy· a·llvn kai sthn Kentrikh· Amerikh· o·poy ej aiti·aw toyw, sy·mfvna me danikh· thleoptikh· ekpomph·, stoyw agro·tew emfani·zontai asue·neiew poy epife·royn ako·ma kai ton ua·nato. Den pistey·ei h Epitroph· o·ti ua pre·pei na apagorey·etai h ejagvgh· fytofarma·kvn ekto·w tvn syno·rvn thw EE o·tan h pv· lhsh· toyw den epitre·petai ento·w thw EE, Ei·nai a·rage thw a·pochw h Epitroph· o·ti pre·pei na uespisuei· h eyuy·nh toy paragvgoy· o·son afora· tiw syne·peiew tvn en lo·gv oysiv· n gia to periba·llon kai toyw anurv· poyw;


title: Reglamento (CE) nº 1056/97 de la Comisión de 11 de junio de 1997 por el que se adapta al progreso técnico el Reglamento (CEE) nº 3821/85 del Consejo relativo al aparato de control en el sector de los transportes por carretera (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
European standard
electronic device
road transport
safety device
technological change
transport safety

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2015/97 do Deputado Nana MOUSKOURI à Comissão. Leilões na televisão

eurovoc_concepts:
Greece
auction sale
consumer information
consumer protection
distance selling
national law
television
trade regulations

text: 3. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 102/9 Resposta complementar dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (22 de Outubro de 1997) Dada a extensa(cid:152)o da resposta, a Comissa(cid:152)o transmite-a directamente a‘ Senhora Deputada e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (98/C 102/11) PERGUNTA ESCRITA E-2007/97 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho (18 de Junho de 1997) Objecto: Etio·pia Poderia o Conselho explicar por que raza(cid:152)o na(cid:152)o se exerce pressa(cid:152)o sobre as autoridades et(cid:14)·opes relativamente 1. a‘s graves viola(cid:231)o(cid:152)es dos direitos do Homem de que e· v(cid:14)·tima a popula(cid:231)a(cid:152)o Oromo? 2. Poderia o Conselho explicar por que raza(cid:152)o na(cid:152)o se instou, durante as discusso(cid:152)es entre as partes sobre a ajuda ao desenvolvimento, a um dia·logo pac(cid:14)·fico e construtivo com o povo Oromo, que conta 25 milho(cid:152)es de indiv(cid:14)·duos? 3. O Conselho esta· informado do facto de que as dota(cid:231)o(cid:152)es destinadas pela Unia(cid:152)o Europeia ao desenvolvi- mento nem sempre chegam a‘s ma(cid:152)os das organiza(cid:231)o(cid:152)es competentes e que a popula(cid:231)a(cid:152)o Oromo e· a primeira a na(cid:152)o beneficiar das verbas europeias destinadas ao desenvolvimento? O Conselho dirigiu-se a‘s autoridades et(cid:14)·opes a propo·sito do facto de jornalistas et(cid:14)·opes, nomeadamente os 4. jornalistas da prov(cid:14)·ncia de Oromo ou ligados pela sua origem ao povo Oromo, serem gravemente entravados no seu trabalho e de jornalistas, sem qualquer acusa(cid:231)a(cid:152)o nem qualquer forma de processo, serem detidos e torturados em priso(cid:152)es? Estara· o Conselho disposto a reconsiderar a ajuda a‘ Etio·pia ou a suspende(cid:136)-la, enquanto continuarem a 5. verificar-se ac(cid:231)o(cid:152)es militares do exe·rcito et(cid:14)·ope contra o povo Oromo? Resposta (10 de Novembro de 1997) O Conselho acompanha de perto a situa(cid:231)a(cid:152)o na Etio·pia e tomou conhecimento de relatos de desrespeito pelos direitos humanos de certos grupos e·tnicos, nomeadamente os Oromos, e partilha plenamente da preocupa(cid:231)a(cid:152)o da Senhora Deputada acerca desta situa(cid:231)a(cid:152)o. No entanto, segundo as informa(cid:231)o(cid:152)es que nos chegam, na(cid:152)o existe uma rela(cid:231)a(cid:152)o clara entre, a especificidade e·tnica dos Oromos e as viola(cid:231)o(cid:152)es dos direitos humanos por parte das autoridades. De qualquer modo, o Conselho aproveitou sempre e continuara· a aproveitar todas as oportunidades que se lhe oferecerem para salientar a necessidade de as autoridades etio·pias respeitarem os direitos humanos. A Unia(cid:152)o indicou a sua disponibilidade para ajudar a Etio·pia a melhorar a situa(cid:231)a(cid:152)o no que se refere ao respeito pelos direitos humanos. O Conselho na(cid:152)o partilha da opinia(cid:152)o da Senhora Deputada no que respeita a‘ exclusa(cid:152)o automa·tica dos Oromos do aux(cid:14)·lio ao desenvolvimento por parte da UE. (98/C 102/12) PERGUNTA ESCRITA E-2015/97 apresentada por Nana Mouskouri (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Junho de 1997) Objecto: Leilo(cid:152)es na televisa(cid:152)o Como encara a Comissa(cid:152)o a questa(cid:152)o da transmissa(cid:152)o por certos canais de televisa(cid:152)o, principalmente gregos, de emisso(cid:152)es em que se realizam leilo(cid:152)es? Na(cid:152)o considera a Comissa(cid:152)o que este tipo de emisso(cid:152)es podem prejudicar os direitos e a defesa dos consumidores?


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1051/97 DA COMISSÃO de 11 de Junho de 1997 que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: Komission direktiivi 97/28/EY, annettu 11 päivänä kesäkuuta 1997, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan neuvoston direktiivin 76/756/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
motor vehicle
signalling device
technical regulations
technological change


title: Rectificatif au règlement (CE) n° 1256/96 du Conseil, du 20 juin 1996, portant application pour la période du 1er juillet 1996 au 30 juin 1999 d'un schéma pluriannuel de préférences tarifaires généralisées à certains produits agricoles originaires de pays en développement (Journal officiel des Communautés européennes n° L 160 du 29 juin 1996.)

eurovoc_concepts:
CCT duties
agricultural product
developing countries
generalised preferences
originating product
tariff preference


title: Résolution sur les travaux préparatoires de la réunion du Conseil européen des 16 et 17 juin 1997 à Amsterdam


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1056/97 af 11. juni 1997 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport (EØS-relevant tekst)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2025/97 von Anne McINTOSH an die Kommission. Arbeitslosigkeit in Betrieben des Dienstleistungssektors der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
European Social Fund
fight against unemployment
integration into employment
job cuts
operational programme
secondary sector
tertiary sector
unemployment
unemployment insurance


title: Οδηγία 97/32/ΕΚ της Επιτροπής της 11ης Ιουνίου 1997 για την προσαρμογή στην τεχνική πρόοδο της οδηγίας 77/539/ΕΟΚ του Συμβουλίου σχετικά με τους φανούς οπισθοπορείας των μηχανοκίνητων οχημάτων και των ρυμουλκουμένων τους (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1062/97 af 11. juni 1997 om ændring af de repræsentative priser og tillægstolden ved indførsel af visse sukkerprodukter

eurovoc_concepts:
CCT duties
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Regolamento (CE) n. 1054/97 della Commissione dell'11 giugno 1997 relativo alla classificazione di talune merci nella nomenclatura combinata

eurovoc_concepts:
CCT duties
Combined Nomenclature
common customs tariff
customs regulations
textile product


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2015/97 af Nana MOUSKOURI til Kommissionen. Auktioner i fjernsynet

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/9 Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (22. oktober 1997) Da svaret er meget omfattende, fremsendes det direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekre- tariat. (98/C 102/11) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2007/97 af Leonie van Bladel (UPE) til R(cid:229)det (18. juni 1997) Om: Etiopien Kan R(cid:229)det oplyse, hvorfor der ikke l(cid:230)gges pres p(cid:229) de etiopiske myndigheder p(cid:229) grund af de meget 1. alvorlige kr(cid:230)nkelser af menneskerettighederne, der rammer Oromo-befolkningsgruppen? 2. Kan R(cid:229)det oplyse, hvorfor det under parternes drłftelser om udviklingshj(cid:230)lp ikke har kr(cid:230)vet, at der gennemfłres en fredelig og konstruktiv dialog med Oromo-befolkningsgruppen p(cid:229) omkring 25 mio. mennesker? Er R(cid:229)det bekendt med det forhold, at udviklingsbistand fra EU ikke altid kommer frem til de kompetente 3. organisationer, og at Oromo-befolkningsgruppen p(cid:229) forh(cid:229)nd udelukkes fra udviklingsbistand fra EU? 4. Har R(cid:229)det over for de etiopiske myndigheder behandlet det forhold, at etiopiske journalister, og navnlig journalister fra Oromo-provinsen eller af Oromo-herkomst, i betragtelig grad h(cid:230)mmes i deres arbejde, og at journalister desuden uden anklage og uden nogen form for domstolsbehandling fastholdes og torteres i f(cid:230)ngslerne? Er R(cid:229)det rede til at tage hj(cid:230)lpen til Etiopien op til fornyet overvejelse eller til at stoppe den, s(cid:229) l(cid:230)nge den 5. etiopiske regeringsh(cid:230)r forts(cid:230)tter de milit(cid:230)re aktioner mod Oromoerne? Svar (10. november 1997) R(cid:229)det fłlger opm(cid:230)rksomt situationen i Etiopien og er bekendt med beretningerne om kr(cid:230)nkelser af menneskerettighederne i Etiopien, der rammer etniske grupper, herunder Oromo-befolkningen. Det deler fuldt ud det (cid:230)rede parlamentsmedlems bekymringer over denne situation. Ifłlge de foreliggende oplysninger er der imidlertid ikke nogen entydig forbindelse mellem Oromo-befolkningens specifikke etniske tilhłrsforhold og myndighedernes kr(cid:230)nkelser af menneskerettighederne. R(cid:229)det har ikke destomindre benyttet og vil benytte enhver lejlighed til at głre det klart over for de etiopiske myndigheder, at menneskerettighederne skal overholdes. Unionen har tilkendegivet, at den er indstillet p(cid:229) at bist(cid:229) Etiopien hermed. R(cid:229)det deler ikke det (cid:230)rede medlems opfattelse med hensyn til, at Oromo-befolkningen p(cid:229) forh(cid:229)nd udelukkes fra EU(cid:146)s udviklingsbistand. (98/C 102/12) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2015/97 af Nana Mouskouri (PPE) til Kommissionen (11. juni 1997) Om: Auktioner i fjernsynet Hvad mener Kommissionen om, at visse tv-kanaler, og navnlig de gr(cid:230)ske, transmitterer udsendelser, under hvilke der afholdes auktioner? Mener Kommissionen ikke, at s(cid:229)danne udsendelser kan undergrave forbrugerrettighederne og -beskyttelsen?


title: Beschluß über den Vorschlag für einen Beschluß des Rates und der Kommission über den Abschluß des Abkommens über Partnerschaft und Zusammenarbeit zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Russischen Föderation andererseits (KOM(96)0150 7963/96 - C4-0245/97 96/0106(AVC))

eurovoc_concepts:
EP assent
Russia
cooperation agreement (EU)
protocol to an agreement