title: Komisijas Direktīva 97/46/EK (1997. gada 25. jūlijs), ar kuru groza Direktīvu 95/44/EK, ar ko ievieš nosacījumus, kurus ievērojot, dažus kaitīgus organismus, augus, augu produktus un citus Padomes Direktīvas Nr. 77/93/EEK I līdz V pielikumā uzskaitītos objektus drīkst ievest vai pārvietot Kopienā vai dažās tās aizsargājamās zonās izmēģinājumu vai zinātniskiem mērķiem un šķirņu selekcijas vajadzībām

eurovoc_concepts:
parasitology
plant disease
plant health legislation
protected area
protection of plant life
scientific research

text: 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 265 31997L0046 31. 7. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 204/43 KOMISIJAS DIREKTĪVA 97/46/EK (1997. gada 25. jūlijs), ar kuru groza Direktīvu 95/44/EK, ar ko ievieš nosacījumus, kurus ievērojot, dažus kaitīgus organismus, augus, augu produktus un citus Padomes Direktīvas Nr. 77/93/EEK I līdz V pielikumā uzskaitītos objektus drīkst ievest vai pārvietot Kopienā vai dažās tās aizsargājamās zonās izmēģinā- jumu vai zinātniskiem mērķiem un šķirņu selekcijas vajadzībām EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, tā kā tomēr minētās direktīvas 3. panta 7. punkta e) apakš- punktā, 4. panta 5. punktā, 5. panta 5. punktā un 12. panta 3. c punktā paredzēts, ka zināmos apstākļos, kurus nosaka Kopienas līmenī, minētie noteikumi neattiecas uz šādu kaitīgu organismu, augu, augu produktu un citu objektu ievešanu un pārvietošanu izmēģinājumu vai zinātniskiem mērķiem un šķirņu selekcijas vajadzībām; ņemot vērā Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīvu 77/93/EEK par aizsardzības pasākumiem pret augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu ievešanu dalībvalstīs (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/14/EK (2), un jo īpaši tās 3. panta 7. punkta e) apakšpunktu, 4. panta 5. punktu, 5. panta 5. punktu un 12. panta 3. c punktu, tā kā Komisijas Direktīvā 95/44/EK (3) ir noteikti nosacījumi, kas jāievēro šādas ievešanas vai pārvietošanas gadījumā, lai izslēgtu kaitīgu organismu izplatības draudus; tā kā, ievērojot Direktīvas 77/93/EEK noteikumus, tās I un II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus vai nu atsevišķi, vai kopā ar minētās direktīvas II pielikumā uzskaitītajiem attie- cīgajiem augiem vai augu produktiem, nedrīkst ievest un pārvietošanas veidā izplatīt Kopienā vai dažās tās aizsargājamās zonās; tā kā, ievērojot Direktīvu 77/93/EEK, augus, augu produktus un citus ievest Kopienā vai dažās tās aizsargājamās zonās; III pielikumā uzskaitītos objektus nedrīkst tās tā kā Kopienā vai dažās tās aizsargājamās zonās nedrīkst ievest vai pārvietot arī augus, augu produktus un citus minētās direk- tīvas IV pielikumā uzskaitītos objektus, ja neizpilda minētajā pielikumā norādītās īpašās prasības; tā kā dalībvalstīs ir vajadzība ievest stolonus vai bumbuļus veidojošo Solanum L. sugu vai to hibrīdu augus, kas paredzēti stādīšanai, šķirņu selekcijas vajadzībām, gēnu saglabāšanas vai zinātniskās pētniecības mērķiem; tā kā Komisijas Lēmums 80/862/EEK (4), kurā jaunākie grozī- izdarīti ar Lēmumu 96/713/EK (5), nosaka nosacījumus, jumi kas jāievēro attiecībā uz minēto augu ievešanu vai pārvietošanu, lai izslēgtu kaitīgu organismu izplatības draudus; tā kā grozītais Lēmums 80/862/EEK ir spēkā līdz 1997. gada 31. decembrim, ir lietderīgi šajā direktīvā iekļaut šai lēmumā noteiktos nosacījumus; tādēļ tā kā jānosaka nosacījumi, kas jāievēro attiecībā uz minēto augu ievešanu vai pārvietošanu, lai izslēgtu kaitīgu organismu izplatības draudus; trešajās valstīs, tā kā Kopienā nedrīkst ievest augus, augu produktus un citus Direktīvas 77/93/EK V pielikuma B daļā uzskaitītos objektus, kas iegūti ja tie neatbilst minētajā direktīvā paredzētajiem standartiem un prasībām un tiem nav pievienots oficiāls fitosanitārais sertifikāts, kas garantē šādu atbilstību, un ja turklāt nav oficiāli pārbaudīta to atbilstība šiem noteiku- miem; tā kā šajos nosacījumos jāņem vērā jauni testēšanas metožu sasniegumi attiecībā uz kartupeļu slimībām un jaunā informā- cija par kartupeļiem kaitīgiem organismiem, attiecībā uz kuriem ir vajadzīga pārbaude to esamības noteikšanai; (1) OV L 26, 31. 1. 1977. , 20. (2) OV L 87, 2. 4. 1997. , 17. lpp. lpp. (3) OV L 184, 3. 8. 1995. , 34. (4) OV L 248, 19. 9. 1980. , 25. (5) OV L 326, 17. 12. 1996. , 70. lpp. lpp. lpp. 266 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās fitosanitārās komitejas atzinumu, b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Ar šo Direktīvu 95/44/EK groza šādi. 1) Direktīvas 1. panta 1. punkts tiek aizstāts ar šādu: 1. Dalībvalstis nodrošina, lai, veicot jebkuru darbību “1. izmēģinājumu vai zinātniskiem mērķiem un šķirņu selek- cijas vajadzībām, še turpmāk “darbības”, kuras varētu būt saistītas ar kaitīgu organismu, augu, augu produktu un citu objektu, še turpmāk “materiāls”, lietošanu, ievērojot Direk- tīvas 77/93/EEK 3. panta 7. punkta e) apakšpunktu, 4. panta 5. punktu, 5. panta 5. punktu vai 12. panta 3. c punktu, pirms šāda materiāla ievešanas vai pārvie- tošanas jebkurā dalībvalstī vai tās attiecīgajās aizsargājamajās atbildīgajām oficiālajām zonās iestādēm. ”; pieteikumu iesniedz 2) Direktīvas III pielikuma A daļu papildina ar šādu tekstu: “IV iedaļa. Stolonus vai bumbuļus veidojošo Solanum L. sugu vai to hibrīdu augi, kas paredzēti stādīšanai — Vīrusi un vīrusiem līdzīgi organismi: a) kartupeļu Andu latentais vīruss; b) kartupeļu melnās gredzenplankumainības vīruss; c) kartupeļu vārpstveida bumbuļu viroīds; d) kartupeļu dzeltēšanas alfamovīruss; e) kartupeļu T tipa vīruss; f) kartupeļu Andu mozaīkas plankumainības vīruss; g) A, M, S, V, X un Y tipa (arī Y°, Yn un Yc) kartu- peļu parastie vīrusi un kartupeļu lapu ritināšanās vīruss. Tomēr attiecībā uz kartupeļu īstajām sēklām indeksācijas procedūras veic, līdz e) apakšpunktā minētos vīrusus un vīrusiem līdzīgos organismus. lai atklātu vismaz iepriekš a) 4. Stādāmajam materiālam, kuram veic 2. punktā minētās vizuālās pārbaudes un kuram ir novērotas kaitīgu orga- nismu pazīmes un simptomi, vajadzības gadījumā veic izmeklējumu, iespējams, noteiktu to kaitīgo organismu identitāti, kas izraisa šādas pazīmes un simptomus. tostarp testēšanu, lai, ciktāl 1. Stādāmajam materiālam piemēro attiecīgas terapijas procedūras, kā noteikts FAO/IPGRI Tehniskajās vadlī- nijās. 5. Šīs iedaļas 3. punktā minētie tehniskie noteikumi ir šādi. — Baktērijas: 2. Visām stādāmā materiāla vienībām pēc 1. punktā minēto terapijas procedūru veikšanas piemēro indeksā- cijas procedūras. Visu stādāmo materiālu, to skaitā indi- katoraugus, tur apstiprinātajās iekārtās saskaņā ar karan- tīnas veikšanas apstākļiem, kas noteikti I pielikumā. Stādāmo materiālu, ko paredzēts oficiāli atbrīvot no karantīnas, tur apstākļos, kas nodrošina normālu augu veģetācijas ciklu, un vizuāli pārbauda, vai pēc saņem- šanas, kā arī indeksācijas procedūru laikā un pēc tam ar regulāriem starplaikiem līdz deģenerācijai neparādās kaitīgo organismu, tostarp visu Direktīvā 77/93/EEK uzskaitīto attiecīgo kaitīgo organismu un kartupeļu dzīslu dzeltēšanas slimības pazīmes un simptomi. 3. Šīs iedaļas 2. punktā minētās indeksācijas procedūras izriet no tehniskajiem noteikumiem, kas noteikti 5. punktā, lai atklātu vismaz šādus kaitīgus organismus. — Baktērijas: 1. Attiecībā uz bumbuļiem pārbaudīt katra bumbuļa ir 200 pamatni. Standarta parauga bumbuļi. Tomēr šo procedūru var ērtāk piemērot paraugiem, kuros ir mazāk par 200 bumbuļiem. apjoms 2. Attiecībā uz jauniem augiem un spraudeņiem, tostarp sīkaugiem, pārbaudīt stumbra apakšējos posmus, bet vajadzības gadījumā arī katras stādāmā materiāla vienības saknes. 3. Attiecībā uz bumbuļus neveidojošām sugām ietei- stumbru cams veikt pēcnācēju bumbuļu vai pamatņu testēšanu vienu normālu veģetācijas ciklu pēc 1. un 2. punktā minētās testēšanas veikšanas. 4. Attiecībā uz šīs iedaļas 1. punktā minēto mate- riālu Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al testēšanas metode ir Kopienas metode, kas noteikta Padomes Direktīvas 93/85/EEK (1) I pieli- kumā. a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann & Kotthoff) Davis et al. ; (1) OV L 259, 18. 10. 1993. , 1. lpp. 03/21. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 267 testa 5) Šo testēšanas metodi var piemērot attiecībā uz 2. punktā minēto materiālu. 5. Attiecībā uz 1. punktā minēto materiālu Pseudomonas solana- cearum (Smith) Smith testēšanas metode ir starp- posma shēma, kas noteikta Komisijas Lēmuma pielikumā un kas jāņem vērā, lai nomai- nītu karantīnas procedūru Nr. 26 attiecībā uz Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, ko notei- kusi Eiropas un Vidusjūras Augu aizsardzības organizācija (EPPO). Šo testēšanas metodi var piemērot attiecībā uz 2. punktā minēto mate- riālu. 4. Attiecīgie indikatoraugi, kas izmantojami 1. un 2. punktā minētajā bioloģiskajā testēšanā, ir augi, kurus uzskaitījusi Eiropas un Vidusjūras Augu aizsardzības organizācija (EPPO), vai kādi citi oficiāli atzīti indikatoraugi, kuri ir uzrādīti vīrusu atklāšanai. 5. Vienīgi tieši pārbaudītu materiālu atbrīvo no karantīnas. Veicot acu indeksēšanu, var atbrīvot vienīgi pārbaudītās acs pēcnācēju. Bumbuli neva- jadzētu atbrīvot, jo ir iespējamas problēmas ar nesistēmisko infekciju. — Kartupeļu vārpstveida bumbuļu viroīds: — Vīrusi un vīrusiem līdzīgi organismi, izņemot kartu- peļu vārpstveida bumbuļu viroīdu. 1. Veģetatīvā materiāla (bumbuļu, jaunu augu un spraudeņu, tostarp sīkaugu) obligātā testēšana ietver seroloģisko testu, ko pirms ziedēšanas vai ziedēšanas laikā veic attiecībā uz katru no sarakstā minētajiem kaitīgajiem organismiem, izņemot kartupeļu vārpstveida bumbuļu viroīdu, un tam seko bioloģiskais tests materiālam, kurš seroloģi- skajā testā bija negatīvs. Attiecībā uz kartupeļu lapu ritināšanās vīrusu veic divus seroloģiskos testus. 1. Attiecībā uz visu materiālu testē pirms tiklīdz tie ir labi audzētus augus, taču ziedēšanas veidošanās. Sadīgušu bumbuļu/in vitro nelielu dīgstu testēšanu uzskata iepriekšēju testu. un siltumnīcā izveidojušies, ziedputekšņu augu/ vienīgi par 2. Paraugus ņem no lapiņām, kas pilnībā attīstījušās, katra auga stumbra augšpusē. 3. Visu testēšanai paredzēto materiālu audzē tempe- ratūrā, kas nav zemāka par 18 °C (vēlams tempe- ratūrā, kas augstāka par 20 °C) un vismaz ar 16 stundu gaismas periodu. 4. Testēšanu veic ar radioaktīvām vai radioneaktīvām return-PAGE (ar cDNA vai RNA zondēm, ar sudraba plankumiem) vai RT-PCR. 5. Maksimālā šķirošanas likme attiecībā uz zondēm lielākas Jānovērtē šīs vai un return-PAGE ir 5. šķirošanas likmes izmantošana. ” 2. Īsto sēklu obligātā testēšana ietver seroloģisko testu vai bioloģisko testu, ja seroloģiskais tests nav pieejams. Noteikti iesakām veikt negatīvo paraugu atkārtotu pārbaudi un robežlīnijas rezultātu tes- tēšanu ar kādas citas metodes palīdzību. 2. pants 3. Šīs iedaļas 1. un 2. punktā minēto seroloģisko un bioloģisko testēšanu veic siltumnīcā audzētiem augiem, no kuriem paņemti vismaz divi posmi no katra stumbra, ieskaitot jaunu pilnībā izveidojušos lapiņu katra stumbra augšpusē un kādu vecāku lapiņu no vidējā posma; paraugu ņemšanā izmanto katru stumbru iespējamās nesistēmiskās testēšanu, infekcijas nešķiro lapiņas no atsevišķiem augiem, ja šķirošanas koeficients nav apstiprināts attiecībā uz izmantojuma metodi; taču var sašķirot no katra stumbra iegūtās lapiņas katra auga parauga izvei- došanai. Veicot bioloģisko testēšanu, maksimālo šķirošanu veic ne vairāk kā pieciem augiem, potējot vismaz divkāršus indikatoraugus. dēļ. Veicot seroloģisko Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie janvārī šī direktīva būtu 1. akti, kas vajadzīgi, lai 1998. gada 1. izpildīta. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka procedūru, kas jāievēro, izdarot šādu atsauci. 2. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmas Komisijai visas savu tiesību aktu normas, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis. 268 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/21. sēj. Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 3. pants 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 25. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER


title: Komission asetus (EY) N:o 1455/97, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1997, tuoreesta kuivattujen luumujen tuottajille maksettavan vähimmäishinnan sekä kuivattujen luumujen tuotantotuen määrän vahvistamisesta markkinointivuodeksi 1997/1998

eurovoc_concepts:
aid system
dried product
marketing year
minimum price
production aid
stone fruit

formats: html pdfa1b print


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1454/97 DA COMISSÃO de 25 de Julho de 1997 que fixa as restituições aplicáveis aos produtos dos sectores dos cereais e do arroz entregues no âmbito de acções comunitárias e nacionais de ajuda alimentar

eurovoc_concepts:
North Korea
cereals
export refund
food aid
rice


title: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Fællesskabets vegne af De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af ørkendannelse

eurovoc_concepts:
Africa
UN convention
desertification
drought
international cooperation


title: Direktiva Komisije 97/46/ES z dne 25. julija 1997 o spremembi Direktive 95/44/ES o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz Prilog I do V Direktive Sveta 77/93/EGS vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju

formats: html pdf print

text: 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 265 31997L0046 31. 7. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 204/43 DIREKTIVA KOMISIJE 97/46/ES z dne 25. julija 1997 o spremembi Direktive 95/44/ES o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz Prilog I do V Direktive Sveta 77/93/EGS vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ker členi 3(7)(e), 4(5), 5(5) in 12(3c) navedene direktive dolo- čajo, da se ta pravila ne uporabljajo za vnos in premeščanje škodljivih organizmov, rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju pod pogoji, ki se določijo na ravni Skupnosti; ob upoštevanju Direktive Sveta 77/93/EGS z dne 21. decembra 1976 o zaščitnih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njiho- vemu širjenju v Skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spreme- njena z Direktivo Komisije 97/14/ES (2) in zlasti členov 3(7)(e), 4(5), 5(5) in 12(3c) Direktive, ker se po določbah Direktive 77/93/EGS škodljivi organizmi iz Prilog I in II sami in skupaj z zadevnimi rastlinami ali rastlin- skimi proizvodi iz Priloge II navedene direktive, ne smejo vnesti v Skupnost oziroma na nekatera varovana območja v njej in se širiti v njej s premeščanjem; ker se po isti direktivi rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz Priloge III ne smejo vnašati v Skupnost ali na neka- tera varovana območja v njej; ker se tudi rastline, rastlinski proizvodi iz Priloge IV navedene direktive, ne smejo vnašati v Skupnost oziroma na nekatera varovana območja v njej ali se premeščati po njih, če ne izpolnjujejo ustreznih posebnih zahtev, iz nave- dene priloge; in drugi predmeti ker se rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz dela B Priloge V navedene direktive, ki prihajajo iz tretjih držav, ne smejo vnesti v Skupnost, če ne izpolnjujejo standardov in zahtev, določenih v navedeni direktivi in če jih ne spremlja uradno fitosanitarno spričevalo, ki zagotavlja skladnost, poleg tega pa morajo biti tudi uradno pregledani, ali izpolnjujejo te določbe; je Direktiva Komisije 95/44/ES (3) določila pogoje, ki ker morajo biti ob takem vnosu ali premeščanju izpolnjeni, zato da zares ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov; ker morajo države članice uvažati rastline, ki oblikujejo stolone ali gomolje vrste Solanum L. ali pa hibride teh rastlin, name- njene za saditev, delo pri žlahtnjenju ali gensko ohranitev oziroma v znanstvene namene; ker je Odločba Komisije 80/862/EGS (4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 96/713/ES (5), zato da res ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov, določila pogoje za vnos ali premeščanje navedenih rastlin; ker spremenjena Odločba 80/862/EGS preneha veljati 31. decembra 1997 in je zato primerno v njej določene pogoje uvrstiti v to direktivo; ker je treba določiti pogoje, ki morajo biti izpolnjeni ob vnosu ali premeščanju navedenih rastlin, zato da je odpravljena nevar- nost širjenja škodljivih organizmov; ker morajo pogoji upoštevati nova dognanja, povezana z meto- dami preskušanja glede bolezni krompirja, in nove ugotovitve o organizmih, škodljivih za krompir in ugotovljivih s preskusi; (1) UL L 26, 31. 1. 1977, str. 20. (2) UL L 87, 2. 4. 1997, str. 17. (3) UL L 184, 3. 8. 1995, str. 34. (4) UL L 248, 19. 9. 1980, str. 25. (5) UL L 326, 17. 12. 1996, str. 70. 266 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 ker so ukrepi, predvideni v tej direktivi, skladni z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin, (b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Direktiva 95/44/ES se spremeni, in sicer: (1) Prvi odstavek člena 1 nadomešča naslednji odstavek: Države članice zagotavljajo, da se za vsako znan- „1. stveno dejavnost in dejavnost, povezano s preskusi, ter za delo pri žlahtnjenju, v nadaljnjem besedilu ‚dejavnosti‘, povezane z uporabo škodljivih organizmov, rastlin, rastlin- skih proizvodov in drugih predmetov po členu 3(7)(e), členu 4(5), členu 5(5) in členu 12(3c) Direktive 77/93/EGS, v nadaljnjem besedilu ‚material‘, zahtevek pri pristojnem uradnem organu, preden se tak material vnese v kako državo članico ali na varovano območje te države oziroma se premešča po njem. “; vloži (2) Delu A Priloge III je dodano naslednje besedilo: „Oddelek IV: Rastline, ki oblikujejo stolone ali gomolje vrste Solanum L. ali njihovih hibridov, namenjenih za saditev. — viruse in njim podobne organizme (a) andski latentni virus krompirja, (b) virus črne obročaste gnilobe krompirja, (c) viroid vretenatosti gomoljev krompirja, (d) alfamovirus porumenelega krompirja, (e) krompirjev virus T (Potato virus T), (f) andski virus pegavosti krompirja, (g) navadni krompirjevi virusi A, M, S, V, X in Y in virus zvijanja krompirjevih (tudi Yo, Yn, Yc) listov (Potato leaf roll virus). Vendar pa pri pravih krompirjevih semenih postopke indeksiranja opravijo zato, da bi odkrili vsaj viruse in njim podobne organizme, naštete pod točkami od (a) do (e). 4. Rastlinski material, ki je bil pregledan na vizualni način iz točke 2, na njem pa so bili opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, je treba, če se pokaže za potrebno, preveriti še s preskusi. Le tako je namreč mogoče v največji mogoči meri prepoznati škodljive in simp- organizme, povzročitelje zaznanih znamenj tomov. 1. Po potrebi se za rastlinski material uporabijo postopki obdelave, določeni v tehničnih smernicah FAO/IPGRI. 5. Tehnična določila iz točke 3, so: 2. Vsako enoto rastlinskega materiala, določeno po postopkih obdelave, opravljenih v skladu s točko 1, je treba indeksirati. Ves rastlinski material, tudi rastline za indeksiranje, je shranjen v odobrenih objektih in v karan- tenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski mate- rial, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, mora biti shranjen v takšnih razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti, večkrat pa ga je treba tudi vizualno pregledati, zato da so morebitna znamenja in simptomi škodljivih organizmov – tudi vseh ustreznih škodljivih organizmov, naštetih v Direktivi 77/93/EGS, in krompirjevega virusa Y – odkriti čim prej. Pregled je potreben ob prihodu, pozneje pa še občasno do staranja med postopkom indeksiranja. 3. Postopke indeksiranja, omenjene v točki 2, je treba opravljati po tehničnih določilih iz točke 5, zato da bi odkrili vsaj te škodljive organizme: — bakterije — bakterije 1. Pri gomoljih je treba testirati širši del in vsak gomolj. Standardna velikost vzorcev je 200 gomoljev. Če je treba, pa je mogoče postopek opraviti tudi na vzorcih z manj kot 200 gomolji. 2. Pri mladih rastlinah in potaknjencih, skupaj z mikrorastlinami, testirajo spodnje dele stebla, če je treba, pa tudi korenine, v vsaki enoti rastlinskega materiala. 3. Pri testiranju poganjkov gomoljev ali stebelnih osnov za vrste, ki ne oblikujejo gomoljev, je priporočljiv en normalen cikel vegetativne rasti po testiranju iz točk 1 in 2. 4. Za material iz točke 1 je testna metoda za Clavi- bacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedo- (Spieckermann et Kotthoff) Davis nicus et al metoda Skupnosti, določena v Prilogi 1 Direktive Sveta 93/85/EGS (1). Pri materialu iz točke 2, je to metodo mogoče uporabiti. (a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al sssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al; (1) UL L 259, 18. 10. 1993, str. 1. 03/Zv. 21 SL Uradni list Evropske unije 267 5. Za material iz točke 1, je testna metoda za Pseudo- monas solanacearum (Smith) Smith začasna testna shema, določena v Prilogi Odločbe Komisije. Ta pa jo mora sprejeti zato, da se nadomesti postopek karantene št. 26 za Pseudomonas solana- cearum (Smith) Smith, kakor jo določa Evropska in varstvo rastlin sredozemska organizacija (EPPO). Pri materialu iz točke 2, je to metodo mogoče uporabiti. za varstvo rastlin (EPPO), ali druge uradno potrjene indikatorske rastline, ki, kakor je dokazano, odkri- jejo viruse. 5. Iz karantene se sprosti le tisti material, ki je bil neposredno testiran. Kjer pa je bilo opravljeno indeksiranje očes, je mogoče sprostiti le poganjke testiranih očes. Gomolja ni dovoljeno sprostiti, in sicer zaradi mogočih težav z nesistemsko okužbo. — virusi in virusom podobni organizmi, razen viroida vretenatosti gomoljev krompirja 1. Minimalno testiranje rastlinskega materiala (gomolji, mlade rastline, potaknjenci, skupaj z mikro rastlinami) obsega serološki test, opravljen ob času cvetenja ali blizu le-tega, za vsak škodljiv organizem, ki je na posebnem seznamu, razen za viroida vretenatosti gomoljev krompirja. Sledi mu biološki test materiala z negativnimi rezultati pri serološkem testu. Pri virusu zvijanja krompirjevih listov opravijo dva serološka testa. 2. Minimalno testiranje pravih semen je opravljeno v obliki serološkega testa ali pa biološkega testa, kadar serološki test ni mogoč. Zelo priporočljivo je vnovično testiranje deleža negativnih vzorcev in mejnih rezultatov z drugo metodo. 3. Serološka in biološka testiranja iz točk 1 in 2 opravljajo na rastlinah, zraslih v rastlinjaku in vzorčenih vsaj na dveh delih vsakega stebla, skupaj z mladim razprostrtim lističem na vrhu vsakega stebla in starejšim lističem s sredine stebla; zaradi mogoče nesistemske okužbe vzor- čijo vsako steblo. Pri serološkem testiranju lističev z različnih rastlin ne grupirajo, razen takrat, ko je za metodo uporabe potrjena stopnja grupiranja; lističe z vsakega stebla pa je mogoče razvrščati, in sicer zaradi pridobitve vzorca z vsake rastline. Pri biološkem testiranju je maksimalno razvrščanje petih rastlin s cepljenjem najmanj dvojnih indika- torskih rastlin. — viroid vretenatosti gomoljev krompirja 1. Pri vsem materialu testirajo rastline, gojene v rastlinjaku, in sicer takoj, ko se dodobra primejo, vendar pred cvetenjem in nastajanjem cvetnega prahu. Pri gomoljevih kaličih ali rastlinah in vitro ali majhnih sadikah se testiranje upošteva le kot predhodni test. 2. Vzorce je treba jemati z razprostrtega lističa na vrhu vsakega rastlinskega stebla. 3. Ves material za testiranje je treba gojiti pri tempe- raturah, ki niso nižje od 18° C (najbolje pa je, če so višje od 20° C) in ob vsaj 16 ur trajajoči dnevni svetlobi. 4. Testiranje poteka z radioaktivno ali neradioak- cDNA ali RNA-sondami, tivno povratno-PAGE (z barvanjem s srebrom) ali RT- PCR. označenimi 5. Najvišja stopnja razvrščanja za sonde in povratno- PAGE je 5. Uporabo te ali višjih stopenj razvr- ščanja je treba potrditi. “ Člen 2 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, 1. januarja 1998. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način skli- cevanja določijo države članice. 4. Primerne indikatorske rastline, uporabljane za biološko testiranje iz točk 1 in 2, so tiste, ki so na seznamu Evropske in sredozemske organizacije za 2. Države članice takoj predložijo Komisiji vse določbe nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva. Komisija o tem obvesti druge države članice. 268 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 21 Ta direktiva začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 3 Ta direktiva je naslovljena na države članice. Člen 4 V Bruslju, 25. julija 1997 Za Komisijo Franz FISCHER Član Komisije


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2663/97 dell'on. Eryl McNALLY alla Commissione. Tecniche di pianificazione razionale nei settori della distribuzione dell'elettricità e del gas

eurovoc_concepts:
EC Directive
economic planning
electricity supply
energy distribution
gas
proposal (EU)

text: C 82/124 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 17. 3. 98 Il Belgio, la Spagna, la Francia, l’Irlanda, l’Italia, l’Austria, la Svezia ed il Regno Unito hanno fissato, sotto forme diverse, nelle misure di trasposizione della direttiva 94/62/CE, obiettivi di recupero e di riciclaggio per ottenere il risultato stabilito dall’articolo 6. Il Belgio e l’Austria hanno introdotto una domanda presso la Commissione affinche· siano autorizzati a superare gli obiettivi massimi previsti dall’articolo 6, paragrafo 1 della direttiva. Tale possibilita‘ e‘ offerta dall’articolo 6, paragrafo 6 della direttiva. La Commissione non ha ancora preso alcuna decisione al riguardo. La Finlandia, i Paesi Bassi e il Portogallo hanno notificato alla Commissione progetti di regolamentazioni che fissano tassi di recupero e di riciclaggio. I progetti dei provvedimenti finlandesi e portoghesi non sono ancora stati adottati. La Commissione non e‘ ancora stata informata dalle autorita‘ olandesi in merito all’adozione del loro progetto. Per la Danimarca, la Commissione non e‘ informata di obiettivi di ricupero e di riciclaggio fissati nella legislazione nazionale di recepimento della direttiva 94/62/CE. La Grecia e il Lussemburgo non hanno ancora recepito la direttiva e non hanno fissato, per quanto ne sappia la Commissione, alcun obiettivo di recupero o di riciclaggio dei rifiuti di imballaggi. (1) Europe’s environment statistical compendium for the Dobris assessment (ISBN 92-827-4713-1). (2) Cfr. pagg. 282-285. (3) Decisione della Commissione del 3 febbraio 1997 che istituisce le tabelle per il sistema di basi di dati ai sensi della direttiva 94/62/CE del Parlamento europeo e del Consiglio sugli imballaggi e i rifiuti di imballaggio (Testo rilevante ai fini del SEE). (Gazzetta Ufficiale L 052 del 22. 2. 1997). (98/C 82/201) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2661/97 di Patricia McKenna (V) al Consiglio (1o settembre 1997) Oggetto: Necessita‘ di inglobare convenzioni dell(cid:146)Organizzazione internazionale del lavoro nell(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio Solidar, l(cid:146)alleanza delle organizzazioni non governative che si occupano di diritti dei lavoratori e dei sindacati, ha lanciato una campagna invitando ad inglobare sette convenzioni chiave dell(cid:146)Organizzazione internazionale del lavoro (OIL) nell(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC). Le convenzioni sono volte a tutelare i diritti fondamentali sul luogo di lavoro compreso il diritto ad aderire ad un sindacato, quello a non essere soggetti a schiavitu‘ o lavoro forzato, il diritto a vivere la propria infanzia e quello a non subire discriminazioni negative sulla base di sesso, razza, religione e concezioni etiche o politiche. Appoggia il Consiglio dei ministri le proposte di Solidar? Si adoperera‘ a che l(cid:146)OMC si impegni a rispettare i diritti dei lavoratori e dei sindacati secondo le modalita‘ proposte? Risposta (28 ottobre 197) La prima conferenza ministeriale dell(cid:146)OMC tenutasi a Singapore dal 9 al 13 dicembre 1996 ha esaminato a lungo la problematica delle norme fondamentali del lavoro. Al riguardo il Consiglio ricorda all(cid:146)Onorevole Parlamentare che nella dichiarazione finale adottata dalla conferenza, con l(cid:146)approvazione dell(cid:146)Unione europea, e‘ chiaramente indicato che l(cid:146)OIL costituisce l(cid:146)organo competente per stabilire queste norme ed occuparsene. La dichiarazione ha tuttavia rilevato che i segretariati dell(cid:146)OMC e dell(cid:146)OIL continueranno a collaborare cos(cid:14)‘ come avviene attualmente. (98/C 82/202) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2663/97 di Eryl McNally (PSE) alla Commissione (25 luglio 1997) Oggetto: Tecniche di pianificazione razionale nei settori della distribuzione dell(cid:146)elettricita‘ e del gas Puo‘ la Commissione far sapere in quale fase si trova la direttiva volta ad introdurre tecniche di pianificazione razionale nei settori della distribuzione dell(cid:146)elettricita‘ e del gas?


title: Reglamento (CE) n° 1457/97 de la Comisión de 25 de julio de 1997 por el que se modifican los Anexos III B, IV y VI del Reglamento (CE) nº 517/94 del Consejo relativo al régimen común aplicable a las importaciones de productos textiles procedentes de determinados países terceros que no estén cubiertos por Acuerdos bilaterales, Protocolos, otros Acuerdos o por otros regímenes específicos comunitarios de importación

eurovoc_concepts:
North Korea
Yugoslavia
import policy
market protection
quantitative restriction
textile product


title: Dyrektywa Komisji 97/46/WE z dnia 25 lipca 1997 r. zmieniająca dyrektywę 95/44/WE ustanawiającą warunki, zgodnie z którymi niektóre organizmy szkodliwe, rośliny, produkty roślinne i inne wymienione w załącznikach I–V do dyrektywy Rady 77/93/EWG mogą być wprowadzane do Wspólnoty lub niektórych jej stref ochronnych lub przemieszczane we Wspólnocie lub w takich strefach celem przeprowadzenia prób lub do celów naukowo-badawczych i do prowadzenia prac nad tworzeniem odmian roślin

text: 03/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 265 31997L0046 31. 7. 1997 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 204/43 DYREKTYWA KOMISJI 97/46/WE z dnia 25 lipca 1997 r. zmieniająca dyrektywę 95/44/WE ustanawiającą warunki, zgodnie z którymi niektóre organizmy szkodliwe, rośliny, produkty roślinne i inne wymienione w załącznikach I–V do dyrektywy Rady 77/93/EWG mogą być wprowadzane do Wspólnoty lub niektórych jej stref ochronnych lub prze- mieszczane we Wspólnocie lub w takich strefach celem przeprowadzenia prób lub do celów naukowo-badawczych i do prowadzenia prac nad tworzeniem odmian roślin KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 77/93/EWG z dnia 21 grudnia 1976 r. w sprawie środków ochronnych przed wprowadzaniem do Wspólnoty organizmów szkodliwych dla roślin lub produktów roślinnych i przed ich rozprzestrzenianiem się we Wspólnocie (1), Komisji dyrektywą 97/14/WE (2), w szczególności jej art. 3 ust. 7 lit. e), art. 4 ust. 5, art. 5 ust. 5 i art. 12 ust. 3c, zmienioną ostatnio a także mając na uwadze, co następuje: zgodnie z przepisami dyrektywy 77/93/EWG organizmy szkod- liwe wymienione w jej załącznikach I i II, pojedynczo lub w powiązaniu z odpowiednimi roślinami lub produktami roślin- nymi, wymienionymi w załączniku II do wspomnianej dyrek- tywy, nie mogą być wprowadzane do Wspólnoty lub jej niektó- rych stref ochronnych lub nie mogą rozprzestrzeniać się w wyniku przemieszczania we Wspólnocie lub w takich strefach ochronnych; zgodnie z dyrektywą 77/93/WE rośliny, produkty roślinne i inne wymienione w jej załączniku III nie mogą być wprowa- dzane do Wspólnoty lub jej niektórych stref ochronnych; dyrektywie i towarzyszy im urzędowe świadectwo fitosanitarne zapewniające taką zgodność, a ponadto są urzędowo skontrolo- wane w zakresie zgodności z tymi przepisami; jednakże art. 3 ust. 7 lit. e), art. 4 ust. 5, art. 5 ust. 5 i art. 12 ust. 3c wspomnianej dyrektywy przewidują, że zasady te nie są stosowane w odniesieniu do wprowadzenia i przemieszczania roślin, produktów roślinnych i innych celem przeprowadzenia prób lub do celów naukowo-badawczych i do prowadzenia prac nad tworzeniem odmian roślin, w niektórych warunkach, które ustalane są na poziomie wspólnotowym; takich organizmów szkodliwych, dyrektywa Komisji 95/44/WE (3) ustala warunki, które muszą spełnione w przypadkach takich wprowadzeń lub być iż nie istnieje ryzyko przemieszczeń w celu zapewnienia, rozprzestrzenienia się szkodliwych organizmów; w Państwach Członkowskich istnieje potrzeba przywozu roślin tworzących stolony lub bulwy gatunków Solanum L. lub ich mieszańców przeznaczonych do sadzenia, prowadzenia prac nad tworzeniem odmian roślin lub ochrony materiału gene- tycznego lub do badań naukowo-badawczych; decyzja Komisji 80/862/EWG (4), ostatnio zmieniona decyzją 96/713/WE (5), ustanawia warunki, które należy spełnić w przypadku wprowadzeń lub przemieszczeń wymienionych roślin w celu zapewnienia, że nie występuje ryzyko rozprze- strzenienia się organizmów szkodliwych; decyzja 80/862/EWG, zmieniona, traci moc w dniu 31 grudnia 1997 r. i dlatego należy wprowadzić do niniejszej dyrektywy warunki ustanowione w tamtej decyzji; również rośliny, produkty roślinne i inne wymienione w załączniku IV do wspomnianej dyrektywy nie mogą być wpro- wadzane ani przemieszczane we Wspólnocie lub w niektórych jej strefach ochronnych, chyba że spełnione są odpowiednie wymogi specjalne, wymienione we wspomnianym Załączniku; dlatego konieczne jest określenie warunków, jakie muszą być spełnione w przypadku takich wprowadzeń lub przemieszczeń, w celu zapewnienia, że nie istnieje ryzyko rozprzestrzenienia się organizmów szkodliwych; rośliny, produkty roślinne i inne wymienione w części B załącznika V do dyrektywy 77/93/WE, pochodzące z państw trzecich, nie mogą być wprowadzane do Wspólnoty, chyba że spełniają normy ustalone we wspomnianej i wymogi te muszą uwzględniać nowy postęp w metodach warunki badawczych w zakresie chorób ziemniaka oraz nowe infor- macje na temat organizmów szkodliwych dla ziemniaka, w odniesieniu do których niezbędne jest badanie w celu wykrycia ich obecności; (1) Dz. U. L 26 z 31. 1. 1977, str. 20. (2) Dz. U. L 87 z 2. 4. 1997, str. 17. (3) Dz. U. L 184 z 3. 8. 1995, str. 34. (4) Dz. U. L 248 z 19. 9. 1980, str. 25. (5) Dz. U. L 326 z 17. 12. 1996, str. 70. 266 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 21 środki przewidziane w niniejszej dyrektywie są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Zdrowia Roślin, b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DYREKTYWĘ: Artykuł 1 W dyrektywie 95/44/WE wprowadza się następujące zmiany: 1) w art. 1 ust. 1 otrzymuje brzmienie: „1. Państwa Członkowskie zapewnią, aby dla każdej działalności w celu przeprowadzenia prób lub do celów naukowo-badawczych i prowadzenia prac nad tworzeniem odmian roślin, zwanej dalej ‘działalnością’, która wiązałaby roślin, się z wykorzystaniem organizmów szkodliwych, produktów roślinnych i innych zgodnie z art. 3 ust. 7 lit. e), art. 4 ust. 5, art. 5 ust. 5 lub art. 12 ust. 3c dyrektywy 77/93/EWG, zwanych dalej ‘materiałem’, przedkładano wniosek właściwym władzom przed wprowadzeniem do każdego Państwa Członkowskiego lub jego odpowiednich stref ochronnych lub przemieszczaniem w Państwie Człon- kowskim lub w takich strefach każdego takiego materiału. ”; 2) w załączniku III część A dodaje się, co następuje „Sekcja IV: Rośliny tworzące Solanum L. sadzenia stolony lub bulwy gatunków lub ich mieszańce przeznaczone do 1. Materiał roślinny odpowiednio poddawany jest proce- durom terapeutycznym ustalonym w Wytycznych Tech- nicznych FAO/IPGRI. 2. Po zakończeniu procedur terapeutycznych przeprowa- dzonych zgodnie z pkt 1 każda jednostka materiału roślinnego poddawana jest procedurom indeksacyjnym. Cały materiał roślinny, łącznie z roślinami wskaźniko- wymi, jest przechowywany w zatwierdzonych pomiesz- czeniach w warunkach odizolowania na czas kwaran- tanny ustanowionych w załączniku I. Materiał roślinny przeznaczony do zatwierdzenia w celu urzędowego zwolnienia jest przechowywany w warunkach sprzyjają- cych normalnemu cyklowi wegetatywnemu i poddawany kontrolom wzrokowym na obecność oznak i objawów organizmów szkodliwych, w tym wszystkich odpowied- nich organizmów szkodliwych wymienionych w dyrek- tywie 77/93/EWG oraz potato yellow vein disease w momencie przybycia na miejsce, a następnie we właści- wych terminach w trakcie trwania procedur indeksacyj- nych. 3. Procedury indeksacyjne, określone w pkt 2, są zgodne z przepisami technicznymi określonymi w pkt 5, w celu wykrycia przynajmniej następujących szkodliwych orga- nizmów: — Bakterie — Wirusy i organizmy wirusopodobne a) Andean potato latent virus, b) Potato black ringspot virus, c) Potato spindle tuber viroid, d) Potato yellowing alfamovirus, e) Potato virus T, f) Andean potato mottle virus, g) Pospolite wirusy ziemniaka A, M, S, V, X i Y (w tym Yo, Yn i Yc) oraz potato leaf roll virus. Jednakże w przypadku prawdziwych nasion ziemniaka procedury się w celu wykrycia przynajmniej wirusów i organizmów wiruso- podobnych wymienionych powyżej w lit. a)–e). indeksacyjne przeprowadza 4. Materiał roślinny poddany kontrolom wzrokowym, i na którym zaobserwowano określonym w pkt 2, i objawy występowania organizmów szkodli- oznaki wych, poddawany jest badaniu łącznie z testami, w miarę potrzeby, w celu identyfikacji, na ile to możliwe, szkodliwych i organizmów powodujących objawy. oznaki 5. Przepisy techniczne, określone w pkt 3, ustala się nastę- pująco: — Bakterie 1. Dla bulw, badanie piętki każdej bulwy. Wielkość Jednakże próbki wzorcowej wynosi 200 bulw. procedura może być stosowana do próbek o wiel- kości poniżej 200 bulw. 2. Dla młodych roślin i sadzonek, łącznie z mikro- roślinami, badanie niższego odcinka łodygi oraz, w miarę potrzeby, korzeni każdej jednostki mate- riału roślinnego. 3. Zaleca się badanie potomnych bulw lub podstaw łodygi dla gatunków nietworzących bulw, zaleca się jeden normalny cykl wegetatywny po bada- niach, określonych w pkt 1 i 2. 4. Dla materiału określonego w pkt 1 metodami badania dla Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al są metody wspólnotowe, wymienione w Rady do 93/85/EWG (1). Dla materiału, określonego w pkt 2, można zastosować te metody badania. załączniku dyrektywy I a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spickermann et Kotthoff) Davis et al; (1) Dz. U. L 259 z 18. 10. 1993, str. 1. 03/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 267 5. Dla materiału, określonego w pkt 1, metodą badania dla Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith jest tymczasowy program badań, określony w Załączniku do decyzji Komisji, który należy przyjąć, by zastąpić procedurę kwarantannową nr 26 dla Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, zgodnie z ustaleniami Europejskiej i Śródziemno- morskiej Organizacji Ochrony Roślin (EPPO). Dla materiału, określonego w pkt 2, można zasto- sować te metody badania. — Wirusy i organizmy wirusopodobne, inne niż potato spindle tuber viroid 1. Minimalne badanie materiału wegetatywnego (bulwy, młode rośliny i sadzonki, łącznie z mikro- roślinami) zawiera badanie serologiczne przepro- wadzone w okresie lub w okolicach kwitnienia dla każdego z wyszczególnionych wykazów orga- nizmów szkodliwych, innych niż potato spindle tuber viroid, oraz następujące po nim badanie biologiczne materiału, który miał negatywne wyniki w badaniu serologicznym. Dla potato leaf roll virus przeprowadza się dwa badania serolo- giczne. 2. Minimalne badania dla prawdziwych nasion to badanie serologiczne lub badanie biologiczne, jeśli nie ma możliwości przeprowadzenia badania serologicznego. jest Szczególnie ponowne badanie części próbek, których wyniki były negatywne, oraz badanie skrajnych wyników inną metodą. zalecane 3. Badania serologiczne i biologiczne, określone w pkt 1 i 2, przeprowadza się na roślinach szklar- niowych, dla których pobrano próbki co najmniej z dwóch miejsc na każdej łodydze, włączając w to młode w pełni rozwinięte listki na szczycie każdej łodygi oraz starsze listki ze środka; próbka pobie- rana jest z każdej łodygi ze względu na możli- wość wystąpienia zakażenia kontaktowego. W przypadku badania serologicznego nie wykonuje się łączenia liści z oddzielnych roślin, chyba że wielkość łączenia zatwierdzono w odniesieniu do metody stosowania; listki pochodzące z każdej łodygi mogą jednak być mieszane ze sobą w celu przygotowania próbki z każdej rośliny. W przy- padku biologicznego testowania maksymalne łączenie to pięć roślin ze szczepieniem mini- malnie dwóch roślin wskaźnikowych. Śródziemnomorską Organizację Ochrony Roślin (EPPO) lub inne urzędowo zatwierdzone rośliny wskaźnikowe, które wskazano do wykrywania wirusów. 5. Jedynie bezpośrednio przebadany materiał zostaje zwolniony z kwarantanny. Jeśli przeprowadzono indeksowanie oczek, wówczas można zwolnić jedynie potomstwo badanego oczka. Nie należy zwalniać względu możliwości wystąpienia problemów z zakażeniem kontak- towym. bulw ze — Potato spindle tuber viroid 1. Rośliny szklarniowe bada się dla całego materiału, jak tylko dobrze się ukorzenią, ale jeszcze przed kwitnieniem i produkcją pyłku. Badania na kiełkach bulw/roślinach in vitro/małych siewkach dotyczą jedynie badań wstępnych. 2. Próbki pobiera się z liści w pełni rozwiniętych z wierzchołka każdej łodygi rośliny. 3. Cały materiał przeznaczony do badań uprawia się w temperaturze nie niższej niż 18 °C (zaleca się temperatury powyżej 20 °C) i przynajmniej w 16-godzinnym fotoperiodzie. 4. Badania są przeprowadzane za pomocą znakowa- nych radioaktywnie lub nieradioaktywnie sond cDNA lub RNA, return-PAGE (ze srebrnym zabar- wieniem) lub RT-PCR. 5. Maksymalna wielkość łączenia sond i return- PAGE wynosi 5. Użycie tej lub wyższej wielkości łączenia musi być zatwierdzone. ” Artykuł 2 Państwa Członkowskie wprowadzą w życie przepisy usta- 1. wodawcze, wykonawcze i administracyjne niezbędne do wyko- nania niniejszej dyrektywy do dnia 1 stycznia 1998 r. i niezwłocznie powiadomią o tym Komisję. Przepisy przyjęte przez Państwa Członkowskie zawierają odnie- sienie do niniejszej dyrektywy lub odniesienie takie towarzyszy ich urzędowej publikacji. Metody dokonywania takiego odnie- sienia określane są przez Państwa Członkowskie. 4. Odpowiednie rośliny wskaźnikowe stosowane do badania biologicznego, określonego w pkt 1 i 2, to rośliny wyszczególnione przez Europejską i Państwa Członkowskie niezwłocznie przekażą Komisji 2. wszystkie przepisy prawa krajowego przyjęte w dziedzinach objętych niniejszą dyrektywą. Komisja informuje o tym pozostałe Państwa Członkowskie. 268 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 21 Niniejsza dyrektywa wchodzi w życie dwudziestego dnia po jej opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Artykuł 3 Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 4 Sporządzono w Brukseli, dnia 25 lipca 1997 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji


title: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 93/74/EEG om foder för särskilda näringsbehov och om ändring av direktiven 74/63/EEG, 79/373/EEG och 82/471/ EEG

eurovoc_concepts:
animal feedingstuffs
animal nutrition
dietary product
manufactured feedingstuffs
marketing

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 07. 1997 KOM(97) 408 slutlig 97/0208 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets direktiv 93/74/EEG om foder för särskilda näringsbehov och om ändring av direktiven 74/63/EEG. 79/373/EEG och 82/471/EEG (framlagt av Kommissionen) Anmärkning: De ändringar som görs i direktiv 93/74/EEG är understrukna. Motivering 1. Rådet antog den 13 september 1993 direktiv 93/74/EEG om foder för särskilda näringsbehov som har börjat användas i stor utsträckning på senare år. Genom tillämpning av dietetiska principer (användning av mediciner är utesluten) kan sådant foder täcka särskilda behov hos vissa kategorier av djur som befinner sig i ett särskilt tillstånd och kan, under kritiska perioder, vissa fysiologiska obalanser undvikas som kan medföra betydande produktionsminskningar (t. ex. minskad risk för kalvningsfeber hos mjölkkor, minskade stressreaktioner hos grisar, minskad risk för urinsten hos idisslare). I enlighet med bestämmelserna i direktiv 94/39/EG fastställde kommissionen den 25 juli 19942 en förteckning över tillåtna användningsområden för foder för särskilda näringsbehov. Förteckningen innehåller näringsbehov för både sällskapsdjur och djur för livsmedelsproduktion. Foder för särskilda näringsbehov kan även ha nytta för sällskapsdjur som lider av kroniska störningar av ämnesomsättningen som t. ex. njursvikt. Det har visat sig vara nödvändigt att utvidga tillämpningsområdet för direktiv 93/74/EEG till en ny generation av produkter s. k. näringstillskott för djur. Liksom foder för särskilda näringsbehov är näringstillskott för djur avsett att tillgodose behoven hos djur som befinner sig i ett särskilt fysiologiskt tillstånd eller lever under särskilda miljöförhållanden. På grund av sin beskaffenhet, koncentration eller sätt att tilldelas kan näringstillskott inte likställas med fodertillsatser eller förblandningar med tillsatser. 1 EGT nr L 237, 22. 9. 1993, s. 23. 2 EGT nr L 207, 10. 8. 1994, s. 20. K Det handlar i praktiken om beredningar som kan innehålla höga koncentrationer av mineraler, spårelement, vitaminer, aminosyror, osv, och som tilldelas vid utfodringen, under en oftast mycket begränsad period, i form av enskilda doser i dricksvattnet eller som tillsats till den dagliga ransonen. Näringstillskott är bl. a. mycket nyttiga som skydd mot oförutsedda händelser, t. ex. värmeslag som på sommaren kan drabba gris- eller hönsuppfödningar. I sådana fall är det nödvändigt att snabbt och under kort tillföra ett tillskott av flera vitaminer för att kompensera djurens minskade eller t. o. m. helt avbrutna foderkonsumtion. Enskilda näringstillskott kan även vara nödvändiga vid kalvning, avvänjning eller för att kompensera dibrist om kullarna är stora. 2. För att undvika att näringstillskott inte omfattas av några bestämmelser föreslås att de principer som tillämpas på foder för särskilda näringsbehov skall utsträckas till att även omfatta denna nya produktgeneration. Detta är ett närmande som är berättigat av säkerhetsskäl. Tilldelning av höga doser vitaminer, spårelement och mineraler kan ha ogynnsam verkan på djurens hälsa, eller på människans om det finns rester i animal ieprodukterna. Liksom för foder för särskilda näringsbehov kommer kommissionen att upprätta en förteckning över godkända tillskott med uppgift för vart och ett om exakt användningsområde, särskilda näringsegenskaper, obligatoriska eller frivilliga upplysningar samt bruksanvisningar. Även de allmänna bestämmelser som gäller för foder för särskilda näringsbehov vad avser kontroll, skyddsklausuler, fri omsättning, osv. kommer att utsträckas till att omfatta näringstillskott. ib EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV av den om ändring av rådets direktiv 93/74/EEG om foder för särskilda näringsbehov och om ändring av direktiven 74/63/EEG, 79/373/EEG och 82/471/EEG EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100 A i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 189 B i fördraget3, och med beaktande av följande: Sedan antagandet av rådets direktiv 93/74/EEG av den 13 september 1993 om foder för särskilda näringsbehov4 och kommissionens direktiv 94/39/EG av den 25 juli 1994 om upprättande av en förteckning över användningsområden för djurfoder för särskilda näringsbehov5 har en ny kategori av produkter, s. k. näringstillskott för djur, kommit ut på marknaden. EGT nr L 237, 22. 9. 1993, s. 23. EGT nr L 207, 10. 8. 1994, s. 20. Även om näringstillskott också är avsedda att täcka särskilda behov hos djur kan det dock inte betraktas som foder för särskilda näringsbehov i den mening som avses i direktiv 93/74/EEG på grund av dess sammansättning, sätt att tilldelas och i vissa fall på grund av dess särskilda användningsområde. Det är lämpligt att utsträcka tillämpningsområdet för direktiv 93/74/EEG till att omfatta denna nya kategori av produkter och att göra dessa till föremål för bestämmelser liknande de som gäller för godkännande och saluföring av foder för särskilda näringsbehov. Även direktiv 94/39/EG bör ändras i och med att tillämpningsområdet för direktiv 93/74/EEG utvidgas till näringstillskott för djur. Näringstillskott för djur kan inte betraktas som foderblandningar och omfattas därför inte av de allmänna bestämmelserna i rådets direktiv 79/373/EEG av den 2 april 1979 om saluföring av foderblandningar6. Följaktligen bör bestämmelser antas om märkning och förpackning av dessa produkter. Varje godkännande för en ny typ av foder för särskilda näringsbehov förutsätter att produktens sammansättning, sätt att tilldelas och användningsområde granskas i förväg lör att säkerställa att produkten verkligen tillgodoser de särskilda näringsbehoven hos de djurkategorier som produkten är avsedd för. För att underlätta granskningen bör medlemsstaterna och kommissionen förfoga över en dokumentation med alla vetenskapliga och tekniska uppgifter som påvisar produktens gynnsamma verkan hos de berörda djurkategorierna. Kommissionen skall vid behov kunna fastställa riktlinjer för upprättandet av denna dokumentation. EGT nr L 86, 6. 4. 1979, s. 30. De övriga gemenskapsbestämmelserna gäller i tillämpliga fall för foder för särskilda näringsbehov och näringstillskott för djur, särskilt vad gäller användning av tillsatser. Särskilda bestämmelser bör dock införas i rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser7 för att ta hänsyn till de särskilda behov som finns hos de djur som får produkten i fråga. Även de anläggningar som tillverkar näringstillskott för djur bör omfattas av de bestämmelser om godkännande av tillverkare av förblandningar enligt rådets direktiv 95/69/EEG av den 22 december 1995 om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn och om ändring av direktiven 70/524/EEG, 74/63/EEG, 79/373/EEG och 82/471/EEG8. Med hänsyn till det stora antalet ändringar som behöver göras i direktiv 93/74/EEG bör för tydlighets och enkelhets skull direktivets nuvarande text ersättas med ny text. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Direktiv 93/74/EEG ändras på födande sätt: 1) Direktivets titel skall ersättas med följande: "Rådets direktiv 93/74/EEG av den 13 september 1993 om foder för särskilda näringsbehov och näringstillskott för djur". EGT nr L 270, 14. 12. 1970, s. 1. EGT nr L 332, 30. 12. 1995, s. 15. 2) Artikel 1-13 skall ersättas med följande; "Artikel 1 1. Detta direktiv skall tillämpas på foder för särskilda näringsbehov och på näringstillskott för djur. 2. Medlemsstaterna skall föreskriva â att foder för särskilda näringsbehov endast får släppas ut på marknaden om - de uppfyller villkoren i artikel 3, - de märks i enlighet med bestämmelserna i artikel 6, och - deras användningsområde omfattas av förteckningen i del B av bilagan till direktiv 94/39/EG. och de uppfyller de övriga bestämmelserna i den förteckningen. h att näringstillskott för djur endast får släppas ut på marknaden om - de uppfyller villkoren i artikel 3. - de märks i enlighet med bestämmelserna i artikel 7. och - deras användningsområde omfattas av den förteckning som har upprättats i enlighet med artikel 8r och de uppfyller de övriga bestämmelserna i den förteckningen. Artikel 2 L. I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges: a foder, varor av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung i naturligt tillstånd, färska eller konserverade och varor som härrör från den industriella bearbetningen av dessa samt organiska eller oorganiska ämnen som används enskilt eller i blandningar, med eller utan tillsatser, för utfodring av djur. b foderblandningar: blandningar av varor av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung i naturligt tillstånd, färska eller konserverade och varor som härrör från industriell bearbetning av dessa samt organiska eller oorganiska ämnen som används enskilt eller i blandningar, med eller utan tillsatser, för utfodring av djur i form av helfoder eller kompletteringsfoder. c foder för särskilda näringsbehov: foderblandningar, som genom sin särskilda sammansättning eller tillverkningsmetod, klart skiljer sig från såväl vanliga foder som de produkter som anges i rådets direktiv 90/167/EEG av den 26 mars 1990 om fastställande av villkor för framställning, utsläppande på marknaden och användning av foderläkemedel inom gemenskapen. l ,EGTnrL92, 7. 4. 1990, s. 42. d nänngstillskott för 4fur: beredningar som består av blandningar av olika tillsatser eller av blandningar av tillsatser och av produkter godkända genom rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982 om vissa produkter som används i djurfoder^. med eller utan foderråvaror som är avsedda att genom utfodring tillgodose tillfälliga och särskilda näringsbehov hos djur som lever under särskilda uppfödningsförhållanden eller levnadsvillkor eller för att uppnå särskilda näringssyften, och som på grund av sin beskaffenhet, koncentration eller sätt att tilldelas inte kan betraktas som kompletteringsfoder. e särskilt näringsbehov: syftet att täcka de särskilda näringsbehoven hos vissa sällskapsdjur eller djur för livsmedelsproduktion vars matsmältning, upptagningsförmåga eller ämnesomsättning är tillfälligt störd eller skulle kunna bli kroniskt störd och vilka därmed mår bra av att äta foder som lämpar sig för deras tillstånd. 2. De övriga definitionerna i gemenskapslagstiftningen om d. iurfoder skall tillämpas vid behov, Artikel 3 Medlemsstaterna skall föreskriva att sammansättningen av det foder och av det näringstillskott för djur som avses i artikel 1. 1 skall vara av en sådan art att det är lämpligt för det särskilda näringsbehov för vilket det är ämnat. 10 EGT nr L 213, 21. 7. 1982, s. 8. Artikel 4 Med förbehåll för de särskilda bestämmelserna i detta direktiv skall direktivet inte påverka gemenskapsbestämmelserna om bl. a. a b c d e f foderblandningar, tillsatser i foder, främmande ämnen och produkter i djurfoder, vissa produkter som används i foder, foderråvaror. godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn. Artikel 5 Medlemsstaterna skall föreskriva att näringstillskott för djur endast får saluföras i slutna förpackningar eller behållare, Medlemsstaterna skall föreskriva att förpackningarna eller behållarna skall vara tillslutna på sådant sätt att förslutningen bryts vid öppnandet och inte kan återanvändas. Artikel 6 Utöver märkningsreglerna i artikel 5 i rådets direktiv 79/373/EEG av den 2 april 1979 om saluföring av foderblandningar, skall medlemsstaterna föreskriva följande: 1. Nedanstående tilläggsuppgifter skall anges i ett för detta ändamål avsett utrymme på det i artikel 1. 1 nämnda fodrets förpackning, behållare eller etikett: a Uttrycket "diet" i samband med fodrets beteckning. b Anvisningar för hur fodret bör användas, dvs. det särskilda näringsbehovet. c Fodrets viktigaste näringsegenskaper. d De uppgifter som föreskrivs i kolumn 4 och, i tillämpliga fallr i kolumn 6 i bilagan till direktiv 94/39/EG. om det särskilda näringsbehovet. e Rekommenderad tid för användning av fodret. De uppgifter som anges i a - e skall vara i överensstämmelse med innehållet i förteckningen över användningsområden i bilagan till direktiv 94/39/EG och med de allmänna bestämmelser som fastställts i enlighet med artikel 8. 3. 2. Andra uppgifter än de i punkt 1 får anges i det utrymme som har avsatts för detta, om det omfattas av artikel &X 3. Utan att det påverkar artikel 5e i direktiv 79/373/EEG får märkningen av det foder som avses i artikel 1. 1 hänvisa till ett särskilt patologiskt tillstånd så länge detta tillstånd motsvarar det näringsbehov som fastställts i förteckningen över användningsområden som upprättats i enlighet med artikel 8. 1. 4. Märkningen eller bruksanvisningen för det foder som avses i artikel 1. 1 skall innehålla följande rekommendation: "Före användning bör en specialist konsulteras". I den förteckning över användningsområden som finns i bilagan till direktiv 94/39/EG får det emellertid fastställas att för särskilda dietfoder skall denna upplysning ersättas med en rekommendation att konsultera en veterinär innan fodret används. 5. Bestämmelserna i artikel 5c. 5 i direktiv 79/373/EEG skall även tillämpas på det foder som avses i artikel 1. 1 som är avsett för andra djur än sällskapsdjur. 6. Märkningen av det foder som avses i artikel 1. 1 får också särskilt uppmärksamma förekomsten eller den låga halten av en eller flera beståndsdelar av det analyserade innehållet som är väsentliga för att karakterisera fodret. I sådana fall skall lägsta eller högsta halt av analyserat innehåll, uttryckt som ett procenttal av fodrets vikt, tydligt anges i förteckningen över det analyserade innehållet som har deklarerats. 7. Uttrycket "diet" skall endast användas i samband med det slags foder som anges i artikel 1. 1. Det är inte tillåtet att använda andra uttryck än "diet" vid märkning och presentation av sådant foder. 8. Trots bestämmelserna i artikel 5c. 3 i direktiv 79/373/EEG får deklarationen av råvaror anges som gruppbeteckningar som innehåller flera råvaror, även då vissa råvaror måste deklareras under sina specifika namn för att bestyrka fodrets näringsegenskaper. 10 Artikel 7 1. Medlemsstaterna skall föreskriva att näringstillskott för djur endast får saluföras om de uppgifter som räknas upp i det följande, som skall vara väl synliga, tvdligt läsbara och outplånliga, och för vilka den inom gemenskapen etablerade tillverkaren, förpackaren, säljaren eller distributören skall hållas ansvarig, återges i ett för detta ändamål avsatt utrymme på förpackningen, behållaren eller på en etikett som är fastsatt på denna: a h Uttrycket "näringstillskott för djur". Anvisningar för hur fodret bör användas. dYk det särskilda näringsbehov som tillskottet täcker och vilken djurart eller -kategori tillskottet är avsett för, ç. Näringstillskottets viktigaste näringsegenskaper. d De uppgifter som föreskrivs i kolumn 4 och, i tillämpliga fall, i kolumn 6 i bilagan, e_ Rekommenderad tidslängd för användning av tillskottet. f g Bruksanvisningar för näringstillskottet. Namn eller firmanamn på och adress till eller säte för den som är ansvarig för de uppgifter som avses i detta stycke. 11 h Nettokvantiteten, uttryckt i viktenheter, för fasta produkter, och i viktenheter eller volymenheter för flytande produkter. i j k 1 Tillverkningsdatum. Sista garanterad hållbarhets- eller förbrukningsdatum räknat från tillverkningsdatum. Referensnumret på partiet. Det registreringsnummer som anläggningen fick i enlighet med artikel 5 i direktiv 95/69/EG, De uppgifter som anges i a - e skall vara i överensstämmelse med innehållet i den förteckning över användningsområden som skall upprättas i enlighet med bilagan och med de allmänna bestämmelser som skall fastställas i enlighet med artikel 8. 2. 2. Om andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen om foder föreskriver att en minsta hållbarhetstid skall anges skall endast det datum anges som förfaller först, 3. Andra uppgifter än de i punkt 1 får anges i det utrymme som har avsatts för detta, om de omfattas av artikel 8. 2. 4. Märkningen eller bruksanvisningen för det näringstillskott för djur som avses i artikel 1. 1 skall innehålla följande rekommendation: "Före användning bör en specialist konsulteras", 12 I den förteckning över användningsområden som skall upprättas i enlighet med bilagan får det emellertid fastställas att för särskilda näringstillskott för djur skall denna upplysning ersättas med en rekommendation att konsultera en veterinär innan fodret används 1 Andra upplysningar än de som föreskrivs i denna artikel får anges av den som är ansvarig för märkningsupplysningar för näringstillskottet under förutsättning att dessa upplysningar - inte avser uppmärksamma förekomsten eller halten av andra beståndsdelar av det analyserade innehållet än de som skall uppges enligt punkt 1 d. - inte vilseleder användaren, särskilt genom att tillskriva näringstillskottet verkningar eller egenskaper som det inte har eller genom att antyda att näringstillskottet har särskilda egenskaper medan alla liknande produkter har samma egenskaper. - inte hänvisar till behandlings- eller sjukdomsförebyggande egenskaper: upplysningarna får dock hänvisa till ett särskilt patologiskt tillstånd så länge detta tillstånd motsvarar det näringsbehov som fastställts i förteckningen över användningsområden som upprättats i enlighet med artikel 8. 2. - hänför sig till objektiva eller mätbara parametrar som kan beläggas. - är tydligt skilda från alla andra upplysningar som avses i denna artikel. 13 Artikel 8 I enlighet med förfarandet i artikel 12 skall en förteckning över användningsområden för foder för särskilda näringsbehov och en förteckning över användningsområden för näringstillskott för djur upprättas i överensstämmelse med antingen del A eller B i bilagan, och i enlighet med följande bestämmelser: 1. Vad gäller foder för särskilda näringsbehov skall den förteckning över användningsområden gälla som fastställs i direktiv 94/39/EEG. Denna förteckning omfattar - de uppgifter som avses i artikel 6. 1 b - e, och - i tillämpliga fall, de uppgifter som avses i artikel &. 2 och £. 4 andra stycket. 2. En förteckning över användningsområden för näringstillskott skall fastställas senast den 30 juni 1999, Penna förteckning skall innehålla - de uppgifter som avses i artikel 7,1 b - e, oeh - i tillämpliga fall, de uppgifter som avses i artikel 7. 2 och 7. 4 andra stycket. *L Allmänna bestämmelser om tillämpningen av de uppgifter som avses i 1 och 2. inklusive användningstolerans, får antas. tL De bestämmelser som antas i enlighet med bestämmelserna i denna artikel får ändras med hänsyn till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. 14 Artikel 9 L För att upprätta de förteckningar som föreskrivs i artikel 8 skall medlemsstaterna säkerställa att en ansökan med tillhörande dokumentation lämnas in officiellt till medlemsstaterna och till kommissionen för att bestyrka användningsområdena för foder for särskilda näringsbehov och för näringstillskott för djur. 2. I enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 12 kan kommissionen anta riktlinjer för upprättande av den dokumentation som avses i första stycket. AöikellQ Medlemsstaterna skall säkerställa att det foder och de näringstillskott för djur som avses i artikel 1. 1 inte, på grund av bestämmelserna i detta direktiv, underkastas några andra begränsningar i saluföringen än de som fastställs i detta direktiv. Artikeln 1. Om en medlemsstat slår fast att användningen av ett foder eller av ett näringstillskott för djur som avses i artikel 1. 1, eller dess användning enligt de fastställda villkoren, medför fara för djurs eller människors hälsa eller för miljön, skall den omedelbart underrätta kommissionen om detta med angivande av grunden för beslutet. 2. Kommissionen skall snarast möjligt inleda det förfarande som fastställs i artikel 12 i syfte att om så behövs vidta lämpliga åtgärder. 15 Artikell2 1. I de fall där det förfarande som föreskrivs i denna artikel tillämpas skall kommissionen biträdas av Ständiga foderkommittén, inrättad genom rådets heslut 7Q/372/EEGr nedan kallad "kommittén", som skall ha sin rådgivande funktion. 2. Ordföranden skall för kommittén lägga fram ett förslag till åtgärder. Kommittén skall avge sitt yttrande inom den tidsfrist som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. om nödvändigt genom omröstning. 3. Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin ståndpunkt tagen till protokollet, 4. Kommissionen skall ta största hänsyn till alla punkter i kommitténs yttrande. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. " 16 Artikel 13 För att möjliggöra en effektiv officiell kontroll av det foder och de näringstillskott för djur som avses i artikel 1. 1 skall följande särskilda bestämmelser gälla: 1. Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för officiell kontroll då produkten tillverkas eller saluförs, åtminstone genom stickprov, för att säkerställa att kraven i detta direktiv uppfylls. 2. I tillämpliga fall kan den behöriga myndigheten kräva att den person som är ansvarig för att produkten släpps ut på marknaden framlägger data och upplysningar som visar att fodret och näringtillskotten för djur uppfyller kraven i detta direktiv. 3. Om sådana uppgifter har offentliggjorts i en lättillgänglig publikation är en hänvisning till denna publikation tillräcklig. 17 3. Bilagan till detta direktiv skall ersättas med följande: "BILAGA PELA (Förlaga till den förteckning över användningsområden för foder för särskilda näringsbehov som skall upprättas enligt artikel 8) Särskilt Viktiga Djurart eller Märknings- Rekommenderad Andra uppgifter näringsbehov näringsegenskaper kategori upplysningar utfodringslängd 1 2 3 4 5 6 1 18 BILAGA PEL B (Förlaga till den förteckning över användningsområden för näringstillskott som skall upprättas enligt artikel K\ Särskilt Viktiga Djurart eller Märknings Utfodringslängd (. ) , ^ _| Andra uppgifter näringsbehov näringsegenskaper kategori upplysningar 1 2 3 4 5 6 19 ArtikeJL2 Följande direktiv ändras på det sätt som anges: 1. I artikel 1. 2 i rådets direktiv 74/63/EEG av den 17 december 1973 om främmande ämnen och produkter i djurfoder11 skall följande punkt läggas till: "f foder för särskilda näringsbehov och näringstil|s|cott för djur. " I direktiv 79/373/EEG a skall följande läggas till i artikel 1. 2: "h foder för särskilda näringsbehov och näringstillskott för djur. " b skall artikel 5e andra stycket första strecksatsen ersättas av följande: EGT nr L 38, 11. 2. 1974, s. 31, 20 "-får inte utformas för att ange förekomst eller halt av annat analyserat innehåll än det som skall deklareras enligt artikel 5 i detta direktiv eller artikel 5. 2 i rådets direktiv 93/74/EEG av den 13 september 1993 om foder för särskilda näringsbehov och näringstillskott för djur12. " 3. I artikel 1. 2 i direktiv 82/471/EEG skall följande läggas till: "f foder för särskilda näringsbehov och näringstillskott för djur" ArtiKel j 1. Medlemsstaterna skall senast den 30 juni 1999 sätta i kraft de lagar och författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. 12 EGT nr L 237, 22. 9. 1993, s. 23. 21 Aûikel4 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikeli Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande 22 JÄMFÖRELSETABELL Direktiv 93/74/EEG Direktiv 93/74/EEG efter ändringarna Artikel 1. 1 Artikel 1. 2 Artikel 2 a Artikel 2 b Artikel 2 c Artikel 2d Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 stycke a Artikel 6 stycke b Artikel 6 stycke c Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 1. 1 Artikel 1. 2 a Artikel 1. 2 b Artikel 2. la Artikel 2. 1 b Artikel 2. 1 c Artikel 2. 1 d Artikel 2. 1 e Artikel 2. 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 (ny) Artikel 6 Artikel 7 (ny) Artikel 8. 1 [ Artikel 8. 2 Artikel 8. 3 Artikel 8. 4 \ Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 13 ISSN 1024-4506 KOM(97) 408 slutlig DOKUMENT SV 03 15 10 Katalognummer : CB-CO-97-413-SV-C ISBN 92-78-23629-2 Byrän för Europeiska gemenskapernas olTiciclla publikationer L-2985 Luxemburg 2tV


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2643/97 του Inger SCHOERLING προς την Επ τροπή. Εξαγωγές κρέατος παρά την απαγόρευση

eurovoc_concepts:
United Kingdom
animal disease
beef
consumer protection
export monitoring
export restriction
fraud
product quality
single market
veterinary inspection

text: 17. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 82/111 H Epitroph· apeka·lyce, epi·shw, o·ti to Be·lgio xrhsi·meye vw ke·ntro diakinh·sevw aytoy· toy para·nomoy empori·oy o·poy fai·netai o·ti orisme·new epixeirh·seiw ei·xan eidikeyuei·, ton teleytai·o kairo·, stiw para· nomew eisagvge·w/ ejagvge·w boei·oy kre·atow Bretani·aw. Dy·natai h Epitroph·, sto te·low thw e·reyna·w thw, na symplhrv· sei tiw idiai·tera anhsyxhtike·w ayte·w plhrofori·ew kai den ypocia·zetai thn y·parjh a·llvn dikty·vn ta opoi·a den e·xoyn ako·ma entopisuei·; Den uevrei· a·rage o·ti o mei·zvn lo·gow ayth·w thw kata·stashw e·gkeitai sthn akatallhlo·thta, thw anepa·rkeiaw kai sthn anapotelesmati- ko·thta tvn telvneiakv· n kai ygeionomikvn ele·gxvn poy kauierv· uhkan meta· thn apo·fash apago·reyshw ejagvgh·w apo· orisme·na kra·th me·lh, sthn prv· th seira· tvn opoi·vn eyri·sketai to Hnvme·no Basi·leio; Ei·nai se ue·sh h Epitroph· na ektimh·sei toyw ele·gxoyw poy pragmatopoioy·ntai sto Hnvme·no Basi·leio kauv· w kai sta kra·th me·lh poy ene·xontai poy ene·xontai sta pro·sfata ayta· gegono·ta kai na kri·nei ea·n antapokri·notai stiw desmey·seiw poy e·xoyn analhfuei· sto plai·sio toy agv· na gia thn katapole·mhsh thw SEB; Den e·xei a·rage thn pepoi·uhsh h Epitroph· o·ti ei·nai ana·gkh na epiblhuoy·n kyrv· seiw kata· tvn ypey·uynvn kai na enisxyuoy·n epeigo·ntvw ta me·tra ele·gxoy thw proe·leyshw toy boei·oy kre·atow, prokeime·noy na apofeyxuei· para·nomo empo·rio te·toiaw e·ktashw kai na ejasfalisuei·, me ton aysthro·tero dynato· tro·po, h prostasi·a thw ygei·aw toy katanalvth·, kauv· w kai h empistosy·nh sthn alysi·da paragvgh·w boei·oy kre·atow, dedome·noy o·ti ekei·noi poy kindyney·oyn, gia a·llh mia fora· ako·ma, na zhmivuoy·n apo· tiw syne·peiew miaw kata·stashw poy ei·nai apara·dekth, ei·nai oi kthnotro·foi olo·klhrhw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; (98/C 82/184) GRAPTH ERVTHSH P-2643/97 ypobolh· : Inger Scho¤rling (V) prow thn Epitroph· (25 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Ejagvge·w kre·atow para· thn apago·reysh H Epitroph· gnvstopoi·hse o·ti h Mega·lh Bretani·a den e·labe ypo·ch thn apago·reysh ejagvgh·w boei·oy kre·atow, poy thw ei·xe epiblhuei· prokeime·noy na apotrapei· h dia·dosh thw SEB, thw asue·neiaw tvn trelv· n agela·dvn. `nv tvn 1000 to·nvn boei·oy kre·atow fe·retai na e·xei parano·mvw pvlhuei· se dia·forew xv· rew. H empistosy·nh tvn katanalvtv· n sthn Eyrvpai¤kh· biomhxani·a kre·atow e·xei h·dh, kai dikai·vw, klonisuei·, kai oi plhrofori·ew gia para·nomew ejagvge·w mega·lhw kli·makaw ayja·noyn ako·mh perisso·tero th dyspisti·a ayth·. Den askei·tai a·rage apotelesmatiko·w e·legxow stiw ejagvge·w; Me poio tro·po mia to·so mega·lh poso·thta kre·atow kato·ruvse na diafy·gei apo· ton e·legxo tvn arxv· n; Poia me·tra e·xei h· prokeitai na la·bei h Epitroph·, afeno·w gia na kinh·sei nomikh· diadikasi·a lo·gv thw sobarh·w parabi·ashw thw apago·reyshw ejagvgv· n kai, afete·roy, gia na ejasfali·sei o·ti h parabi·ash ayth· den ua epanalhfuei·; Koinh· apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-2579/97, P-2642/97 kai P-2643/97 (2 Oktvbri·oy 1997) To ue·ma sto opoi·o anafe·retai to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy e·xei sxe·sh me mia apa·th poy apokaly·fthke pro·sfata kai ei·xe vw antikei·meno th diaki·nhsh katecygme·noy bo·eioy kre·atow bretanikh·w proe·leyshw poy e·fere to sh·ma proe·leyshw kai th sfragi·da gnhsio·thtaw a·lloy kra·toyw me·loyw. Oi e·reynew poy diejh·gage h Eyrvpai¤kh· Epitroph· se stenh· synergasi·a me tiw armo·diew arxe·w toy sygkekrime·noy kra·toyw me·loyw sxetika· me tiw diasta·seiw kai tiw epiptv· seiw ayth·w thw apa·thw ei·nai tv· ra diaue·simew kai koinopoih·uhkan sto Koinoboy·lio se prosvrinh· ba·sh. Pa·ntvw, xreia· zetai prosoxh· sto sta·dio ayto· gia na mh diakybeytei· h epityxi·a aytv· n tvn ereynv· n me thn pro·vrh dia·dosh plhroforiv· n sxetika· me ta pori·smata· toyw. H ky·ria eyuy·nh gia ton e·legxo tvn ygeionomikv· n shma·tvn, thw pistopoi·hshw thw gnhsio·thtaw kai thw diaki·nhshw te·toioy boei·oy kre·atow parame·nei sta endiafero·mena kra·th me·lh. Molono·ti ei·nai a·krvw dy·skolo na parempodistoy·n plh·rvw oi apa·tew, apo· tiw e·reynew thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w proe·kyce o·ti ypa·rxei ana· gkh na beltivuoy·n oi ygeionomikoi· e·legxoi se euniko· epi·pedo me sto·xo thn ay·jhsh toy posostoy· apoka·lychw kai pro·lhchw te·toioy ei·doyw para·nomvn drasthrioth·tvn. Vw anti·drash stiw ellei·ceiw poy epishma·nuhkan h·dh apo· tiw e·reynew thw Epitroph·w, apesta·lh h·dh epi·shmh epistolh· sto Hnvme·no Basi·leio, me thn opoi·a zhtoy·ntai sxetike·w plhrofori·ew. Synexi·zontai oi e·reynew gia thn piuanh· y·parjh apa·thw kai se a·llew diakinh·seiw boei·oy kre·atow, me sto·xo na epiteyxuei· mia plh·rh eiko·na thw kata·stashw kai na anixneyuoy·n o·lew oi piuane·w porei·ew


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1465/97, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit