text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 07. 1997 KOM(97) 2010 lopull. Komission lausunto Slovenian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi Sisältö A. JOHDANTO a) Esipuhe Jäsenyyshakemus Lausunnon taustaa Lausunnon sisältö b) Euroopan unionin ja Slovenian suhteet Historialliset ja geopoliittiset yhteydet Slovenian kanta Euroopan unioniin Sopimussuhteet Liittymistä valmisteleva strategia Kauppasuhteet Yleisarvio B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 1. Poliittiset arviointiperusteet 1. 1 Demokratia ja laillisuusperiaate Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne Parlamentin toiminta Toimeenpanovallan rakenne Toimeenpanovallan toiminta Tuomiovallan rakenne Tuomiovallan toiminta 1. 2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 1. 3 Yleisarvio 2. Taloudelliset arviointiperusteet 2. 1 Taloudellinen tilanne Tausta Vapauttaminen Vakauttaminen Rakennemuutos Rahoitusala Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 2. 2 Talous jäsenyyden näkökulmasta Johdanto Toimiva markkinatalous Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 2. 3 Yleisarvio 3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 3. 1 Rajattomat sisämarkkinat Neljä vapautta Yleinen toimintaympäristö Tavaroiden vapaa liikkuvuus Pääomien vapaa liikkuvuus Palveluiden vapaa liikkuvuus Henkilöiden vapaa liikkuvuus Yleisarvio Kilpailu 3. 2 Innovaatiot Tietoyhteiskunta Yleissivistävä j a ammatillinen koulutus sekä nuoriso Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Televiestintä Audiovisuaalinen ala 3. 3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous- ja rahaliitto Verotus Tilastot 3. 4 Politiikat eri aloilla Teollisuus Maatalous Kalastus Energia Liikenne Pienet ja keskisuuret yritykset 3. 5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset Aluepolitiikka ja koheesio 3. 6 Elämänlaatu ja ympäristö Ympäristö Kuluttajansuoja 3. 7 Oikeus- ja sisäasiat 3. 8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Kehitysyhteistyö Tulli Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 3. 9 Varainhoitoa koskevat kysymykset Varainhoidon valvonta Vaikutukset yhteisön talousarvioon 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 4. 1 Hallinnon rakenteet 4. 2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 4. 3 Yleisarvio C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT Liitteet Parlamentin kokoonpano Yhtenäismarkkinat: Valkoisessa kirjassa vahvistetut toimenpiteet Tilastotiedot A. JOHDANTO a) Esipuhe Jäsenyyshakemus Slovenia jätti hakemuksensa Euroopan unionin jäsenyydestä 10 päivänä kesäkuuta 1996, ja ministerineuvosto päätti vastaavasti 15 päivänä heinäkuuta 1996 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan, jossa määrätään komission kuulemisesta, mukaisen m en ettei y n täy täntöönpanemi sesta. Edellä sanottu huomioon ottaen komissio antaa tämän lausunnon vastauksena Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään pyyntöön antaa lausunto mahdollisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alkaneen hallitusten välisen konferenssin päätyttyä vuoden 1997 kesäkuussa. Lausunnon taustaa Slovenian jättämää jäsenyyshakemusta käsitellään samanaikaisesti yhdeksän muun assosioituneen maan hakemuksen kanssa. Slovenian liittyminen Euroopan unioniin on nähtävä osana historiallista kehitystä, jossa Keski- ja Itä-Euroopan maat pääsevät yli 40 vuotta kestäneestä maanosan kahtia jakautumisesta ja liittyvät unionin luomaan rauhan, vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen. Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto seuraavat päätelmät: teki "Jäseniksi haluavista Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneista maista tulee unionin jäseniä. Liittyminen tapahtuu heti, kun maa kykenee täyttämään jäsenyydestä koituvat velvoitteet täyttämällä taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Jäsenyys edellyttää seuraavaa: - hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka takaavat kansanvallan, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, - toimivan markkinatalouden olemassaolo ja kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa, - kyky vastata jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, talous-ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. Unionin kyky ottaa vastaan uusia jäseniä Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessä ennallaan on myös tärkeä seikka sekä unionin että hakijamaiden yhteisen edun kannalta. " Tässä julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudelliset arviointiperusteet Keski- ja Itä- liittymistä koskevien hakemusten Euroopan assosioituneiden maiden unioniin käsittelemiseksi. Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä tarpeeseen "luoda sellaiset edellytykset, jotka mahdollistavat hakijamaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen erityisesti - markkinatalouden kehittämisen, - hakijamaiden hallinnollisten rakenteiden mukauttamisen, ja - vakaan taloudellisen ja valuuttapoliittisen ympäristön luomisen avulla. " Lausunnossaan komissio käsittelee Slovenian jättämää hakemusta erikseen, mutta samojen arviointiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuksia, joista se antaa lausunnon samanaikaisesti. Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa-arvoisesta kohtelusta. Yksittäisten lausuntojen lisäksi komissio antaa neuvostolle erikseen "Agenda 2000" - tiedonantonsa yhteydessä yleisarvioinnin ja suositukset unionin onnistunutta laajentumista koskevaksi strategiaksi. Samanaikaisesti komissio antaa arvioinnin laajentumisen vaikutuksista unionin politiikkaan. liittymistä koskevista hakemuksista Lausunnon sisältö Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston tekemät päätelmät. Siinä: - kuvataan Slovenian ja unionin tähänastisia suhteita erityisesti assosiaatiosopimuksen puitteissa, - eritellään tilanne Eurooppa-neuvoston esittämien poliittisten edellytysten osalta (kansanvalta, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), - arvioidaan Slovenian taloudellisten edellytysten osalta tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston (markkinatalous, kyky selviytyä esittämien kilpailupaineesta), käsitellään kysymystä Slovenian kyvystä omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet, toisin sanoen unionin säännöstö sellaisena kuin se on ilmaistu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sekä johdettu oikeus ja unionin politiikat, ja - arvioidaan lopuksi yleisesti Slovenian tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten osalta ja annetaan liittymisneuvotteluja koskeva suositus. Arvioidessaan Sloveniaa taloudellisilla perusteilla ja sen kykyä omaksua säännöstö komissio teki myös tulevaisuutta koskevan arvioinnin; komissio on pyrkinyt arvioimaan Slovenian kohtuudella odotettavissa olevan kehityksen tulevien vuosien aikana ennen sen liittymistä unioniin ottaen huomioon sen, että myös säännöstö kehittyy jatkuvasti. Tämän vuoksi ja ennakoimatta liittymisen varsinaista ajankohtaa lausunto käsittää noin viiden vuoden keskipitkän aikavälin. Lausuntoa valmistellessaan komissio on saanut runsaasti tietoa Slovenian tilanteesta Slovenian viranomaisilta sekä hyödyntänyt monia muita tietolähteitä, mukaan lukien jäsenvaltiot ja useat kansainväliset järjestöt. b) Euroopan unionin ja Slovenian suhteet Historialliset ja geopoliittiset yhteydet Slovenia sijaitsee Adrianmeren pohjukassa Keski-, Etelä- ja Kaakkois-Euroopan rajaamassa kolmiossa, ja sillä on neljä rajanaapuria (Italia, Itävalta, Unkari ja Kroatia). Maan pinta-ala on 20 250 km2 ja väkiluku 2 miljoonaa. Slovenian alueella on asunut slaaviväestöä 500-luvulta alkaen. Valta siirtyi 1200-luvulla Habsburgeille. Ensimmäisen maailmansodan sekä Itävalta-Unkarin hajoamisen jälkeen Slovenia päätti liittyä osaksi serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaa (myöhemmin Jugoslavia). Toisen maailmansodan aikana Slovenia oli Saksan ja Italian miehittämä. Vuonna 1945 Sloveniasta tuli osa Jugoslavian sosialistista liittotasavaltaa, mutta rannikkoalueet ja syrjäseudut jäivät kansainvälisen hallinnon alaisuuteen vuoteen 1954 asti. Jyrkän kommunistisen pakkolunastus- ja kollektivointipolitiikan kauden jälkeen vuoden 1953 perustuslaissa luotiin perusta Jugoslavian itsehallinnolliselle sosialismille. Vuoden 1963 perustuslaissa vaalittiin ajatusta itsehallinnollisesta yhteiskunnasta talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämän kaikilla tasoilla, mutta se jäi edelleen kuitenkin pitkälti kommunisti puolueen valvontaan. Liittovaltion vallan heikkeneminen ja valtuuksien siirtäminen osavaltioille alkoi 60-luvun lopulla, mutta autoritaarinen keskusjohtoisuus palautettiin vuonna 1972 ilmenneiden poliittisten levottomuuksien jälkeen. Presidentti Titon kuoltua vuoden 1980 toukokuussa poliittinen Inflaation kiihtyminen, maksutaseen vajeen kasvu ja lainanoton nopea lisääntyminen antoivat pontta pyynnöille alueellisesta itsehallinnosta ja parlamentaariseen demokratiaan siirtymisestä. Vuonna 1989 Slovenian kansalliskokous muutti Serbian ylivallan pelossa perustuslakia valmistellakseen suvereenin Slovenian valtion perustamista. taloudellinen hajaannus alkoi voimistua. ja Slovenian ensimmäiset vapaat vaalit pidettiin vuoden 1990 huhtikuussa. Joulukuun 23. päivänä 1990 pidetyssä kansanäänestyksessä 88 prosenttia äänestäjistä kannatti itsenäisyyttä. Slovenian itsenäisyyttä ja suvereenisuutta koskeva perustuslaillinen peruskirja hyväksyttiin 25. kesäkuuta 1991, ja seuraavana päivänä maa julistettiin itsenäiseksi. Voitto Jugoslavian liittovaltion joukkoja vastaan itsenäisyysjulistuksen jälkeen käydyssä kymmenpäiväisessä sodassa vahvisti Slovenian aseman itsenäisenä valtiona. Euroopan yhteisö tunnusti Slovenian itsenäisyyden 15. tammikuuta 1992. jälkeen Vuoden 1992 joulukuussa pidettyjen presidentin- ja parlamenttivaalien muodostettiin laajapohjainen koalitiohallitus. Vuonna 1996 pidettyjen uusien parlamenttivaalien jälkeen kesti useita kuukausia, ennen kuin mikään puolueiden ryhmittymä onnistui muodostamaan hallitusenemmistöä. Slovenian kanta Euroopan unioniin Itsenäistymisen jälkeen Slovenian hallitus on johdonmukaisesti korostanut, että sen ulkopolitiikassa on etusijalla yhdentyminen Euroopan unioniin. Jo vuoden 1992 helmikuussa se esitti Eurooppa-sopimuksen tekemistä ja pyysi tukea Slovenian talouden rakenneuudistukseen ja lujittamiseen. se vahvisti Slovenian hallitus oli heti EU:n kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen tultua voimaan vuonna 1993 halukas aloittamaan Eurooppa-sopimusta koskevat neuvottelut. Kesäkuun 10. päivänä 1996, jolloin Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin, hallitus haki virallisesti EU:n jäsenyyttä. Kahta kuukautta aiemmin kansalliskokous oli hyväksynyt julistuksen, tahtonsa vapauttaa tavoitteekseen jäsenyyden jossa kiinteistömarkkinat Madridissa sopimien kokoontuneen periaatteiden mukaisesti. Vuoden 1997 toukokuussa Slovenia julkaisi maan unioniin liittymistä koskevaa strategiaa koskevan asiakirjan, jossa se jälleen vahvisti tavoitteenaan olevan pääsy EU:n täysjäseneksi. Asiakirjan mukaan "Slovenia on paitsi kykenevä ja halukas omaksumaan täysjäsenyydestä aiheutuvat velvoitteet myös valmis hyväksymään tietyt rajoitukset, joita näiden velvoitteiden täyttäminen aiheuttaisi Slovenian valtion suvereenisuudelle. " Eurooppa-neuvoston ilmaisi ja Sopimussuhteet liittotasavalta teki Euroopan yhteisön kanssa joukon Jugoslavian sosialistinen kauppasopimuksia, joista ensimmäinen on vuodelta 1970. Vuonna 1980 allekirjoitettiin kauppaa ja taloudellista yhteistyötä koskeva sopimus, ensinimäinen laatuaan, sekä perustettiin yhteistyöneuvosto. Jo tuolloin 96 prosenttia Jugoslavian teollisuustuotteiden viennistä yhteisöön oli vapautettu verosta, ja 28 prosenttia maataloustuotteista oli oikeutettu tullietuuskohteluun. Jugoslavian sisällissodan puhjettua EY keskeytti kyseisen sopimuksen soveltamisen vuoden 1991 marraskuussa. Tämän jälkeen kauppasuhteiden jatkuvuus varmistettiin vuosittain uusittavilla yksipuolisilla etuuskohteluun oikeuttavilla tuli voimaan vuoden 1997 kauppajärjestelyillä, kunnes väliaikainen tammikuussa (ks, jäljempänä). sopimus luotiin 13. huhtikuuta 1992. Euroopan yhteisön ja Slovenian diplomaattisuhteet Syyskuun 1. päivänä 1993 tuli voimaan yhteistyösopimus, joka pohjautui Jugoslavian kanssa vuonna 1980 allekirjoitettuun sopimukseen. Siihen liittyi täydentäviä järjestelyitä erityisesti liikenteen, tekstiilialan ja rahoitusalan yhteistyön osalta. kuitenkin viivyttivät Vuonna 1993 pidettiin yksi kokous, mutta sopimuksessa aiottua poliittista vuoropuhelua ei jatkettu, koska oletettiin, että se korvattaisiin pian Eurooppa-sopimuksella. Sen tekemistä tarpeesta muuttaa Slovenian erimielisyydet kiinteistölainsäädäntöä niin, että EU:n kansalaiset saisivat oikeuden omistaa kiinteistöjä. Eurooppa-sopimuksen onnistuttiin vihdoin liitteenä olevassa kirjeenvaihdossa edistämään sen allekirjoittamista, joka tapahtui 10. kesäkuuta 1996. Kirjeenvaihdon mukaan Slovenian kiinteistömarkkinat avattaisiin kaikille EU:n kansalaisille neljän vuoden kuluttua Eurooppa-sopimuksen voimaantulosta, ja Slovenian alueella vähintään kolme vuotta asuneille EU:n kansalaisille ne vapautettaisiin jo sopimuksen voimaantulon yhteydessä. 10 Eurooppa-sopimuksen ratifiointia odotettaessa 1. tammikuuta 1997 tuli voimaan väliaikainen sopimus, joka koskee kaikkea Eurooppa-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä korvaten näillä aloilla yhteistyö sopimuksen sekä vuosittain uusittavat yksipuoliset kauppaan liittyvät toimenpiteet. Yhteistyösopimuksen mukainen taloudellinen yhteistyö jatkuu. Eurooppa-sopimuksesta tulee voimaan tullessaan Slovenian ja Euroopan unionin suhteiden oikeusperusta. Sen tavoitteena on luoda puitteet poliittiselle vuoropuhelulle, kehittää kauppaa ja sopimuspuolten taloudellisia suhteita, luoda perusta yhteisön tekniselle avulle ja rahoitusavulle sekä luoda asianmukaiset puitteet Slovenian asteittaiselle yhdentymiselle unioniin. Sopimuksella luotu institutionaalinen rakenne tarjoaa mekanismin täytäntöönpanolle, hallinnoinnille ja valvonnalle suhteiden kaikilla osa-alueilla. Alakomiteat tason kysymyksiä. Ylemmistä virkamiehistä koostuvassa assosiaatiokomiteassa keskustellaan sopimukseen liittyvistä ongelmista, jotka pystytään usein ratkaisemaan. Assosiaationeuvostossa tarkastellaan suhteiden yleistä tilaa ja tulevaisuudennäkymiä, ja siinä on mahdollisuus tarkastella Slovenian edistymistä liittymisvalmisteluissa. tarkastelevat teknisen ratifioida, vaaditaan Slovenian perustuslaki Jotta Eurooppa-sopimus voitaisiin tuomioistuimen 5. kesäkuuta 1997 antaman päätöksen mukaan perustuslain muuttamista. Slovenian hallitus on sitoutunut saamaan aikaan tarvittavat muutokset, jotta sopimus voitaisiin ratifioida mahdollisimman pian. Slovenian hallitus katsoi tarpeelliseksi tehostaa yhdentymisprosessin hallinnointia ja päätti 25. lokakuuta 1996 antaa liittymistä valmistelevan politiikan yhteensovittamisen ja seurannan ulkoasiainministeriön alaisen Eurooppa-asiain toimiston tehtäväksi. Myös Phare-ohjelman hallinnointi on siirretty tälle toimistolle. Liittymistä valmisteleva strategia Väliaikaisen sopimuksen ja yhteistyösopimuksen sekä valkoisen kirjan täytäntöönpano Väliaikaisen sopimuksen kauppaa koskevat määräykset on pantu täytäntöön aikataulun mukaisesti. Ensimmäiset viralliset neuvottelut sekakomiteassa käytiin 20. —21. maaliskuuta 1997. Tällöin perustettiin myös yhdeksän alakomiteaa, joissa yhteistyö on edistynyt hyvin. tärkeimmät keskustelunaiheet ovat Slovenian liittymisstrategian Tämänhetkiset vahvistaminen, lainsäädännön lähentäminen, julkishallinnon uudistus, kansantalouden vakaus ja rakenneuudistukset, rahoituspalvelu ja pääoman liikkeiden vapauttaminen, viinejä ja väkeviä alkoholijuomia koskeva sopimus, kasvinsuojelun ja eläinlääkinnän vastaavuutta koskeva pöytäkirja, eurooppalainen vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva sopimus, sertifiointiin ja standardointiin liittyvät kysymykset, useat kauppaa koskevat erityiskysymykset, yhteisön ohjelmien avaaminen ja niihin osallistumiseen liittyvät valmistelut sekä kolmannen pilarin alaan kuuluva yhteistyö. Useimmat tähän mennessä esiin tulleet kaupan alaan kuuluvat kysymykset ovat olleet merkitykseltään vähäisiä. Koska Eurooppa-sopimuksen voimaantulo on viivästynyt, nyt on mahdollista nopeuttaa politiikkojen ja mekanismien käyttöönottoa jopa ennen sopimuksessa tavoiteltuja ajankohtia esimerkiksi standardien, kilpailun ja valtion tukien 11 osalta. Politiikkoja esimerkiksi julkisiin hankintoihin ja pääoman liikkumiseen liittyvistä näkökohdista ei aina ole kehitetty Eurooppa-sopimuksen hengessä, mutta kyseisissä tapauksissa hallitus tarkistaa lähestymistapaansa liittymisstrategian yhteydessä. ja pantava lainsäädäntöään sekä yksilöidään Komission vuonna 1995 julkaisemassa sisämarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa esitetään säädökset, jotka unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden on saatettava osaksi täytäntöön voidakseen soveltaa yhteisön kansallista toteuttamiseksi välttämättömät sisämarkkinoiden säännöstöä, edellytykset (I vaiheen toimenpiteet), joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Slovenia pitää tätä työtä erittäin tärkeänä. Eurooppa-asiain toimisto valvoo valkoiseen kirjaan liittyvien työryhmien koordinoinnista ja valvonnasta on lisäksi vastuussa lainsäädäntöasiani toimisto. Hallitus pitää valkoiseen kirjaan liittyvien toimien täytäntöönpanoa keskipitkän aikavälin strategisena tavoitteena, ja se julkaisikin vuoden 1996 toukokuussa primäärioikeuden lähentämistä koskevan kolmivuotissuunnitelman. Suunnitelmaa on tarkoitus kehittää edelleen lähinnä sisällyttämällä siihen teknisiä standardeja ja johdettua oikeutta niin, että siitä muokataan valkoisen kirjan täytäntöönpanoa koskeva strategia. Se on tarkoitus hyväksyä ennen vuoden 1997 loppua. jota hoitavien ministeriöiden täytäntöönpanoa, toimien Lainsäädännön mukauttamisessa on edistytty erityisesti pankkialan, henkisen ja teollisen omaisuuden, rahanpesun, kuluttajansuojan, henkilötietojen suojan ja tullin suhteen. Erityistä huomiota kaipaavat vielä pääoman vapaa liikkuvuus, välillinen verotus, vakuutusala, standardit, kilpailuja valtion tuet, energia-ala ja televiestintä. Yleisesti ottaen EY:n ja Slovenian väliaikainen sopimus toimii hyvin. Sen täytäntöön panossa ei tällä hetkellä ole suurempia ongelmia. Kahdenvälisiä neuvotteluja koskevasta menettelystä saatujen ensimmäisten kokemusten perusteella vaikuttaa siltä, että Slovenia on sitoutunut käyttämään sitä tehokkaasti. Suunnitelmallinen vuoropuhelu Slovenia on osallistunut suunnitelmalliseen vuoropuheluun vuoden 1996 kesäkuusta alkaen. Se pitää vuoropuhelua tärkeänä ja on erityisesti osaltaan edistänyt talous- ja rahoitusasioiden sekä sisämarkkinoiden ja energia-asioiden käsittelyä. Slovenian viranomaiset ovat ilmaisseet tyytyväisyytensä siihen, että äskettäin on aloitettu kokousten suunnittelu pitkällä aikavälillä ja että kun esityksiä voidaan suunnitella pidempään, on niiden laatukin paranemassa. Phare Slovenian muutoskehitystä ja liittymistä valmistelevia toimia tuettiin Phare-ohjelmasta 94 miljoonalla eculla vuosina 1992—1996. Vuoden 1997 osuus oli 22 miljoonaa ecua. Parhaillaan toteutetaan myös Italian (10 miljoonaa ecua) ja Itävallan (6 miljoonaa ecua) kanssa tehtävää raja-alueyhteistyötä koskevia ohjelmia, joissa keskitytään erityisesti talouden, ympäristön ja infrastruktuurien alojen yhteistyöhön. Phare-ohjelman ensimmäisinä vuosina sitä käytettiin lähinnä yksityistämisen ja yritysten rakennemuutosten tukemiseen, pankkialan uudistuksiin sekä Slovenian tutkimus- ja kehittämistoiminnan vahvistamiseen. Myöhemmin lisättyjä kohteita ovat lainsäädännön 12 julkishallinnon uudistaminen lähentäminen, omaksumiseen ja yritysten kilpailukyvyn edistämiseen liittyvät alat. sekä, muut yhteisön säännöstön suuren osan Slovenia on käyttänyt Phare-varoja tehokkaasti hyödykseen. Hallitus on erityisesti teknisten erityisongelmien teknisestä avusta niiden kohdentanut ratkaisemiseen, jotka liittyvät politiikkojen uudistamiseen, muutoskehitykseen, yhteisön säännöstön omaksumiseen sekä sellaisen taitotiedon luomiseen, jota maassa ei muuten ole käytettävissä. Maksusuorituksia on tehty paljon. Osallistuminen yhteisön ohjelmiin Koska Eurooppa-sopimusta ei vielä ole ratifioitu, Slovenia ei voi vielä osallistua yhteisön ohjelmiin, jotka edellyttävät assosiaationeuvoston perustamista. Kauppasuhteet Vuosina 1992—1996 EU:n ja Slovenian kauppa lisääntyi huomattavasti. EU:n tuonti Sloveniasta kasvoi 1,6 miljardista 4,2 miljardiin ecuun, ja EU:n vienti Sloveniaan kasvoi 1,4 miljardista 5,3 miljardiin ecuun. Slovenian kauppatase oli vuonna 1992 hieman ylijäämäinen, mutta muuttui alijäämäiseksi. Alijäämä kasvoi vuonna 1995, kun Itävalta, Suomi ja Ruotsi liittyivät unioniin, ja myös siksi, että Slovenian talouden välineistö kaipasi uudistusta. Slovenian vienti vastaa noin 60:ta prosenttia BKT:sta, ja vuonna 1996 noin 66 prosenttia ulkomaankaupasta käytiin Euroopan unionin kanssa. Tärkeimmät tuonti-ja vientituotteet olivat sähkölaitteet, kuljetuskalustoja tekstiilit. Saksa on Slovenian tärkein kauppakumppani. Vuonna 1996 Saksan osuus Slovenian koko ulkomaankaupasta oli 25,9 prosenttia. Seuraavaksi eniten kauppaa käytiin Italian, Ranskan, Kroatian ja Itävallan kanssa. Itsenäistymisensä jälkeen Slovenia on osallistunut järjestöjen poliittista vakautta ja toimintaan. Slovenia on mukana keskieurooppalaisessa aloitteessa (CEI) ja Keski- Euroopan vapaakauppasopimuksessa (CEFTA). taloudellista yhteistyötä edistävien alueellisten Yleisarvio Kahdenvälinen suhde on yleisesti ottaen kehittynyt rakentavasti ja ongelmitta. Lainsäädäntöön ja perustuslakiin liittyvät kysymykset, jotka ovat viivyttäneet Slovenian Eurooppa-sopimuksen ratifiointia, ovat rajoittaneet suhteiden kehitystä, vaikka Slovenia onkin monilla aloilla halukas etenemään Eurooppa-sopimuksessa suunnitellun yhteistyön kehittämisessä jo ennen sen voimaantuloa. 13 B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 1. Poliittiset arviointiperusteet Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi joukon Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaiden liittymistä koskevia ns. poliittisia arviointiperusteita. Näiden mukaan hakijamaissa olisi oltava turvataan demokratia, laillisuusperiaate, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittaminen ja niiden suojelu". toimielimet, "vakaat joilla Euroopan yhteisöjen komissio on käyttänyt useita tietolähteitä tehdäkseen siltä pyydetyn poliittisia oloja koskevan arvioinnin. Näitä tietolähteitä ovat muun muassa Slovenian viranomaisten vastaukset komission yksiköiden niille vuoden 1996 huhtikuussa kokousten lähettämään jäsenvaltioiden suurlähetystöjen laatimat kertomukset, kansainvälisten järjestöjen (erityisesti Euroopan neuvoston ja ETYJ:n) tekemät arvioinnit ja valtiosta riippumattomien j ärj estöj en kertomukset. ja komission edustuston kahdenvälisten kyselyyn, seuranta, Tässä analyysissä paneudutaan julkisen vallan rakenteen ja toiminnan pääasiallisiin piirteisiin sekä perusoikeuksien suojelun järjestämiseen. Siinä ei tyydytä viralliseen toiminnan kuvaukseen, vaan pyritään demokratian kuvaamiseen. ja oikeusvaltion todellisen Tämä arviointi koskee tilannetta vuoden 1997 kesäkuussa. Siinä ei tarkastella yksityiskohtaisesti muutoksia, tapahtua kommunistihallinnon jotka ovat voineet sortumisen jälkeen tai joita suunnitellaan tulevaisuutta varten, vaikka aikomus uudistaa jokin ala on useimmiten otettu huomioon. Hallinnon tilanteeseen, jota käsitellään tarkemmin 4 osastossa, ainoastaan viitataan lyhyesti. 1. 1 Demokratia ja laillisuusperiaate Slovenian itsenäisyysjulistuksen antamisen jälkeen vuoden 1991 kesäkuussa Slovenian parlamentti antoi uuden perustuslain, jolla perustettiin parlamentaarinen demokratia. Kyseinen perustuslaki tuli voimaan vuoden 1991 joulukuussa sen jälkeen, kun Slovenian eri toimielimet olivat sen hyväksyneet. Toimielimet toimivat säännönmukaisesti. Lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät varovat toimivaltansa ylittämistä ja toimivat yhteistyössä. Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne Parlamentti koostuu yhdestä kamarista, kansalliskokouksesta. Se koostuu 90 jäsenestä, jotka valitaan neljän vuoden toimikaudeksi vaalijärjestelmässä, joka on sekamuoto suhteellisesta ja enemmistövaalista. unkarilaisvähemmistölle on varattu kullekin yksi edustajapaikka. Sloveniassa on myös kansallisneuvosto, jonka tehtävänä on edustaa sosiaalistaloudellisten ja ammatillisten Italialaisvähemmistölle vaalista ja 14 tahojen sekä paikallisyhteisöiden etuja. Kyseinen neuvosto koostuu 40:stä viideksi vuodeksi valitusta jäsenestä. He antavat lausunnon kansalliskokouksen käsittelemistä esityksistä, voivat pyytää kansalliskokousta käsittelemään uudelleen lakitekstiä ennen sen vahvistamista (kansalliskokouksen on silloin äänestettävä uudemman kerran tekstistä ja saatava jäsentensä enemmistö sen kannalle) ja heillä on mahdollisuus pyytää parlamentaarisen tutkintavaliokunnan perustamista. Tasavallan presidentin on hajotettava kansalliskokous, jos tämä ei pysty nimeämään pääministeriä. Parlamentin jäsenet nauttivat perinteistä koskemattomuutta. Opposition asema ja osallistuminen toimielinten toimintaan on tunnustettu Sloveniassa. Se ilmenee erityisesti parlamentaaristen tutkintavaliokuntien perustamisena (yhden kolmasosan parlamentin jäsenistä tekemällä päätöksellä). Niillä on sama tutkintavalta kuin tuomioistuimilla. Nykyisin kyseisiä valiokuntia on kuusi. Niiden tehokkuus on kuitenkin niiden tuottamien kertomusten valossa osoittautunut kyseenalaiseksi. Kansalliskokouksessa on 39 pysyvää valiokuntaa. Parhaillaan käsitellään esitystä niiden määrän vähentämisestä 15:een. Sloveniassa on monipuoluejärjestelmä. Maassa on 30 rekisteröityä puoluetta, jotka kaikki asettivat ehdokkaita viimeisimmissä parlamenttivaaleissa vuonna 1996. Poliittisia ryhmittymiä on helppo perustaa ja ne saavat rahoitusta valtiolta suhteessa viime vaaleissa saamaansa äänimäärään. Parlamentti harjoittaa lainsäädäntövaltaa. Sillä, hallituksella, vähintään 5 000 äänestäjän ryhmällä ja kansallisneuvostolla on aloiteoikeus. Lainsäädäntöprosessi on Sloveniassa ja verrattain pitkä. Kun asiassa kansallisneuvosto ovat käsitelleet lakiesityksen, kansalliskokous käsittelee sen kolmasti ennen kuin antaa lain. toimivaltainen parlamentin pysyvä valiokunta lainsäädännössä. Perustuslakituomioistuin valvoo Hallituksella on itsenäinen säädösvalta, jonka ansiosta se voi antaa säädöksiä, vaikka siitä ei laissa ole ennakkoon säädettykään. Se ei voi kuitenkaan sen perusteella säännellä luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden oikeuksia, ellei se ole saanut siihen valtuutusta sitä, että parlamentin antama valtuutus on ollut nimenomainen ja että hallituksen säädösvallallaan antamat säädökset vastaavat todella lainsäätäjän tarkoituksia. Presidentti voi antaa lainvoimaisia säädöksiä sodan tai hätätilan aikana tai silloin, kun parlamentti ei pysty kokoontumaan (perustuslain 108 artikla) sillä edellytyksellä, että hän palauttaa kyseiset valtuutensa parlamentille mahdollisimman pian. tarkasti Kansalliskokous voi päättää kansanäänestyksen järjestämisestä aiheesta, jonka se katsoo sen arvoiseksi, joko yhden kolmasosan sen jäsenistä, kansallisneuvoston tai 40 000 äänestäjän järjestettiin vuoden 1996 marraskuussa kansanäänestys käynnissä olleiden parlamenttivaalien vaalitavan uudistamisesta. Yksikään kolmesta muutosehdotuksesta ei saanut vaadittua enemmistöä. sitä pyytäessä. Sloveniassa Parlamentin toiminta 15 Vuosina 1992 ja 1996 pidetyt vaalit olivat vapaat ja rehelliset. Niiden tulokset johtivat kummallakin kerralla kokoomushallituksen perustamiseen (katso liitteenä vuoden 1996 parlamenttivaalien tulokset). Parlamentti toimii tyydyttävästi. Sen toimivaltaa kunnioitetaan ja oppositio osallistuu tavanomaiseen nopeutettava toimintaan. lainsäädäntömenettelyn sääntöjä ja lisättävä yleisemmin kansalliskokouksen teknisiä välineitä ja henkilöstöä, jotta se voi paremmin suorittaa lainsäätäjän tehtävänsä erityisesti Euroopan yhdistyessä. kuitenkin tapaan Olisi sen Toimeenpanovallan rakenne Tasavallan presidentti valitaan yleisillä suorilla vaaleilla viiden vuoden toimikaudeksi, jonka voi kerran uusia. Hänellä on perinteiset valtionpäämiehen virkatehtävät. Jos hänen toimintansa on perustuslain tai muiden lakien vastainen, kansalliskokous voi pyytää perustuslakituomioistuinta erottamaan hänet virastaan kahden kolmasosan enemmistöllä tehdyllä päätöksellä. Parlamentti valitsee pääministerin tasavallan presidentin esityksestä. Kansalliskokous valitsee myös ministerit pääministerin esityksestä. Hallitus ja yksittäiset ministerit ovat vastuussa kansalliskokoukselle. Valtion aluehallinto perustuu 58 paikallishallitukseen, joiden päälliköt hallitus nimeää sisäministerin täytäntöön keskushallinnon tekemiä päätöksiä ja valvovat paikallisyhteisöjen toimintaa. Niiden päälliköt ovat virkavastuussa sisäasiainministerille. esityksestä. Kyseiset paikallishallitukset panevat Sloveniassa on ainoastaan yksi paikallishallintoyksikkö, kunnat. Vuonna 1994 niiden määrää nostettiin 62:sta 147:ään (20 uuden kunnan perustamista suunnitellaan). Ne hoitavat suureksi osaksi paikalliset julkiset palvelut. Niiden johdossa on suorilla yleisillä vaaleilla valittu kunnanjohtaja ja neljäksi vuodeksi valittu kunnanvaltuusto. Valtion tuki muodostaa edelleen merkittävän osan kuntien budjettivaroista. Useita hankkeita on suunnitteilla niiden taloudellisen riippumattomuuden lisäämiseksi. toinen valtion virastojen Julkishallintoa säätelee kaksi lakia, joista toinen koskee hallituksen ja parlamentin henkilöstöä ja lain säännökset ovat samankaltaisia voimassa olevan työlain säännösten kanssa. Sloveniassa ei ole toistaiseksi hallinnon toimien avoimuuden turvaavaa lakia, vaikka perustuslaissa säädetään siitä. toimihenkilöitä. Viimeksi mainitun Siviilihallinto valvoo armeijaa, salaista palvelua ja poliisia. Vuonna 1996 aloitettiin tehokkuuden poliisivoimien uudelleenorganisointi paikallisella parantamiseksi. Parlamentti ja toimeenpanovalta valvovat armeijaa. Pääministeri on suoraan vastuussa salaisen palvelun toiminnasta. tasolla poliisin Toimeenpanovallan toiminta Valtion keskeiset toimielimet toimivat säännönmukaisesti ja häiriöittä. Koska Slovenia on itsenäistynyt äskettäin, sen paikallinen itsehallinto on vasta kehittymässä. Julkishallinnon uudistusohjelmassa määrätään toimivallan siirtämisestä 16 kunnille. Parlamentti käsittelee parhaillaan paikallisyhteisöjen uudistamista koskevaa lakiesitystä. Hallitus aikoo käynnistää hallinnon julkishallinnon nykyaikaistamista koskevan laajan ohjelman, joka kattaa oikeudelliset, hallinnolliset, rahoitukselliset ja organisaatiota koskevat näkökohdat ja jolla pyritään edistämään henkilöstön koulutusta. Korruption torjunta on yksi hallituksen ensisijaisista tavoitteista. tehokkuuden parantamiseksi Poliisin toiminnan valvomisesta vastaava parlamentin valiokunta on törmännyt tiettyihin esteisiin tehtäväänsä suorittaessaan. Erityisesti yhteistyö sisäministeriön kanssa on ollut joskus vaikeaa. Poliisin toiminnan valvonta ja mahdollisuudet asettaa se vastuuseen ovat kuitenkin tyydyttäviä. Tuomiovallan rakenne Slovenian oikeuslaitoksen riippumattomuus lainsäädäntövallasta ja toimeenpanovallasta on turvattu. Kansalliskokous nimittää tuomarit elinikäiseksi toimikaudeksi oikeudellisen neuvoston esityksestä. Oikeudellinen neuvosto on Slovenian tuomarikunnan hallintoelin, jonka 11 jäsenestä viisi on parlamentin tasavallan presidentin esityksestä valitsemia ja kuusi virassa olevaa tuomaria. Ainoastaan kansalliskokous voi erottaa tuomarit virastaan oikeudellisen neuvoston esityksestä, jos he ovat syyllistyneet rikokseen virkaansa hoitaessaan tuomittu yli kuuden kuukauden pituiseen vankeusrangaistukseen. Tuomarit ovat koskemattomia eikä heitä voida pidättää, ellei parlamentti ole antanut siihen etukäteen lupaa. Tuomareilla ja syyttäjillä on sananvapaus ja yhdistymisvapaus. jos heidät on tai toimeenpanovallasta. Syyttäjälaitos on riippumaton sekä lainsäädäntövallasta että Parlamentti nimeää ylimmän syyttäjäviranomaisen kuuden vuoden toimikaudeksi hallituksen esityksestä. Kansalliskokous voi myös erottaa hänet virastaan yksinkertaisella enemmistöllä. jossa on nykyisin Oikeus riitauttaa hallinnolliset toimet on turvattu perustuslain 25 artiklalla. Käytännössä kuitenkin kyseisiin toimiin voi hakea oikeudellista muutosta ainoastaan korkeimman jutturuuhka erityisesti paikallisen oikeuden erityisjaostolta, itsehallinnon kehittämisen jälkeen sen käsiteltäväksi saatettujen asioiden määrän vuoksi. Lisäksi käsittely on korkeimmassa oikeudessa täysin kirjallista eikä asioita ratkaista julkisesti yleisön luoda neljästä tuomioistuimesta koostuvan todellisen hallinnollisen tuomioistuimen, jossa asioiden käsittely on julkista ja jonka päätöksiin voidaan hakea muutosta korkeimmalta oikeudelta. Parlamentti käsittelee vielä kyseistä esitystä. läsnäollessa. Sen vuoksi hallitus on päättänyt Sloveniassa on ollut vuoden 1994 syyskuusta oikeusasiamies, jonka parlamentti valitsee ja jonka tehtävänä on käsitellä hänelle lähetetyt valitukset. Eniten valituksia ovat toistaiseksi tehneet vankilassa tai pidätettynä olevat henkilöt. Perustuslakituomioistuin koostuu yhdeksästä tuomarista, jotka parlamentti nimittää tasavallan presidentin esityksestä yhdeksän vuoden toimikaudeksi, jota ei voi uusia. Se valvoo, että lait, asetukset ja paikallisyhteisöiden antamat säädökset ovat perustuslain, kansainvälisten sopimusten ja kansainvälisen oikeuden yleisperiaatteiden mukaisia. Se lausuu kantansa myös niiden kantajien hakemuksista, jotka katsovat, että heidän 17 turvattuja perusoikeuksiaan on loukattu. Perustuslain 162 artiklan perustuslailla mukaisesti jokainen henkilö, joka voi osoittaa omaavansa henkilökohtaisen edun asiassa, voi saattaa asian perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi. Tasavallan presidentti, hallitus pyytää perustuslakituomioistuinta antamaan päätöksen siitä, onko parhaillaan ratifioitava kansainvälinen sopimus perustuslain mukainen. kansalliskokouksen kolmasosa jäsenistä yksi voi tai Tuomiovallan toiminta Suurimmat ongelmat Slovenian oikeusjärjestelmässä ovat sen suhteellinen tehottomuus ja oikeusprosessien kesto. Kanteen käsittelemistä siviiliasiassa saattaa joutua odottamaan lähes viisi vuotta. Sloveniassa on pulaa tuomareista, koska heidän palkkansa on suhteellisen alhainen ja tuomareita koskevassa virkasäännössä on ikää koskevia edellytyksiä (tuomarin on oltava Sloveniassa 30 vuotta täyttänyt). Tilanteen pitäisi parantua tuomioistuinten varustamista erityisesti ATK-laitteistoilla koskevalla ohjelmalla ja oikeudenkäyntien uudistamista koskevalla hankkeella. Perustuslakituomioistuimella on merkittävä asema ja demokratian toimimisessa Sloveniassa. Sen oikeuskäytäntö on lujittanut oikeusvaltion perustamista antamalla toisille tuomioistuimille tiettyjä suuntaviivoja lukuisten uusien lakien soveltamiselle. Perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi on saatettu kaiken kaikkiaan lähes 1 500 asiaa. Niistä 80 prosenttia on yksityishenkilöiden käsiteltäväksi saattamia ja 5 prosenttia on johtanut myönteiseen päätökseen. toimielinten toiminnassa 1. 2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien Sloveniassa on annettu säädöksiä tietyt kunnioittamisen varmistamiseksi. Kyseisiä oikeuksia vahvistavat myös Euroopan kansainväliset joista ihmisoikeusyleissopimus ja sen tärkeimmät lisäpöytäkirjat. Kyseinen kokonaisuus muodostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan mukaisesti osan yhteisön säännöstöä: kaikkien Euroopan unioniin liittymistä haluavien valtioiden on ratifioitava kyseiset tekstit ennen liittymistä. yleissopimukset, merkittävimpiä ovat Slovenia on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuoden 1993 toukokuusta. Se on ratifioinut Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjat vuoden 1994 kesäkuussa. Slovenia myöntää yksityishenkilöille mahdollisuuden saattaa asiansa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi, jos he katsovat, että heidän kyseisen yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan on loukattu. ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen Muista suojelua koskevista kansainvälisistä yleissopimuksista Slovenia on ratifioinut kidutuksen vastaisen yleissopimuksen, mutta ei vielä vähemmistöjä koskevaa puiteyleissopimusta. Se ei ole allekirjoittanut Euroopan sosiaalista peruskirjaa. Slovenia on ratifioinut YK:n tärkeimmät ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset. Slovenian perustuslain 8 artiklassa säädetään, että kansallisten lakien on oltava suoraan sisäisessä oikeusjärjestyksessä sovellettavien kansainvälisten sopimusten mukaisia. 18 Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet turvattu Sloveniassa. Oikeusapujärjestelmä on Oikeussuojan saaminen on laajalti sovellettavissa rikostuomioistuimissa. Kansalaisten oikeusturvaa haittaa ainoastaan tuomioiden saamisen kesto. Kuolemanrangaistus poistettu. ihmisoikeusyleissopimuksen pöytäkirjan n:o 6 vuoden 1994 kesäkuussa. Slovenia ratifioinut on on Euroopan Oikeus olla joutumatta pidätetyksi mielivaltaisesti on turvattu, koska pidättämiseen tarvitaan etukäteen tehty oikeuden päätös. Pidätetylle on ilmoitettava 24 tunnin kuluessa pidättämisen syyt. Pidättäminen saa kestää enintään kolme kuukautta. Perustuslain 30 artiklassa säädetään, että perusteettomasti pidätetyllä henkilöllä on oikeus korvaukseen. Vaalioikeudet on turvattu kaikille 18 vuotta täyttäneille kansalaisille. Yhdistymisvapaus ja kokoontumisvapaus ovat Sloveniassa turvattuja. Jo ennen vuotta 1991 sallitun yhdistysalan vireyttä osoittaa noin 2 000 valtiosta riippumatonta järjestöä. Sananvapaus on turvattu Sloveniassa. Lehdistö on yksityistetty eikä toimittajilla ole erityisiä esteitä ammattinsa harjoittamisessa. Audiovisuaalisella puolella yksityinen sektori (kolme maanlaajuista televisiokanavaa sekä lukuisia maanlaajuisia ja paikallisia radioasemia) on haastanut laajalti kilpailuun valtion omistuksessa olevat kanavat (kolme radio-ja kaksi televisiokanavaa). Suurin osa Slovenian kotitalouksista pystyy seuraamaan ulkomaisia radio- ja televisiokanavia. Vaalikampanjoiden aikana kaikki poliittiset puolueet ovat saaneet yhtä paljon lähetysaikaa audiovisuaalisista tiedotusvälineistä ohjelmansa esittämiseen. Omistusoikeus tunnustetaan perustuslaissa. Ulkomaalaisten kohdalla sitä kuitenkin edelleen rajoitetaan erityisesti maanomistuksen osalta, joka sallitaan ainoastaan perinnön kautta jos Slovenian kansalaiset voivat vastavuoroisesti saada maaomaisuutta kyseisestä toisesta maasta (perustuslain 68 artikla). ja ainoastaan, Perustuslakituomioistuin vahvisti 5 päivänä kesäkuuta 1997 antamassaan lausunnossa, että ennen Eurooppa-sopimuksen ratifiointia on muutettava perustuslain 68 artiklaa ja nykyisin voimassa olevaa lainsäädäntömenettelyä. Hallitus on sitoutunut tekemään kyseisen muutoksen mahdollisimman nopeasti. Kommunistihallinnon takavarikoiman omaisuuden palauttaminen vaikuttaa toteutuvan erityisen hitaasti. Ainoastaan 50 prosenttia kyseisistä riita-asioista on ratkaistu ja toistaiseksi 10 prosenttia kiinteistöistä on palautettu. Perustuslakituomioistuin mitätöi vuoden 1995 joulukuussa tehdyn päätöksen yli 200 hehtaarin kiinteistöjen palauttamisen lykkäämisestä. Parlamentin on vahvistettava tarvittavat säännöt ja käynnissä olevia menettelyjä on nopeutettava uusien vaikeuksien välttämiseksi kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanossa ja omistusoikeuksien osalta mahdollisesti vielä esiintyvien epävarmuustekijöiden vähentämiseksi. Sitä helpottaa kiinteistörekisterin päivittäminen ja tietokoneistaminen vuonna 1998. 19 Tietyn toisen maailmansodan loppupuolella takavarikoidun omaisuuden palauttamisesta jatkunut kiistely liitteen XIII määräyksillä, joissa käsitellään yleisemmin kiinteistöjen hankkimista Sloveniasta Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten osalta. ratkaistaan Eurooppa-sopimuksen Italian kanssa kunnioittaminen Yksityiselämän tai puhelinkuunteluun on saatava etukäteen tuomarin antama valtuutus. Perustuslain 36 artiklan 4 kohdassa sallitaan julkisille viranomaisille poikkeaminen kyseisestä säännöstä, jos se on ehdottoman tarpeen. Toistaiseksi poliisi ei ole käyttänyt väärin kyseistä poikkeusmenettelyä. kotietsintään turvattu siten, että on Slovenia on ratifioinut pakolaisia koskevan Geneven yleissopimuksen. Se valmistelee muutosta, jolla sen kansallinen lainsäädäntö mukautetaan Euroopan unionin sääntöihin. Nykyisin noin 8 700 entisestä Jugoslaviasta peräisin olevaa pakolaista suojellaan väliaikaisesti. Epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua koskevista tapauksista ei ole ilmoitettu. Slovenian viranomaiset eivät ole vielä ratkaisseet valtioseuraannosta aiheutuneita kansallisuuskysymyksiä. Henkilöillä, jotka asuvat pysyvästi Slovenian alueella ja haluavat saada maan kansalaisuuden, oli aikaa 25 päivään joulukuuta 1991 hakea sitä. Yli 98 prosenttia hakijoista sai Slovenian kansalaisuuden. Mainitun päivän jälkeen on jätetty 16 000 uutta hakemusta; 6 000 hakemukseen on vastattu myönteisesti ja 900 on hylätty. Ratkaisematta on tilanne noin 5 000 kansalaisuudettoman osalta, jotka syystä tai toisesta eivät ole hakeneet Slovenian kansalaisuutta eikä pakolaisasemaa. Hallituksen on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä kyseisen ongelman ratkaisemiseksi. Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet Perustuslaissa huonompiosaisten kohdalla). tunnustetaan oikeus sosiaaliturvaan (50 artikla ja 52 artikla järjestäytymisvapaus Ammatillinen turvataan perustuslain 76 artiklassa. Neljä ammattiliittoa ovat koonneet suurimman osan ammatillisesti järjestäytyneistä henkilöistä. Ammatillisen järjestäytymisen aste on noin 50 prosenttia. Lakko-oikeus tunnustetaan perustuslain 77 artiklassa. Sitä voidaan kuitenkin rajoittaa lailla, jos yleinen etu kyseinen ala huomioon ottaen sitä vaatii. Opetuksen ja uskonnon vapaus on turvattu perustuslailla. Slovenian hallitus ja roomalaiskatolinen kirkko kiistelevät kommunistihallinnon takavarikoiman omaisuuden palauttamisesta. Kyseinen asia pitäisi ratkaista perustuslakituomioistuimen edellä mainitulla päätöksellä. Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu Noin 8 prosenttia Slovenian väestöstä kuuluu vähemmistöihin (2,8 prosenttia kroaatteja, 2,4 prosentteja serbejä, 1,4 prosenttia bosneja, 0,43 unkarilaisia ja 0,16 prosenttia italialaisia). Ainoastaan unkarilaiset ja italialaiset on tunnustettu vähemmistöiksi, koska toiset ryhmät eivät ole Sloveniassa pysyvästi. 20 Slovenian peruslaissa tunnustetaan unkarilais- ja italialaisvähemmistöjen oikeudet. Kummallakin vähemmistöllä on oma edustajansa kansalliskokouksessa, jolla on valta keskeyttää niiden lakien hyväksyminen, jotka koskevat vähemmistöjen erityisten oikeuksien käyttämistä tai niiden oikeudellista asemaa. Vähemmistöillä on oikeus laitoksia niiden oikeuksien perustaa paikallisella toteuttamiseksi, jotka niille annettu koulutuksen, kulttuurin ja tiedonsaannin alalla. Italialaisella ja unkarilaisella yhteisöllä on oikeus edistää suhteitaan Italian ja Unkarin kanssa. Perustuslain 62 artiklassa tunnustetaan jokaiselle oikeus käyttää omaa kieltään yhteydenpidossa hallinnon kanssa. tasolla omia autonomisia Perustuslain 65 artiklassa tunnustetaan myös Slovenian romaniyhteisön (nykyisin 7 000 - 10 000 henkilöä) erityisluonne. Kansalliskokous käsittelee parhaillaan erityistä lakia toteutti vuonna 1995 ohjelman heidän romanien suojelusta. Slovenian hallitus sosiaalisten ja poliittisten oikeuksiensa soveltamisen lujittamiseksi. Romanit ovat edustettuina niiden kaupunkien valtuustoissa, joissa he asuvat. 1. 3 Yleisarvio toimielimet Slovenian Lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät varovat toimivaltansa ylittämistä ja toimivat yhteistyössä. Vuosien 1992 ja 1996 vaalit olivat vapaat ja rehelliset. Oppositio osallistuu tavanomaiseen tapaan toimielinten toimintaan. säännönmukaisesti. toimivat Perusoikeuksien kunnioittamisen osalta maassa ei ole suuria ongelmia. Tiettyjä parannuksia olisi kuitenkin vielä ja kommunistihallinnon takavarikoiman omaisuuden palauttamisessa entisille omistajilleen. Korruption torjuntaa on tehostettava. tehtävä oikeusjärjestelmän toiminnassa Slovenia on näin ollen ominaisuuksiltaan demokraattinen valtio, jolla on laillisuusperiaatteen, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittamisen ja niiden suojelun turvaavat vakaat toimielimet. 2. Taloudelliset arviointiperusteet ja näkymiä taloudellisia oloja Slovenian tarkastellessaan komissio on pitänyt lähtökohtanaan erityisesti Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joissa todettiin, että Euroopan unionin jäsenyys edellyttää ja kykyä selviytyä unionissa vallitsevista kilpailutekijöistä ja markkinavoimista. toimivaa markkinataloutta Tässä lausunnon osastossa esitetään ensin tiivis katsaus talouden tilanteesta ja taustasta ja tarkastellaan tämän jälkeen toisaalta Slovenian edistymistä talouden rakennemuutoksen keskeisillä aloilla (hinta- ja kauppajärjestelmän vapauttaminen, talouden vakauttaminen, rakennemuutos, rahoitusalan uudistukset) ja toisaalta maan taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Lopuksi annetaan yleisarvio Slovenian tilanteesta suhteessa Eurooppa- neuvoston esittämiin arviointiperusteisiin ja selvitys jatkouudistusten mahdollisuuksista ja painopisteistä. 21 2. 1 Taloudellinen tilanne Tausta Slovenian väkiluku on 2 miljoonaa ja bruttokansatuote (BKT) 20 miljardia ecua (ostovoimapariteetilla ilmaistuna). Sen asukasmäärä on noin 0,5 prosenttia Euroopan unionin asukasmäärästä, mutta sen talous ainoastaan 0,3 prosenttia unionin taloudesta. Slovenian asukasta kohti laskettu BKT on noin 59 prosenttia unionin keskiarvosta. Keskimääräinen kuukausipalkka on noin 475 ecua. Slovenia on vuonna 1995 perustetun WTO:n perustajajäsen ja se liittyi CEFTAan vuonna 1996. Edistyminen talouden rakennemuutoksessa jolloin ja yhteisomistus tuli osa Jugoslaviaa, Slovenian kehitys teollistuneeksi taloudeksi alkoi jo sen ollessa osa Habsburgien joka muuttui siitä valtakuntaa vuoteen 1918, kommunistivaltioksi vuonna 1945. Maa otti käyttöön sosialistisen järjestelmän, jossa itsehallinto ja valtionomistusta. Järjestelmän synnyttämä epätasapaino ilmeni 1980-luvulla: tulot alkoivat pienentyä ja inflaatio kiihtyi. Slovenian velkaisuus lisääntyi ja se ei pystynyt hoitamaan velkojaan helposti, koska se ei saanut uusia ulkomaisia luottoja ja koska sen oli siirrettävä huomattavasti varoja muihin Jugoslavian Joitain uudistustoimia toteutettiin ennen vuonna 1991 tapahtunutta itsenäistymistä, mutta edistyminen oli hidasta. täydensivät keskusjohtoista suunnitelmataloutta tasavaltoihin. Slovenia on ollut aina vaurain ja kaikkein avoin entisistä Jugoslavian tasavalloista. Se on hyötynyt suotuisasta maantieteellisestä sijainnistaan ja vauraasta menneisyydestään. Vuoteen 1990 saakka sen osuus oli noin 16 prosenttia Jugoslavian kokonaistuotannosta ja 27 prosenttia ulkomaankaupasta, vaikka sen väkiluvun osuus oli vain 9 prosenttia koko Jugoslavian väkiluvusta. Slovenia itsenäistyi vuonna 1991 ja alkoi muuttaa talouden rakenteitaan. Koska Sloveniassa ei oltu koskaan sovellettu perinteistä keskusjohtoista suunnitelmataloutta, sen keskittymisen taso oli alhaisempi kuin muissa Keski- ja Itä- Euroopan maissa. Se oli myös muita vähemmän riippuvainen Neuvostoliitosta. Kuten siirtymätalouksia, Sloveniaa vaivasivat kuitenkin useat vääristymät: muitakin omistusoikeudelle ja pääoman käytölle oli asetettu rajoituksia, raskaan teollisuuden osuutta painotettiin liikaa, suurilla yrityksillä oli määräävä asema ja huomattava osa kaupasta suuntautui kommunistimaihin. Siirtymävaiheen alussa oli painopiste enemmän vakauttamisessa kuin uudistamisessa. Vaikka kauppa ja tietyt hinnat oli vapautettu jo alkuvaiheessa, julkisen talouden uudistaminen, yksityistäminen ja rakenteiden uudistaminen tapahtuivat myöhemmin ja vie vielä jonkin aikaa, kunnes ne on saatu toteutettua kokonaisuudessaan. Pienimuotoinen yksityisyrittäjyys oli sallittua jo Jugoslavian lainsäädännössä, ja valtion omistus oli melko vähäistä. Pääasiallinen omistusmuoto oli yhteisomistus, jossa yrityksiä johdettiin melko itsenäisesti sen sijaan, että niitä olisi valvottu keskitetysti, ja voimakasta. Tietyt työntekijöiden keskusjohtoiseen kuitenkin väistämättömiä: rahoituskurin puute johti laadultaan huonompaan ja tehottomampaan suunnitelmatalouteen osallistuminen vääristymät toimintaan yritysten liittyvät olivat oli 22 tuotantoon ja liialliseen työvoiman käyttöön. Työpaikan säilyminen oli turvattua ja työvoiman irtisanominen oli kiellettyä. Yksityistäminen ja uusien yritysten syntyminen on lisännyt yksityisen sektorin merkitystä. Yksityistäminen on kohdistunut yhteisomistuksessa olleisiin yrityksiin, joten valtion omistuksessa olevien yritysten yksityistäminen on vielä toteutettava. Ulkomaiset suorat sijoitukset Sloveniaan suuntautuvien ulkomaisten suorien sijoitusten määrä on pysynyt alhaisena talouden kokoon verrattuna: vuotuinen ulkomaisten sijoitusten määrä ei ole koskaan ylittänyt yhtä prosenttia BKT:sta (lähde: EBRD). Tärkeimmät syyt tähän ovat ja markkinoiden pienuus, kotimaisten sijoittajien epätäydellinen lainsäädännöllinen kehys. Viime vuosina on tehty vain muutamia täysin uusia ulkomaisia sijoituksia, ja ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin pääasiallisesti yrityksiin, joista osuuksia oli jo ulkomaalaisomistuksessa. suosiminen yksityistämisessä Talouden rakenne Maatalouden osuus kokonaistuotannosta on hyvin samankaltainen kuin Euroopan unionissa; sen osuus on noin 4 prosenttia arvonlisästä. Sen osuus työvoimasta on kuitenkin suurempi eli noin 7 prosenttia. Maan koillisosassa sijaitsevia kilpailukykyisiä maatiloja lukuun ottamatta tehokkuus on alhaista ja rakenteet ovat hajanaisia. Koska suurin osa maatalousmaasta oli säilynyt yksityisomistuksessa kommunismin aikana, siirtymävaiheen ongelmat eivät olleet kovinkaan suuria. Slovenia on elintarvikkeiden ja maataloustuotteiden nettotuoja. Tuet ovat merkittäviä erityisesti vuoristoalueilla. Talouden rakenne muuttui entisen Jugoslavian ja Keskinäisen taloudellisen avun neuvoston SEVin hajotessa sekä vakautusohjelman seurauksena: teollisuuden osuus työllisyydestä väheni 35 prosenttiin ja sen osuus kokonaistuotannosta väheni 33 prosenttiin vuoteen 1993 mennessä. Teollisuustuotannon kasvu ei ole ollut tasaisen voimakasta kyseisen ajankohdan jälkeen; se käytännöllisesti katsoen pysähtyi vuonna 1996. Teollisuuden osuus oli 32 prosenttia BKT:sta vuonna 1995 - valmistusteollisuuden osuuden ollessa 28 prosenttia. Merkittävin tuotantoala on metallituotteiden valmistus. Teollisuuden rakenne on kuitenkin melko matala - sen erikoistumisen aste on alhaisempi kuin mitä voisi odottaa pieneltä ja avoimelta taloudelta. Vuonna 1995 dynaamisimmat alat olivat kuljetusvälineiden ja vuonna 1996 dynaamisimmat alat olivat tekstiiliala ja elintarvikkeiden jalostus. sähkölaitteiden valmistus, ja Palvelujen suhteellinen merkitys kokonaisuuden kannalta on lisääntynyt osittain siksi, että teollisuuden osuus on pienentynyt, mutta myös siksi, että matkailu on lisääntynyt. Se on ollut yksi eniten kasvavista aloista. tästä on Merkittävän harmaan talouden olemassaolosta Sloveniassa on olemassa osoituksia. Näkyvin osoitus tilastoidun työttömyyden aste on yli 14 prosenttia, mutta (ILO:n menetelmien mukaan toteutetun) työmarkkinatutkimuksen mukainen todellinen työttömyysaste on vain noin 7 prosenttia. Ilmoittamattoman työllisyyden huomattava kasvu määräaikaisissa töissä, urakkatöissä tai perheyrityksissä johtuu pääasiallisesti korkeista palkan ulkopuolisista työkustannuksista. ilmoittamattoman työllisyyden laajuus: 23 Talouden rakenteen tärkeimmät tunnusluvut (kaikki tiedot koskevat vuotta 1996, ellei muuta ilmoiteta) Väestö BKT asukasta kohti % EU-15:n keskiarvosta Maatalouden osuus: bruttoarvon lisästä työllisyydestä miljoonaa PPS-ecua'(1995) % (1995) % (1995) % (1995) Ulkomainen bruttovelka/BKT % Tavaroiden ja palvelujen vienti/BKT % (1995) Ulkomaiset suorat sijoitukset (kanta) miljardia ecua ecua/asukas Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD 2,0 10 100 59 5 7,1 22 55 0,6 290 Osto vo i mastandardi Ulkomaisten suorien sijoitusten kanta on muunnettu käyttämällä vuoden 1996 lopun valuuttakurssia (1 ecu = 1,25299 USD) Vapauttaminen Hintajärjestelmä Suurin osa hinnoista on vapautettu, mutta tiettyjen tärkeimpien hyödykkeiden kuten energian, televiestinnän ja liikenteen hinnat ovat säännösteltyjä. Niiden osuus, joka on noin 26 prosenttia hintaindeksikorin ja palveluista, on merkittävä kotitalouksien kulutuksesta. Koska säännöstellyillä hinnoilla ei niiden nykyisillä tasoilla tulevina vuosina tuotantokustannuksia, niiden mukauttaminen välttämättä kateta kiihdyttää inflaatiota. tavaroista Talousarviosta myönnettävä suora tuki on melko vähäistä, ja sitä myönnetään ainoastaan tietyille elintarvikkeille ja julkisille palveluille: tukien määrä on yhteensä noin 3 prosenttia tukea tietyt kehitysrahastosta, joka perustettiin alunperin tarjoamaan hätärahoitusta pelastettavissa oleville yrityksille tai sellaisten yritysten lakkauttamismenettelyjen aloittamiseksi, joilla ei ollut todellisia mahdollisuuksia selviytyä. talousarviosta. Lisäksi suurehkot yritykset saavat Kauppajärjestelmä Kauppa vapautettiin jo siirtymävaiheen alussa. Useimmat määrälliset rajoitukset on poistettu. Joitakin muita kuin tariffiesteitä on voimassa, mutta hallitus on sitoutunut poistamaan ne tietyiltä aloilta kuten televiestinnän ja sähkölaitteiden osalta. Painotettu keskimääräinen suosituimmuustulli oli 10,7 prosenttia vuonna 1996. Suurimmassa osassa ulkomaankauppaa laskutusvaluuttana käytetään edelleen joko Saksan markkaa tai Yhdysvaltain dollaria Slovenian omaa valuutan sijasta. 24 Valuuttakurssijärjestelmä Slovenian valuutta tolar otettiin käyttöön vuonna 1991. Hallitus hyväksyi Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) perustamissopimuksen VIII artiklan mukaiset velvoitteet vuonna 1995, vaikka valuutta oli ollut tosiasiallisesti vaihdettavissa vaihtotaseen erien osalta vuoden 1992 alkupuolelta lähtien. Aluksi valuutan annettiin kellua vapaasti, jonka aikana se heikkeni voimakkaasti. Kun valuutta alkoi vakautua ja inflaatio hidastui nopeasti, Slovenian keskuspankki otti käyttöön säännellyn kellutuksen. Tavoitteena oli pitää reaalinen valuuttakurssi vakaana ja hillitä inflaatiota kilpailukyvyn turvaamiseksi ja kokonaistuotannon lisäämiseksi. Järjestelmä valittiin myös siksi, että Slovenialla on pieni rahaperusta, joten se on erittäin herkkä pääomantuonnissa tapahtuville muutoksille. Vuoden 1992 puolivälistä pääomantuonti kasvoi vaihtotaseen ylijäämän ansiosta. Kyseinen pääomantuonti sidottiin huomattavin kustannuksin hillitsemään rahan tarjonnan kasvua ja inflaatiopaineita. Politiikka näyttää olleen melko onnistunut. Pääomantuonnin sitomisen kustannusten vuoksi Slovenian keskuspankin täytyi kuitenkin asteittain rajoittaa pääomantuontia valittujen politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Pääomavirtojen vapauttaminen on edistynyt hitaasti: Pääomanvienti on tavallisesti luvanvaraista, ja pääomantuonnin ehtoja on tiukennettu hiljattain. Erityinen harmaa alue on arvopaperikauppa. Vakauttaminen Sisäiset tek(iät Kuten muissakin siirtymätalouksissa, Slovenian kokonaistuotanto pieneni SEVin (Jugoslavia ei ollut sen varsinainen jäsen, mutta SEVin osuus oli kuitenkin merkittävä sen kaupasta) ja Jugoslavian hajoamisen sekä rakennemuutoksen seurauksena. Lisäksi hintojen ja entisen järjestelmän aikana kertyneiden pakollisten säästöjen vapauttaminen johti kiihtyvään teollisuuden irtisanoessa työvoimaa. Talouden heikkenemisen vaikutus oli kuitenkin vähäisempi kuin muissa KIE-maissa, koska Slovenialla on ollut pitkään pääsy länsimaiden markkinoille. Tästä syystä kaupan uudelleensuuntaaminen oli helpompaa ja kokonaistuotannon lähtötaso oli jonkin verran korkeampi muihin KIE-maihin verrattuna. lisääntyi huomattavasti inflaatioon, työttömyys ja tiettyjä sisäisiä heikkouksia, kuten nopean palkkojen nousemisen Talouden elpyminen alkoi vuonna 1993 ja sitä vauhditti merkittävästi Euroopan vientimarkkinoiden suotuisa taloudellinen kehitys. Nopea BKT:n kasvu peitti alleen kuitenkin ja rakenneuudistuksen viiveet. Kun talouden kasvu hidastui Euroopassa vuonna 1995, tämä heijastui välittömästi Sloveniassa alhaisempana talouden kasvuna ja korkeampana työttömyytenä. Tätä muutosta lisäsi myös tolarin samanaikainen vahvistuminen. Tilanne on alkanut jälleen parantua vuoden 1996 puolivälistä alkaen. Kotimaisen kysynnän nopeampi kasvu, parantunut kilpailukyky ja EU:n talouden elpymisen ensimmäiset merkit lisäsivät kasvua vuoden 1996 toisella puoliskolla. BKT:n kasvu (3,1 prosenttia) jäi vuonna 1996 kuitenkin hieman alhaisemmaksi kuin vuonna 1995. Edellä mainitut lähitulevaisuudessa, ja kasvun myönteiset kasvutekijät vallitsevat voidaan odottaa kiihtyvän 4 tai 5 prosenttiin. todennäköisesti Julkisen talouden osalta Slovenia hyötyi Jugoslavian hajoamisesta, koska se oli ollut nettomaksaja liittotasavallan talousarvion osalta. Verotulot säilyivät ja varojen siirto 25 toisiin tasavaltoihin väheni, joten talousarvio on pysynyt tähän saakka jotakuinkin tasapainossa. Eläkejärjestelmän alijäämä, korkeammat sosiaaliturvamenot, Euroopan kasvavat yhdentymisen myötä vähentyneet tullitulot palkkakustannukset tasapainoa lähitulevaisuudessa, jos uudistuksia ei toteuteta. Ottaen huomioon tiukka rahapoliittinen kehys, huomattava julkisen talouden alijäämä vähentäisi yksityisiä sijoituksia. ja saattavat kuitenkin heikentää sektorin talouden julkisen julkisen Talouden kehitys 1994 1995 1996 Reaalinen BKT:n kasvuprosentti "A> 5,3 3,9 3,1 Inflaatio vuosikeskiarvo joulukuusta joulukuuhun % % Työttömyys vuoden lopussa % lLO:n määritelmä Julkisen talouden rahoitusasema Vaihtotase Vclka/vicnti "AJBKT "AJBKT % 19,8 19,5 12,6 8,9 9 7,4 -0,2 3,7 0,0 -0,2 9,7 9,1 7,3 0,1 0,3 26,5 29,0 38,2 Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan "AJBKT 0,9 0,9 0,8 Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD Ulkoiset tekijät Vuoden 1995 kesäkuussa ratkaistiin kysymys entisen Jugoslavian ulkomaanvelan jakamisesta, kun Slovenia otti vastattavakseen osan entisen Jugoslavian veloista. Tästä lisävelasta huolimatta kokonaisvelka-aste on alhainen: vuoden 1996 lopussa bruttovelka on 3,2 miljardia ecua, joka voidaan kattaa kokonaisuudessaan 3,3 miljardin ecun suuruisella bruttovarannolla. Slovenian taloudellinen menestys on erittäin voimakkaasti sidoksissa sen ulkoiseen toimintaan, joka on puolestaan riippuvainen maan kyvystä pysyä kilpailukykyisenä. Tavaroiden ja palvelujen viennin osuus on noin 55 prosenttia BKT:sta, ja vaikka kauppatase on alijäämäinen, matkailusta saatavat tulot pitävät vaihtotaseen ylijäämäisenä, lukuun ottamatta vuotta 1995, jolloin se oli hieman alijäämäinen. Tämän vuoksi maan valuuttavaranto, joka oli olematon siirtymävaiheen alussa, on kasvanut tasaisesti. Rakennemuutos Ulkomaankauppa 26 Euroopan unionin kanssa käytävä kauppa on aina ollut melko tärkeää, mutta se on kasvanut maan itsenäistyttyä: lähes 65 prosenttia koko kaupasta suuntautui unioniin vuonna 1996. Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Saksa, ja Ranska. Siirtymävaiheen ensimmäisinä vuosina tapahtuneen kaupan voimakkaan vähenemisen jälkeen entisestä Jugoslaviasta syntyneiden muiden maiden kanssa käytävän kaupan osuus on jälleen kasvamassa alueen vakautumisen seurauksena. CEFTA-maiden merkitys Slovenian taloudelle on myös lisääntynyt sen jälkeen, kun Sloveniasta tuli jäsen, kun taas Venäjän ja entisen Neuvostoliiton alueen muiden maiden kanssa käytävän kaupan osuus huomattava pienentynyt. on uudelleensuuntautuminen. tapahtunut Kaupassa Italia ollen näin on Viennin ja tuonnin hyödykkeiden koostumuksessa ei ole tapahtunut suuria muutoksia siirtymävaiheen vuoksi. Kulutushyödykkeet ovat merkittävin vientiluokka, kun taas tuotantohyödykkeiden ja puolivalmisteiden osuus on suurin tuonnissa. Tavarakauppa on erittäin keskittynyttä: 83 prosenttia viennistä tuonnista on teollisuustuotteita tai koneita. Tästä pelkästään koneiden ja kuljetusvälineiden osuus on kolmannes kokonaisviennistä. ja 67 prosenttia saa kilpailuetua unioniin nähden alhaisista palkoista Slovenia sekä erittäin ammattitaitoisesta työvoimasta. Ottaen huomioon palkkojen kohoaminen, kilpailukyvyn säilyttämiseksi on yhä tärkeämpää parantaa laatua ja tuottavuutta. Ulkomaisia suoria sijoituksia tarvitaan lisää tarvittavan pääoman ja taitotiedon hankkimiseksi. Työmarkkinat Ottaen huomioon, että Slovenia on siirtymätalous, sen työkustannukset ovat melko korkeat ja sen työmarkkinat ovat melko joustamattomat. Pääsyynä tähän ovat seuraavat tekijät: (i) palkkatulot ovat verotulojen tärkein lähde, joten työvoiman verotaakka on suhteellisesti kohtuuton voittojen ja kulutuksen verotukseen verrattuna; (ii) maassa on käytössä jäykkä työehto- ja yhteiskuntasopimusten järjestelmä; (iii) maksettavien erorahojen määrä on erittäin korkea; (iv) työntekijöiden ja johdon välillä on tiiviit yhteydet — sekä aikaisemman järjestelmän aikana että johdon/työntekijöiden ostettua yrityksiä yksityistämisen työmarkkinoiden mukauttamista sallimalla palkkojen nopean kohoamisen ja liiallisen työ voimankäytön tietyillä aloilla. aikana — mikä on vaikeuttanut Vanhan järjestelmän aikana työntekijöiden irtisanominen oli tosiasiallisesti kiellettyä. irtisanomiset. Vuosina 1988 ja 1989 annetulla Irtisanotuille työntekijöille maksettavan pakollisen erorahan kustannukset hillitsivät kuitenkin irtisanomisia. Hallitus on pyrkinyt alentamaan korvauksia, mutta asiassa on vielä edettävä. Sosiaaliturvamaksuja on myös leikattu, mutta kokonaistyökustannukset ovat edelleen 50—60 prosenttia keskimääräistä bruttopalkkaa korkeampia. lainsäädännöllä mahdollistettiin Tilastoista ilmenee, että työllisyys yhteisomistuksessa olevissa yrityksissä väheni huomattavasti 1990-luvun alussa. Tähän työllisyyden laskuun sisältyy kuitenkin suuri määrä työntekijöitä, jotka siirtyivät yksityisiin tytäryhtiöihin, minkä perusteella voi olettaa, että työtavat eivät ole muuttuneet kovinkaan paljon. Teollisuuden supistumisesta ja pienten yritysten merkityksen lisääntymisestä huolimatta suurin osa työpaikoista on edelleenkin suurissa raskaan teollisuuden yksiköissä. 27 tasaista. Tämä jakautuminen on Sloveniassa melko Palkkojen johtuu osaksi egalitaristiscsta perinteestä, jota on lujittanut puolestaan työntekijöiden muodostaman johdon pitkät perinteet. Tämä on johtanut voittojen kustannuksella melko korkeisiin palkkoihin - jotka on joka tapauksessa sidottu indeksiin - ja korkeaan työllisyyteen. Reaalipalkat tosiasiallisesti kasvoivat vuosina 1992 ja 1993 BKT:n pienenemisestä huolimatta. Tämä aiheutti suuria paineita kilpailukyvylle ja pakotti ottamaan käyttöön palkkakattoja. Ensimmäinen työntekijöiden, hallituksen ja ammattiliittojen välillä tehty yhteiskuntasopimus allekirjoitettiin 1994 ja sen tarkoituksena oli hillitä palkkojen tämänkin jälkeen, nousua. Koska palkkojen korotuspaineet pysyivät voimakkaina jatkosopimukset allekirjoitettiin vuosina 1995 ja 1996. Yhteiskuntasopimuksilla on ollut ainoastaan vähäisiä hillitseviä vaikutuksia: reaalipalkkojen kasvu oli vuonna 1996 vielä 5 prosenttia, mikä oli paljon korkeampi kuin sopimuksella tavoiteltu 1,5 prosentin suuruinen kasvu. Vähimmäispalkka on edelleenkin mclko korkea, ja nykyisten sääntöjen mukaan se pysyy korkeana, koska se on sidottu indeksiin ja sitä tarkistetaan neljännesvuosittain: vuoden 1996 kesäkuussa se oli 53 500 tolaria (42 prosenttia kaupallisen alan keskimääräisestä palkasta). inflaation mukaan määräytyvään Julkinen talous Koska Slovenia siirsi huomattavasti varoja Jugoslavian muihin tasavaltoihin, sen itsenäistymisen myötä. talousarvion koska Huomattavia markkinataloudesta ja itsenäistymisestä aiheutui uusia tehtäviä. Suurin osa näistä uudistuksista on jo toteutettu. tilanne parani vuonna 1991 uudistuksia tukemiseksi, tapahtuneen hallituksen kuitenkin tarvittiin Tulopuolella luonnollisten henkilöiden tuloverotus ja yritysten liikevoittojen verotus otettiin käyttöön vuonna 1993. Arvonlisäveroa ei ole kuitenkaan vielä otettu käyttöön; se tapahtuu oletettavasti vasta vuonna 1999. Työvoimaan kohdistuvaa verotaakkaa on kevennetty äskettäin alentamalla työnantajien maksamia sosiaaliturvamaksuja. Tätä alennusta ei ole kuitenkaan vielä korvattu täysin muilla toimenpiteillä, joten talousarvion odotetaan olevan huomattavan alijäämäinen vuonna 1997. Menopuolella yrityksille ja kotitalouksille tapahtuvat tulonsiirrot ovat pienentyneet. Sosiaaliturvajärjestelmää on uudistettu samanaikaisesti, niin että se tarjoaa turvaverkon. Eläke- ja työttomyysrahastojen alijäämä kuitenkin kasvaa koko ajan, ja sitä katetaan valtion talousarviosta. Näitä rahastoja on tämän vuoksi uudistettava lisää rahoituksen kestävyyden takaamiseksi. Keskus- ja paikallishallinnon tasolla tapahtuvan varainkäytön lisäksi Sloveniassa on useita talousarvioiden ulkopuolella olevia rahastoja. Näistä merkittävimmät ovat sairausvakuutus-ja eläkerahastot, mutta Sloveniassa on myös kasvava joukko pienempiä rahastoja. Tällä hetkellä ne eivät toimi yhtenäistetyssä lainsäädännöllisessä kehyksessä, mikä heikentää talousarvion kokonaistilanteen. ja saattaa vaarantaa talouden avoimuutta julkisen Yritykset: yksityistäminen ja rakennemuutos 28 Yksityisyritysten perustaminen on ollut mahdollista vuodesta 1988. Markkinoille pääsy ei ollut yksinomaan valtion sanelemaa, ja markkinahinnat olivat voimassa useilla eri aloilla. Tarvittiin kuitenkin laajamittaista yksityistämistä sekä pienten ja keskisuurten yritysten kehitystä edistäviä toimenpiteitä. Yksityisen sektorin osuus on tällä hetkellä ainoastaan 50—55 prosenttia kokonaistuotannosta ja työllisyydestä. Aikaisemman järjestelmän aikana yhteisomistuksessa olevien ja työntekijöiden johtamien yritysten järjestelmässä ero omistajien, johtajien ja työntekijöiden välillä oli epäselvä. Useimmissa yrityksissä työntekijät nimittivät johdon. Suuremmissa yrityksissä johdon nimittämisestä vastasivat viranomaiset. Omaa etua koskevat ongelmat johtivat palkkojen sitomiseen indeksiin, liialliseen työvoiman käyttöön ja liian vähäisiin investointeihin. Tappiolliset yritykset säilyivät hengissä eivät niinkään valtion tukien ansiosta vaan siksi, että ne jättivät maksamatta rastinsa muille yrityksille ja niiden oli helppo saada pankkiluottoja, mikä puolestaan heikensi pankkialan toimivuutta. Vuoden 1993 puolivälistä viranomaiset asettivat yhteisomistuksessa olevien yritysten talouden uudelleenjärjestelyn etusijalle. Tämä toteutettiin pääasiallisesti kehitysrahaston avulla. Sen tehtävänä on toteuttaa rakennemuutos sellaisissa teollisuusyrityksissä, joita ei voida yksityistää, taikka myydä tai lopettaa niiden toiminta. Viime aikoina rahastosta näytetään tuettavan pelkästään joitakin suurehkoja yrityksiä, jotka ovat yhä tappiollisia. Rahaston suurimpana ongelmana on sen toiminnan edellyttämien varojen niukkuus. Hallituksen toinen ensisijainen tavoite on ollut edistää yksityisen sektorin kehittymistä uudistamalla lainsäädäntöä ja ottamalla käyttöön markkinatalouteen mukautetun lainsäädännöllisen kehyksen. Yhteisomistuksessa olevien yritysten yksityistäminen eteni melko hitaasti vuoden 1994 loppupuolelle saakka, mutta se odotetaan saatavan päätökseen vuoden 1997 loppuun mennessä. Kaikille Slovenian kansalaisille annettiin vuonna 1994 ilmaisia yksityistämiskuponkeja, joilla he voivat ostaa osuuksia yrityksistä tai sijoitussäätiöistä, mutta joita heillä ei ollut oikeus siirtää. Hallitus, joka halusi nopeuttaa yksityistämistä, valtuutti yksityistämisviraston valvomaan jokaisen sellaisen yrityksen yksityistämistä, joka ei ollut vielä aloittanut sen suunnittelemista. Eräs jäljellä olevista ongelmista on yksityistämisen aiheuttama "kuilu", siitä, että annettujen yksityistämiskuponkien arvo on noin kolmanneksen suurempi kuin yksityistettävän omaisuuden arvo. Vielä ei ole tehty päätöstä siitä, mitä jäljellä olevasta valtion omaisuudesta yksityistetään yksityistämiskupongeilla kyseisen kuilun kuromiseksi umpeen. joka on syntynyt Valtionyritysten (yleishyödylliset laitokset ja muut monopolit) osuus on edelleenkin merkittävä yrityssektorilla. Vuonna 1995 niiden osuus oli yhä yli 30 prosenttia kaikkien suurehkojen yritysten omaisuudesta. (Suurehkoilla yrityksillä tarkoitetaan yrityksiä, joissa on yli 10 työntekijää ja joiden omaisuus ja tulot ylittävät tietyt raja-arvot). Niitä koskevat säännökset ovat yhä epäselviä, ja tehokkaan valvonnan ja tarkastuksen rakenteet puuttuvat. Nykyinen yritysrakenne ei ole muuttunut paljoakaan jälkeen: järjestelmälle on yhä ominaista muutamat suuret yritykset. Vuonna 1995 pienten yritysten valmistusteollisuuden kokonaistuotannosta, ja suurten yritysten (vähintään 251 työntekijää) osuus oli 69 työntekijää) osuus oli 8 prosenttia itsenäistymisen (0—50 29 prosenttia. Suurten yritysten osuus on luonnollisesti merkittävä myös viennissä: niiden osuus oli 76 prosenttia valmistusteollisuuden viennistä. johdolle ja Ulkomaiset sijoitukset ovat lisääntyneet hitaasti Sloveniassa talouden kokoon nähden. Siihen on syynä pääasiallisesti kaksi tekijää. Ensiksi, yksityistäminen edistyi hitaasti. työntekijöille oli yleistä, mikä vaikeutti Toiseksi, yritysten myynti ulkopuolisten mahdollisuutta hankkia osuuksia yrityksistä. Vuoden 1995 loppuun mennessä 78 prosenttia yrityksistä oli saanut yksityistämisen päätökseen ja niiden työntekijät omistivat vähintään 60 prosenttia osakkeista. Nämä ovat pienehköjä yrityksiä. Työntekijöillä ei ollut varaa ostaa suurehkoja yrityksiä, joten niissä esiintyy enemmän ulkomaalaisomistusta. Niiden yritysten kannattavuus, joihin on tehty ulkomaisia sijoituksia, on yleensä parantunut. Yritysten rakenteita on uudistettava edelleen, jotta voidaan vähentää julkisten varojen käyttöä, kehitysrahasto mukaan lukien, ja jotta voidaan estää kannattavien yritysten syrjäyttäminen. Muutosten tapahtuminen on ollut hidasta pankkien välisten yhteyksien vuoksi ja koska on ollut mahdollista kasvattaa yritysten välisiä maksurästejä. Uusien investointien määrää ovat lisäksi rajoittaneet korkeat korot, minkä vuoksi pääomatuotot ovat olleet alhaisia. Rahoitusala Slovenian keskuspankki vastaa raha- ja valuuttakurssipolitiikasta. Se perustettiin vuonna 1991 ylläpitämään kansallisen valuutan vakautta riippumattomana viranomaisena. Se tarjontaan, ja ohjaa sitä käyttämällä epäsuoria välineitä, kuten keskittyy rahan avomarkkinaoperaatioita, varanto velvoitteita ja jälleenrahoitusluottoja. Se on onnistunut melko hyvin saavuttamaan hintojen vakauden. Sen tehtävää kuitenkin vaikeuttaa talouden, erityisesti korkojen ja palkkojen, laaja indeksisidonnaisuus. luotot. Aluksi 1990-luvun alussa Pankkiala oli melko hajautettu aikaisemman järjestelmän aikana ja sen merkittävänä ongelmana olivat järjestämättömät luottokanta tilanteen vuoksi, mikä johti pankkien omaisuuden huonontui yritysten huonon pienenemiseen. Vaikka pankkialan tervehdyttämisohjelma on lähes saatu päätökseen, alalla ei ole vieläkään kilpailua ja pankkien toimintakustannusten taso on yhä korkea. Slovenian pankeista useimmat ovat pieniä ja niillä on suuret varannot keskuspankin asettamien vaatimusten mukaisesti. Kaksi suurinta pankkia on valtion omistamia. Pankkien välillä on lisäksi sovittu korkojärj estelystä, jolla talletuksille asetetaan enimmäiskorot. Slovenian keskuspankki ja monopolien vastainen virasto ovat hyväksyneet tämän kartellin. Se ei ole markkinasuuntautuneen rahoitusjärjestelmän mukainen. Korkokartellin lakkauttaminen, jäljellä olevien valtion omistamien pankkien yksityistäminen sekä suurempi ulkomaalaisten osallistuminen pankkialalla pakottaisi pankit uudistamaan rakenteitaan ja lisäämään kilpailukykyään. Kaikki pankit täyttävät kansainväliset vakavaraisuusvaatimukset ja pankkialan toiminta on parantunut viime aikoina. Pankkialan kannattavuus on yleisesti parantunut pankkien lisääntyneiden tulojen ja kustannusten valvonnan ansiosta. Koska pankit ovat kooltaan liian pieniä, niiden kustannukset ovat kansainvälisesti katsottuna kuitenkin edelleen korkeita. 30 Rahoitusalan, esimerkiksi raha- ja pääomamarkkinoiden, kehitys kärsii myös entisestä Jugoslaviasta periytyvästä vanhanaikaisesta maksujärjestelmästä. Vaikka asiaa koskeva lainsäädäntö on annettu, suurimmilla pankeilla on johtava asema markkinoilla ja saatavilla on vähäinen määrä joten ala ei ole kasvanut. rahoitusvälineitä, tekniikaltaan kehittynyt, mutta se on pieni eikä edistä Arvopaperipörssi on rahoitusmarkkinoita paljoakaan. Yksityistämisen hidas käynnistyminen on ollut osasyynä tähän. Äskettäin käyttöön otetut ulkomaisia pääomasijoituksia koskevat rajoitukset ovat huomattavasti vähentäneet pörssivaihtoa. Pankkienväliset markkinat ovat ainoa jäsentynyt osa rahamarkkinoita. Liikepankit, yritykset, jotkut valtion omistuksessa olevat rahastot, vakuutuslaitokset sekä hallitus osallistuvat markkinoihin. Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys Sosiaaliset tunnusluvut Slovenia on pieni maa, jonka väkiluku on 2 miljoonaa. Väkiluku on pysynyt vakaana viimeisen vuosikymmenen ajan. Työvoima on ammattitaitoista ja melko hyvin koulutettua - tämä koskee erityisesti nuorempia sukupolvia. Keskiasteen koulutuksen saaneiden työntekijöiden osuus on melko korkea (60 prosenttia vuonna 1995). Lisäksi ammatillista koulutusta tarjotaan huomattavasti sekä yrityksissä että muualla: viranomaiset arvioivat, että noin 30 prosenttia työssä olevista saa koulutusta. Eliniänodotteet, jotka alenivat siirtymävaiheen vuoksi, ovat nykyään ainoastaan hieman EU:n keskiarvoa alhaisempia ja ne ovat jälleen kohoamassa: vuonna 1994 naisten eliniänodote oli 77,4 vuotta ja miesten 69,6 vuotta. Alueelliset ja alakohtaiset erot Viime vuosina kaupungistuminen on lisääntynyt teollistumisen myötä, mutta sen aste on kuitenkin edelleen melko alhainen. Vuonna 1995 kaupungeissa asui 50 prosenttia väestöstä. 2. 2 Talous jäsenyyden näkökulmasta Johdanto Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli liittymistä koskevat edellytykset, jotka Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden on täytettävä. Taloudelliset edellytykset ovat: • toimiva markkinatalous; • kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. 31 Nämä edellytykset ovat toisiinsa sidoksissa. Ensiksi, toimiva markkinatalous selviytyy paremmin kilpailupaineesta. Toiseksi, unionin jäsenyyttä ajatellen toimivat markkinat ovat sisämarkkinat. Ilman yhdentymistä sisämarkkinoihin jäsenyys Euroopan unionissa menettäisi taloudellisen merkityksensä sekä Slovenian että sen kumppaneiden kannalta. Yhteisön säännöstön ja erityisesti sisämarkkinoita koskevan säännöstön käyttöönotto on tämän vuoksi erittäin tärkeää jäsenyyttä hakeneelle maalle, jonka on sitouduttava pysyvästi jäsenyyteen taloudellisiin velvoitteisiin. Tätä peruuttamatonta sitoutumista tarvitaan sen varmistamiseksi, että laajentuneet Euroopan unionin markkinat toimivat edelleen kaikin puolin yhteisten sääntöjen mukaisesti. liittyviin Valmiudella ottaa käyttöön yhteisön säännöstö on useita ulottuvuuksia. Toisaalta Slovenian on pystyttävä vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä taloudellisista velvoitteista siten, että yhtenäismarkkinat toimivat sulavasti ja oikeudenmukaisesti. Toisaalta Slovenian kyky hyötyä täysimääräisesti sisämarkkinoiden kilpailupaineesta edellyttää, että taloudellinen ympäristö on pohjimmiltaan suosiollinen ja että Slovenian talous on joustava ja sillä on riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, erityisesti riittävä infrastruktuuri. Niiden puuttuessa kilpailupainetta saatetaan pitää liian suurena joillakin yhteiskunnan heikentäisivät yhtenäismarkkinoita toteutuessaan. suojatoimenpiteitä, vaaditaan aloilla, jotka ja Hakijamaan valmius ja vakaa päätös ottaa yhteisön säännöstö käyttöön ja panna se täytäntöön on erittäin tärkeää, koska siitä aiheutuvat kustannukset ja hyödyt saattavat jakaantua epätasaisesti ajallisesti sekä eri toimialojen ja sosiaaliryhmien kesken. Unionin jäsenyyden edellyttämien laaja-alainen konsensus ja talousuudistusten jatkuva täytäntöönpano eturyhmien painostuksesta huolimatta vähentävät riskiä, että maa ei pysty noudattamaan sitoumustaan täyttää jäsenyyteen liittyvät taloudelliset velvoitteet. talouspolitiikan muutosten laatua koskeva tasolla unionin jäsenyys edellyttää hallinnollista ja oikeudellista Julkishallinnon lainsäädäntö osaksi kansallista valmiutta saattaa useita aloja koskeva oikeusjärjestelmää ja panna se täytäntöön, koska sitä tarvitaan vapaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi unionissa tavoin ja koska yhtenäismarkkinoiden toimivuus. Näitä asioita tarkastellaan jäljempänä olevissa luvuissa. tasolla yhteisön säännöstön käyttöönoton vaikutus niiden Yksittäisten yritysten kilpailukykyyn riippuu niiden kyvystä sopeutua uuteen talouden ympäristöön. sillä varmistetaan tekninen tällä Toimiva markkinatalous Markkinatalous edellyttää, että tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino saavutetaan markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen avulla. Markkinatalous on toimiva, kun oikeusjärjestelmä, mukaan lukien omistusoikeutta koskevat säännökset, on olemassa ja se voidaan panna täytäntöön. Vakaalla makrotaloudella ja talouspolitiikan olennaisia osia koskevalla tietyntasoisella konsensuksella helpotetaan ja parannetaan markkinatalouden toimivuutta. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja huomattavien markkinoille pääsyn ja niiltä poistumisen esteiden puuttuminen auttaa parantamaan talouden tehokkuutta. Slovenian talouden rakenteiden muuttamisen lähtökohdat olivat suotuisat. Se oli melko vauras maa, jonka infrastruktuuri oli osittain hyvä. Lisäksi sillä oli perinteitä hajautetusta päätöksenteosta ja valmiit yhteydet länsimaihin. Se oli teollistunut ennen kommunismia 32 ja se ei ollut koskaan ottanut käyttöön keskusjohtoista yksityisomistus alkoi kehittyä jo ennen maan itsenäistymistä. suunnitelmataloutta; Markkinatalouden edellyttämä kehys on pääasiallisesti valmiina. Makrotalouden vakaus on suurissa määrin saavutettu: inflaatio on alle 10 prosenttia, talousarvio ja vaihtotase ovat lähes tasapainossa, valuutta on vakaa ja talous lähti uudelleen kasvuun vuonna 1993. Kauppa, useimmat hinnat ja valuuttakurssijärjestelmä on vapautettu, yksityisomistusta on laajennettu, markkinatalouteen sopiva lainsäädäntö on annettu ja omistusoikeudet on vahvistettu. Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanossa tapahtuva huomattava edistyminen auttaa todennäköisesti vakauttamaan markkinatalouden toimivuuden. Kilpailua ja markkinamekanismien toimintaa on kuitenkin vielä parannettava jonkin verran: esimerkiksi luvanantomenettelyt ovat yhä erittäin kankeita, konkurssimenettelyt ovat hitaita ja pankkialalla toimii kartelli. Laaja-alainen indeksiin sitominen talouden alalla aiheuttaa huomattavasti tehottomuutta järjestelmässä. Julkisen talouden uudistaminen on myös vielä tarpeen. Erityisesti on otettava käyttöön arvonlisävero ja alennettava työvoimaan kohdistuvaa verotaakkaa. Tulonsiirrot ja julkisen sektorin palkat aiheuttavat kasvavan taakan valtion menoille, joita olisi vähennettävä. Tärkein ja vaikein asia on eläkkeet. Eläkkeistä aiheutuvien julkisten menojen osuus BKT:sta kasvaa edelleen, ja yhä suurempi osuus rahoitetaan valtion talousarviosta. Järjestelmän toteutettavien toimenpiteiden ohessa on tehtävä enemmän rakenneuudistuksia. lyhytaikaisen ylläpidon varmistamiseksi Vakaa ja voimakas rahoitusala on toimivan markkinatalouden olennainen osa. Vaikka pankkijärjestelmä on ollut pitkään hajautettu ja lainsäädäntö vaikuttaa toimivalta, järjestelmä on yhä alikehittynyt ja sen on kypsyttävä. Korkomarginaalit, eli anto- ja ottolainauskoron erotus, ovat suuria, koska monet pankeista ovat liian pieniä ja koska toimintakustannukset ovat korkeita. Yleisesti ottaen alalla ei esiinny kilpailupainetta, joka antaisi pontta paremmalle kilpailukyvylle. Tästä syystä pankkiala ei kykene huolehtimaan tehtävästään rahoituksen välittäjänä: talletuksia ei ohjata tehokkaasti tuottaviin sijoituksiin. Rahoitusala on kuitenkin selvästi riittävän kehittynyt, jotta talouden normaali toiminta ei vaikeudu. Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Koska mahdolliseen jäsenyyteen on vielä muutama vuosi aikaa ja ennen kuin Slovenia on ottanut käyttöön ja pannut täytäntöön suurimman osan yhteisön lainsäädäntöä, on vaikeaa antaa lopullista arviota maan kyvystä täyttää edellytys selviytyä kilpailupaineesta. On kuitenkin mahdollista yksilöidä tiettyjä Slovenian kehityksen ominaisuuksia, joista ilmenee jossain määrin sen ja markkinavoimista unionissa. todennäköinen kyky selviytyä kilpailupaineesta Selviytyminen edellyttää vakaata makrotalouden kehystä, jossa yksittäiset taloudelliset toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa voidaan kohtuullisesti ennakoida lukien tulevaa. On oltava riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, mukaan infrastruktuuri, sellaisen perustan luomiseksi, että yksittäiset yritykset pystyvät mukautumaan kasvavaan kilpailupaineeseen yhtenäismarkkinoilla. Yritysten on tehtävä investointeja sekä kilpailla kotimarkkinoilla että hyötyä suurtuotannon eduista, jotka saavutetaan pääsyllä tehokkuutensa parantamiseksi, jotta ne voivat 33 yhtenäismarkkinoille. Tämä mukautumiskyky on sitä suurempi, mitä enemmän yrityksillä on käytettävissään investointirahoitusta, mitä parempi on niiden työvoiman laatuja mitä enemmän niillä on menestystä innovaatioiden alalla. Lisäksi talous pystyy paremmin vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista, mitä korkeamman taloudellisen yhdentymisen tason se saavuttaa unioniin nähden ennen siihen liittymistä. Mitä yhdentyneempi maa jo on unioniin nähden, sitä vähemmän jäsenyys edellyttää ylimääräisiä rakennemuutoksia. Taloudellisen yhdentymisen taso liittyy sekä niiden tavaroiden valikoimaan että määrään, joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden kanssa. Yhtenäismarkkinoille pääsystä saatavat suorat edut voivat myös olla suurempia aloilla, joilla on huomattava osuus pieniä yrityksiä, koska kaupan esteet vaikuttavat niihin suhteellisesti enemmän. Slovenia kykenee potentiaalisesti selviytymään melko hyvin kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. Makrotalouden ympäristön vakauttaminen on edistynyt hyvin, infrastruktuuri on hyvin kehittynyt ja huomattavaa edistystä on saavutettu koulutusjärjestelmän uudelleensuuntaamisella, mikä tukee kilpailukykyä. Vaikka Slovenian työkustannukset ovat olleet perinteisesti melko korkeat, talous pystyi viemään menestyksekkäästi, koska tuotanto oli melko korkeatasoista, ja yksikkötyökustannukset olivat yhä alhaisia Euroopan unioniin verrattuna. Kilpailukykyä ovat heikentäneet nopea palkkojen kohoaminen ja valuutan reaalinen vahvistuminen. Muiden siirtymätalouksien, joissa työvoimakustannukset ovat jopa alhaisempia, aiheuttama kilpailu on lisääntynyt. Vaikka lisääntynyt, kilpailukyvyn hidas paraneminen vaikeuttaa taloudellisen toiminnan laajenemista. tuottavuus on Unioniin yhdentymisen korkea aste — noin kaksi kolmasosaa kokonaisviennistä ja -tuonnista tapahtuu EU:n kanssa — osoittaa, että kilpailukyky on melko korkea. Yksityiskohtaisempi tavaroiden viennin erittely osoittaa, että vaikka kuljetusvälineiden ja sähkölaitteiden osuus on 25 prosenttia viennistä, Slovenia vie menestyksekkäästi melko laajan määrän eri tuotteita, mikä osoittaa Slovenian talouden yleisen kyvyn kilpailla yhtenäismarkkinoilla. Nykyinen laaja sitoutuminen kauppaan unionin kanssa vähentää talouden haavoittuvuutta, kun täydellinen yhdentyminen yhtenäismarkkinoihin tapahtuu ja yhteisön sektori osoittautuisi kykenemättömäksi selviytymään kilpailusta yhtenäismarkkinoilla liittymisen jälkeen, viennin monipuolistumisen vuoksi siitä aiheutuisi taloudelle melko vähän vahinkoa. säännöstö otetaan käyttöön. Vaikka joku Toinen osoitus talouden kyvystä mukautua kovempaan kilpailuun on nähtävissä omistus- ja tuotantorakenteesta: tämä ilmenee monesta eri tekijästä. Tällä hetkellä teollisuuden rakenne ei ole kovinkaan keskittynyt, ja Slovenia tuottaa joitakin huipputekniikan tavaroita, mikä yhdessä osoittaa, että mukautuminen olisi melko helppoa. Lisäksi yksityisyritysten ja pienten yritysten määrä on kasvanut. Tuotannosta ja työpaikoista vastaavat kuitenkin yhä pääasiallisesti ylitykset, joissa liikkeenjohtotavat eivät ole muuttuneet. Yrityksen johto ja työntekijät omistavat suuren osan keskikokoisista yrityksistä, mutta heidän kannustimensa toteuttaa uudelleenjärjestelyjä erityisesti työtapoja muuttamalla ovat vähäisiä. Lisäksi kyseisten yritysten mahdollisuudet hankkia uutta pääomaa ja teknologiaa, jotka helpottaisivat rakennemuutosta, ovat melko pienet ulkomaalaisomistuksessa oleviin yrityksiin verrattuna. Valtionyritysten osuus on yhä tärkeä ja valvontarakenteiden puuttuminen hidastaa niiden rakennemuutosta. tuotannossa. Näitä tehokkaiden koskevien tarkkailu- yrityksiä 34 Investointien määrä on melko alhainen prosentteina BKT. sta ilmaistuna, ja tähän saakka ne ovat suuntautuneet pääasiallisesti infrastruktuuriin (televiestintä ja liikenneyhteydet) sekä energia-alalle. Merkittävä osuus investoinneista on suuntautunut "tuottamattomaan" omaisuuteen (esim. maa ja rakennukset). Tämä ei luonnollisestikaan ole parantanut välittömästi tuottavuutta, mutta se kuitenkin luo pohjan tulevalle kasvulle. Vaikka perustason tieteellinen tutkimustoiminta on korkeatasoista, investointeja ei ole tehty tarpeeksi yrityslähtöiseen ja soveltavaan tutkimustoimintaan. Tällä hetkellä yksityisen sektorin osuus investoinneista on ainoastaan 25 prosenttia. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä on Sloveniassa myös yleisesti alhainen talouden kokoon verrattuna. Tämä jarruttaa todennäköisesti rakennemuutosta, erityisesti koska yritykset, joihin on tehty ulkomaisia sijoituksia, menestyvät parhaiten viennin määrällä, oman pääoman tuotolla ja työkustannuksilla mitattuna. Yritysten ja niiden pankkien väliset yhteydet ovat usein voimakkaita, joten pankeilla on vaikeuksia pitää yllä riittävää rähoituskuria yrityksissä. Maataloudelle on ominaista pienet hajallaan olevat yksittäiset maatilat. Teknologian, tuottavuuden ja tehokkuuden taso on alhainen, joten maataloutta on vielä mukautettava merkittävästi, mikä saattaa johtaa työllisyyden vähenemiseen kyseisellä alalla. Viranomaiset ovat tietoisia, että oikeusjärjestelmää on vielä mukautettava lisää ja EU:n standardit on otettava käyttöön, mikäli Slovenia aikoo selviytyä kilpailusta unionissa. Tämä edellyttää huomattavaa panosta jota on vahvistettava yhteensovittamisen ja täytäntöönpanon osalta. Viranomaiset ovat lisäksi todenneet toimeenpanovallan alat määrittääkseen tarpeen erottaa selvästi hallitukselle selkeämmän aseman ja helpottaakseen politiikan täytäntöönpanoa. lainsäädäntö- ja julkishallinnolta, se ei ole kilpailukykyinen: Vaikka pankkiala on melko hyvin kehittynyt, toimintakustannukset ovat korkeat, ja alalla ei ole kartellisopimuksen vuoksi kilpailua, jolla määritettäisiin korkokannat. Koska pankkien lukumäärä on liian suuri maan kokoon ja sen talouden tarpeisiin nähden, pankkialaa on tiivistettävä. Slovenian viranomaiset uhraavat merkittäviä voimavaroja sellaisen pysyvän keskipitkän aikavälin makro- ja mikrotalouden kehyksen kehittämiseksi, jossa unionin jäsenyyteen valmistautumiseksi ja toteuttaa j oustavammin. talousuudistukset voidaan yksilöidä helpommin tarvittavat Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet Slovenian viranomaiset ovat hyväksyneet kaksi keskipitkän aikavälin strategiaa: toinen koske koko talouspolitiikkaa ja toinen erityisesti kansainvälistä politiikkaa. Taloutta vaivaavat ongelmat on yksilöity selvästi hallituksen keskipitkän aikavälin strategiassa, mutta se on vielä pantava täytäntöön. Politiikan painopiste on siirtynyt makrotalouden vakauttamisesta mikrotalouden mukauttamiseen ja rakennesopeutukseen. Tavoitteena on parantaa kilpailukykyä ja elvyttää taloutta. Politiikan yksityiskohtia, kuten esimerkiksi rahoitusta ja aikataulua, viimeistellään parhaillaan. Slovenian vahvat ja heikot puolet johtuvat paljolti siitä, että se on pieni avoin talous, joka on melko vauras ja jolla on voimakas vapaamuotoinen kulttuuri. 35 Slovenia on edistynyt huomattavasti makrotalouden vakauttamisessa: inflaatio on alle 10 prosenttia, talousarvion alijäämä on alhainen, valuutta on vakaa ja kasvu pääsi uudestaan vauhtiin vuonna 1993. Rakenneuudistus on sitä vastoin sujunut paljon hitaammin. Järjestelmästä tehty vähän ja uudelleenjärjestelyjä ja investointeja. Tämän vuoksi kasvu on edelleen melko vähäistä ja inflaatiopaineet ovat edelleen olemassa. Laajentumiselle on lyhyellä aikavälillä jossain määrin esteenä tarve uudistaa lisää julkista taloutta. Jotta kasvu kiihtyisi jälleen, kilpailukykyä olisi parannettava ja vientiä lisättävä. tähän mennessä on puuttuu dynaamisuus Rakennemuutoksen edistyminen on ollut melko hidasta, koska Slovenian talouden uudistustarve oli vähäisempää kuin muissa maissa. Ensiksikin, talous oli melko vauras ja se on sitä yhä. Toiseksi, itsenäistymisen jälkeen tapahtunut teollisuuden supistuminen oli vähäisempää kuin muissa KIE-maissa. Rakennemuutos on ollut rajallinen osittain yksityistämisessä käytetyn menetelmän ja sen hitauden vuoksi, koska se ei tuonut mukanaan uutta pääomaa tai uusinut yritysten johtoa. Tämän avulla voidaan selittää, miksi yritysten investoinnit teknologiaan sekä tutkimukseen ja kehitykseen ovat olleet vähäisiä. Toinen tekijä on korkea korkokanta, mikä vähentää investointeja Inflaatiopaineet ovat suuria. Joidenkin tärkeimpien hyödykkeiden hintojen vapauttaminen pitää yllä hintojen nousupainetta. Inflaatiota lisää myös palkkojen ja korkojen sitominen indeksiin. Inflaation hillitsemiseksi on vähennettävä indeksiin sitomista. Kilpailukykyyn on vaikuttanut nykyaikaiseen teknologiaan suuntautuvien investointien puute, uudelleenjärjestelyjen puute ja kasvavat yksikkötyökustannukset. Jo palveluksessa olevia johtajia ja työntekijöitä suosiva yksityistämismenetelmä ei houkuttele ulkomaisia sijoituksia tai tuo yritykseen uuttaa pääomaa. Monissa tapauksissa yksityistäminen ei ole johtanut edes huomattavasti uusiin työtapoihin tai uudelleenjärjestelyihin. Kotimaiset investoinnit ovat olleet suurempia sosiaalisektorilla kuin yksityisellä sektorilla, jossa investointien määrä on ollut melko alhainen korkean reaalikorkokannan ja luottojen huonon 1994—1996 Palkkojen yhteiskuntasopimukset hidastivat palkkojen kohoamista jonkin verran, mutta niiden menestys oli rajallinen, koska reaalipalkkojen kohoaminen jatkui tuotannon kasvua ja sopimuksissa asetettuja tavoitteita korkeampana. Tarve hillitä palkkojen kohoamista lisääntyy, mutta ei ole olemassa yhteistä pyrkimystä järjestelmän indeksiin sitomisesta leikannut palkan johtuvan pääasiallisen ongelman ratkaisemiseksi. Hallitus on ulkopuolisia työkustannuksia, mutta ne ovat edelleen korkeita ja talousarvioon liittyvät rajoitukset saattavat tehdä lisäleikkausten toteuttamisen vaikeammaksi. saatavuuden vuosien vuoksi. osalta Slovenian on vielä uudistettava osaa julkisesta taloudestaan. Tällä hetkellä työvoimaan kohdistuva sosiaaliturvamaksujen taakka on suhteeton ja arvonlisäverotus ei ole käytössä. Kumpikin ongelma on ratkaistava. Arvonlisävero on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 1999, mikä on huomattavasti alunperin suunniteltua myöhemmin. Toinen haaste on eläke- saakka ne ovat olleet omarahoitteisia. Koska sosiaaliturvamaksujen taso on alhaisempi ja väestörakenteessa on tapahtunut muutoksia, joiden vuoksi tilanne pikemminkin huononee kuin paranee, rahastot ovat alijäämäisiä. Tähän saakka vajetta on rahoitettu valtion talousarviosta, mutta se ei voi jatkua loputtomasti. työttömyysrahastojen uudistaminen. Tähän ja Julkishallintoa on uudistettu merkittävästi; viranomaiset katsovat vielä perustellusti, että täytäntöönpanoa on parannettava. Tällä hetkellä politiikkojen laatimista ja 36 yhteensovittamisen puute vaivaa politiikan aloja, joiden toteuttamiseen osallistuu useampi kuin yksi ministeriö. 2. 3 Yleisarvio Sloveniaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena. Se on edistynyt huomattavasti vapauttamisessa ja yksityistämisessä ja se on vakauttanut taloutensa onnistuneesti. Joillakin aloilla, erityisesti rahoitusalalla, kilpailu on kuitenkin liian vähäistä. Markkinamekanismien toimintaa on vielä parannettava jonkin verran, ja vero- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistamista ei ole vielä saatu päätökseen Slovenia pystyy todennäköisesti selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa keskipitkällä aikavälillä, jos talouden kankeutta vähennetään. Slovenian vientipohja on monipuolinen, työvoima on ammattitaitoista ja hyvin koulutettua ja infrastruktuuri on melko hyvä. Yritysten rakenneuudistus on edistynyt kuitenkin hitaasti taloudellisen päätöksenteon yksimielisyyttä korostavan luonteen takia, ja työntekijöiden ja johdon kannustimet ovat pysyneet muuttumattomina. Kilpailukyvyn paranemista ovat hidastaneet palkkojen nopea kohoaminen ja alhainen tuotannon kasvu. Nämä rakenteelliset ongelmat ilmenevät vähäisinä ulkomaisina suorina sijoituksina, joten nämä ongelmat on ratkaistava. 3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston liittymistä koskeviin perusteisiin täyttää jäsenyyden velvoitteet, joihin kuuluu poliittisen, kuuluivat "edellytykset taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin sitoutuminen". Hakiessaan jäsenyyttä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen perusteella Slovenia hyväksyi varauksetta unionin perustavoitteet, myös sen politiikat ja välineet. Tässä osastossa tarkastellaan Slovenian edellytyksiä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, eli omaksua oikeudellisesta institutionaalisesta kehyksestä muodostuva yhteisön säännöstö, jolla unioni toteuttaa tavoitteitaan. ja Unionin kehittyessä yhteisön säännöstöstä on tullut yhä vaativampi, ja se asettaa aiempaa suurempia haasteita tuleville unioniin liittymisille. Slovenian edellytykset panna yhteisön säännöstö täytäntöön on keskeistä sen onnistuneelle toiminnalle unionissa. Seuraavissa jaksoissa tutkitaan Slovenian nykyistä tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä kullakin unionin päätoiminta-alalla. Kuvauksen ja analyysin alussa on lyhyt kuvaus yhteisön säännöstöstä sekä maininta Eurooppa-sopimuksen määräyksistä ja valkoisen kirjan ohjeista sen ollessa tarkoituksenmukaista. Lopuksi arvioidaan lyhyesti Slovenian edellytyksiä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet kullakin toiminta-alalla keskipitkällä aikavälillä. 3. 1 Rajattomat sisämarkkinat 37 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklassa unionin sisämarkkinat määritellään alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteisön yhdentymiskehityksessä keskeiset yhtenäismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla sekä taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava täysimääräinen rooli. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjattujen vapauksien tosiasiallinen täytäntöönpano edellyttää sellaisten tärkeiden periaatteiden kuten Euroopan yhteisöjen tai kansallisten tuomioistuimen oikeuskäytännössä määriteltyjen syrjimättömyyden sääntöjen vastavuoroista tunnustamista koskevien periaatteiden kunnioittamista ja yhteisön kutakin alaa koskevien erityissäännösten tehokasta soveltamista. Näillä erityissäännöksillä pyritään nimenomaan varmistamaan turvallisuus luottamuksen ja kansanterveys, ympäristönsuojelu säilyttäminen palvelualaan tiettyjä erikoistuneita ammatteja harjoittavien henkilöiden tarkoituksenmukainen kelpoisuus. Lisäksi se koskee tarvittaessa sääntely- ja valvontamekanismien käyttöönottoa tai koordinointia, sillä kaikki sääntöjen hyvän soveltamisen varmistamiseksi tehdään sisämarkkinoilla eikä ulkorajoilla. ja kuluttajansuoja, Uimisten järjestelmälliset samanaikaista tarkastukset tarvittavat sekä ja Yhteisön lainsäädännön tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on tärkeää. Yhtä tärkeää on se, että jäsenvaltioiden hallinnollinen ja oikeudellinen koneisto panee lainsäädännön oikein täytäntöön ja että yritykset noudattavat sitä. Tämä on välttämätöntä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta oleellisen keskinäisen luottamuksen syntymiseksi. Tämä luku olisi luettava yhdessä sosiaalipolitiikkaa, ympäristöä ja kuluttajansuojaa sekä alakohtaisia politiikkoja käsittelevien lukujen kanssa. Neljä vapautta Hakijamaiden yhteisön säännöstön käyttöönotto tapahtuu asteittain: - Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Slovenian assosiaatiosopimus allekirjoitettiin vuonna 1996 ja se on parhaillaan ratifioitavana. Neljän vapauden ja lähentämisen osalta sopimuksessa määrätään erityisesti lainsäädäntöjen tiettyjen tai asteittaisesta tai yksipuolisten velvollisuuksien välittömästä vastavuoroisten soveltamisesta. Velvollisuudet koskevat erityisesti sijoittautumisoikeutta, kansallisuuteen perustuvaa kohtelua ja vapaakauppaa sekä tekijänoikeuden ja julkisten hankintojen alaa. - Ennen Eurooppa-sopimuksen voimaantuloa kaupan ja siihen liittyvien näkökohtien Eurooppa-sopimuksen mukaisesta soveltamisesta 1. tammikuuta 1997 alkaen määrätään väliaikaisessa sopimuksessa. joiden tarkoituksena oli - Komission vuonna 1995 esittämän valkoisen kirjan KOM (95) 163 (lopullinen) suuntaviivojen, valmistautumaan yhtenäismarkkinoille yhdentymiseen, kyseisiä lainsäädäntöjä käsitellään rajoitetummin. Valkoisessa kirjassa esitetään aiheet ja keskeiset toimenpiteet, jotka suoraan vaikuttavat tavaroiden, palvelujen, pääomien ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen sekä niiden soveltamiseksi tarvittavat edellytykset, kuten oikeudellinen rakenne ja organisaatio. Siinä toimenpiteet kahteen käsitellään 23:a yhteisön toiminta-alaa ja jaetaan kyseiset liittymistä vaiheeseen niiden tärkeyden mukaan, eli vahvistetaan toimintaohjelma auttaa hakijamaita 38 edeltävälle ajalle. Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto TAIEX perustettiin antamaan täydentävää ja keskitettyä teknistä apua valkoisessa kirjassa käsitellyillä lainsäädännön aloilla. Toimisto on hiljattain perustanut lainsäädäntötietokannan. - Euroopan unioniin liittyminen edellyttää hakijamailta koko yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa. Tältä osin on korostettava, että Amsterdamissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle jätetyssä toimintasuunnitelmassa sisämarkkinoita varten esitetään tärkeimmät toimet, jotka on toiminnan parantamiseksi toteutettava 15 jäsenen unionin yhtenäismarkkinoiden yhtenäisvaluutan käyttöönoton huomioon ottamiseksi. Tämä tapahtuu yhteisön säännöstön kehittämisen avulla. Yleinen toimintaympäristö säännöt ovat tärkeitä, koska niillä määritellään Toimialasta riippumatta yritysten on voitava toimia yhteisten sääntöjen perusteella. talouden yleinen Yhteiset toimintaympäristöjä yleiset kilpailuedellytykset. Tähän alaan kuuluvat lausunnon muissa jaksoissa käsiteltyjen kilpailusääntöjen (yritykset ja valtiontuet) ja verosäännösten lisäksi avaaminen, julkisten sääntöjen immateriaalioikeuksia sääntöjen yhdenmukaistaminen, yhtiöoikeutta yhdenmukaistaminen, päätösten noudattaminen ja tunnustaminen (220 artiklan määräykset). koskevien patenttia) ja kirjanpito-oikeutta koskevien tuomioistuinten palvelujen markkinoiden hankintojen (myös henkilötietojen eurooppalaista töiden, suoja sekä ja Yleiskuvaus Julkisista hankinnoista säädetään vuoden 1997 puitelaissa, jolla ensimmäisenä aiotaan panna täytäntöön osa yhteisön säännöksistä. Hallitus on antamassa soveltamisasetuksia. Valtiovarainministeriön julkisten hankintojen yksikkö vastaa julkisten hankintojen järjestelmän tarkkailusta, uuden lainsäädännön valmistelusta ja ohjeiden antamisesta. Tämän lain mukaisesti parlamentti nimittää itsenäisen tilintarkastuskomitean päättämään kaikista päätösten tarkastuspyynnöistä. Teollista omaisuutta koskevaan lakiin (1992^1993) ja henkistä omaisuutta koskevaan lakiin (1992#1993) perustuva immateriaali- ja teollisoikeuksia koskeva lainsäädäntö on Sloveniassa pitkälle kehittynyt. Immateriaalioikeuksien toimisto vastaa lainsäädännön valvonnasta tällä alalla sekä soveltamisen yhteensovittamisesta yhteistyössä tullin, poliisin ja kaupan tutkintaviraston kanssa. Teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyä sopimusta sovelletaan Sloveniaan. ja osakkeenomistajia Yhtiöoikeuden perusta on vuoden 1993 laki kaupallisista yrityksistä. Tällä hetkellä on rekisteröityinä 48 000 yritystä. Yritykset voivat laskea liikkeeseen osakkeita varojen keräämiseksi, suojellaan. Vähimmäispääomavaatimuksista säädetään laissa. Enimmäispääoman suojaamisesta on lausekkeita. Velkojien oikeuksien suojaamisesta on yhtiömuodosta riippuen erilaisia säännöksiä. Yritysten on ilmoitettava suurista itseään koskevista päätöksistä. Sloveniassa on yritysrekisteri, jossa säilytetään olennaisia tietoja jokaisesta yrityksestä. Kaupallisista yrityksistä annetun lain 246 artiklan 5 kohdassa ja 449 artiklan 6 kohdassa säädetään, että osakeyhtiöiden johtokunnan jäsenten enemmistön on oltava Slovenian kansalaisia. Säännöksillä on myös 39 rajoitettu ulkomaisten yritysten toimintaa Sloveniassa sivuliikkeiden kautta, mikä rajoittaa sijoittautumisvapautta (561 #568 artikla). Kirjanpidosta säädetään vuoden 1993 kaupallisista yrityksistä annetun lain 7 luvussa. Kirjanpidosta on olemassa laki vuodelta 1993. Slovenian tilintarkastuslaitos saa antaa kirjanpitostandardeja ja todistuksia tilintarkastajille. Slovenian perustuslain 38 artiklassa säädetään henkilöjä koskevien tietojen suojasta Tähän artiklaan perustuvassa 7. maaliskuuta 1990 annetussa laissa tietosuojalle annetaan institutionaalinen kehys, johon kuuluu myös valvovan viranomaisen perustaminen. Slovenia liittyi vuoden 1994 toukokuussa tietosuojasta tehtyyn Euroopan Neuvoston yleissopimukseenne 108. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenian uuteen julkisia hankintoja koskevaan lainsäädäntöön sisältyy ainoastaan osa EY:n direktiivien alueista. Valintaa koskevia sääntöjä ja sopimusten myöntämisen perusteita on selvennettävä. Oikeuskeinot eivät täysin vastaa yhteisön vaatimuksia. Lisäksi se ei näytä kattavan peruspalveluja. julkisten Tällä hetkellä slovenialaiset yritykset EU:n yritysten tytäryhtiöt mukaan lukien saavat suosituimmuuskohtelun Tätä suosituimmuusjärjestelmää voidaan pitää yllä ainoastaan Eurooppa-sopimuksessa sallitun siirtymäkauden loppuun (eli kuusi vuotta sopimuksen voimaantulosta). Julkisten hankintojen alalla odotetaan päästävän täydelliseen yhdenmukaistamiseen vuoden 1999 lopussa. Slovenian viranomaiset myöntävät, että lakiluonnokseen tarvitaan mitä todennäköisimmin muutoksia EY:n vaatimusten täyttämiseksi. hankintojen sopimusten osalta. Immateriaali- ja teollisoikeuksia koskeva lainsäädäntö on pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta verrattavissa yhteisön säännöstöön. Vielä yhdenmukaistettavia osa-alueita ovat lisäsuojatodistusten käyttöönotto. audiovisuaalisen lääkealalla puututtava Lainsäädännön tavaramerkkioikeuksien lakkaamiseen. tuotannon täytäntöönpanon suojan kesto osalta on erityisesti ja Lisäksi aiotaan puuttua väliaikaisiin toimenpiteisiin ja todisteiden säilyttämiseen rikkomusmenettelyissä ja rajatoimenpiteissä muuttamalla nykyistä lainsäädäntöä vuonna 1999. Käytännössä hallinnon rakenteet eivät ole riittävän hyvin varustettuja, erityisesti henkilöstömääränsä ja koulutuksen osalta, lainsäädännön panemiseksi asianmukaisesti täytäntöön. Slovenian antamien yhtiöoikeutta koskevien tietojen mukaan sen lainsäädäntö on jo ensimmäisen, kolmannen, yhdennentoista ja kahdennentoista direktiivin mukaista, ja ainoa poikkeama toisesta direktiivistä sekä ulkomaisia johtajia ja yrityksiä koskevat rajoitukset todennäköisesti poistetaan vuonna 1997. Kirjanpidon osalta lähes kaikki neljännen, seitsemännen ja kahdeksannen direktiivin vaatimukset on pantu täytäntöön. Tilintarkastuslakiin suunnitellaan yhtä muutosta itsenäisen tilintarkastajan tekemän tilintarkastuksen sallimiseksi tilintarkastusyritysten tekemien lisäksi. Joitakin siirtymäkauden vaikeuksia, kuten pätevien kirjanpitäjien ja 40 tilintarkastajien puute, on havaittavissa uusien sääntöjen soveltamisessa käytäntöön, mutta ne voidaan ratkaista keskipitkällä aikavälillä. tietosuojaa koskeva Slovenian liittyminen Euroopan Neuvoston yleissopimukseen n:o 108 osoittaa, että lainsäädäntö on kyseisessä yleissopimuksessa Slovenian määriteltyjen eurooppalaisten jo perustettu toimivaltainen viranomainen valvomaan lainsäädännön täytäntöönpanoa, ja sen valtuudet on selvästi määritelty laissa. Slovenian lainsäädäntö ei kuitenkaan vastaa täysin EY:n kehysdirektiiviä. Uutta lakia odotetaan. Täytäntöönpanoa ja soveltamista on myös parannettava. standardien mukainen. Lisäksi on Siviilioikeuden osalta voidaan todeta, että Slovenia ei voi tällä hetkellä liittyä ja kauppaa koskevien päätösten oikeudellisesta täytäntöönpanosta ennen siviilioikeuksien suojelun alalla on tapahduttava edistystä, jonka arvioivat Luganon yleissopimuksen nykyiset sopimusvaltiot. toimivallasta tehtyyn ja Luganon yleissopimukseen. siviiliasioita Liittymistä Päätelmät Slovenia on suureksi osaksi jo siirtänyt lainsäädäntöönsä tärkeimmät direktiivit edellä mainituilla aloilla. Näitä aloja koskevat Eurooppa-sopimuksen määräykset ja valkoisen kirjan suositukset on pantu yleensä hyvin täytäntöön. Lisää työtä edellytetään kuitenkin julkisten hankintojen alalla, jossa Slovenian on tehtävä laajoja muutoksia hiljattain annettuun lainsäädäntöönsä, jotta se olisi täysin yhteisön direktiivien mukainen. Henkisen omaisuuden osalta aiotaan vielä vahvistaa lainsäädännön soveltamista. Yrityksiä ja kirjanpitoa täytäntöönpanomenettelyjä koskevan lainsäädännön osalta ei ole odotettavissa ongelmia, jos lainsäädännöllistä aikataulua noudatetaan suunnitelmien mukaan ja yrityksiä koskevan lainsäädännön aikaisemmin mainitut syrjivät säännökset kumotaan. Tietosuojan osalta ' tarvitaan lisätoimia tasalle. Täytäntöönpano- ja soveltamisvalmiuksia on parannettava. Tämän pitäisi olla mahdollista keskipitkällä aikavälillä. täysin yhteisön kehysdirektiivin lainsäädännön saattamiseksi ja Tavaroiden vapaa liikkuvuus joko koti- Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää kauppaa rajoittavien toimenpiteiden poistamista. Kauppaan sovellettavien tullien ja määrällisten rajoitusten lisäksi tämä koskee myös kaikkia muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. Nämä ovat toimenpiteitä, joita sovelletaan joilla on protektionistisia vaikutuksia. Jos tekniset vaatimukset eivät ole yhdenmukaistettuja, tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi on oikeuskäytännön Cassis de Dijon -tuomioon perustuvan oikeuskäytännön mukaisesti välttämätöntä soveltaa kansallisten säännöstöjen vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ja hyväksyä periaate, että kansallisten vaatimusten on rajoituttava tavoitteisiin suhteutettuihin vaatimuksiin. tai ulkomaisiin tai molempiin tuotteisiin ja Yhdenmukaistamista varten Euroopan yhteisö on kehittänyt "uuden lähestymistavan". Tässä lähestymistavassa uutta on julkishallinnon ja yksityisten riippumattomien elinten tarkka tasapainottaminen sekä Euroopan yhteisön lainsäädännön ja eurooppalaisten standardien selvästi täydentävä tehtävä. Teknisistä ratkaisuista määräämisen sijaan 41 täytettävä. Eurooppalaisten Euroopan yhteisön lainsäädännössä säädetään ainoastaan yleisistä vaatimuksista, jotka standardien mukaisesti valmistettujen tuotteiden on tuotteiden oletetaan täyttävän tällaiset oleelliset vaatimukset, mutta eurooppalaiset standardit eivät ole ainoa tapa osoittaa vaatimusten mukaisuus. "Uusi lähestymistapa" liittyy tuotteiden varmentamisen "kokonaislähestymistapaan", joka koskee CE-merkin myöntämistä kemikaalien, tuotteiden kuten ja elintarvikkeiden osalta Euroopan yhteisön direktiiveissä moottoriajoneuvojen noudatetaan perinteistä annetaan yksityiskohtaisia sääntöjä. jonka mukaisesti niissä tuotteille. Muiden sääntelykäytäntöä, lääkkeiden, Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää myös joidenkin yhteisön yhdenmukaistamista koskevien toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tältä osin erityistä koskevien terveyttä huomiota yhdenmukaistamissaantöj en soveltamiseen. Näissä säännöissä määrätään sekä yrityksiä että viranomaisia koskevien tarkoituksenmukaisten mekanismien ja organisaatioiden käyttöönotosta. turvallisuutta kiinnitettävä on ja Rajattomien markkinoiden hyvälle toiminnalle välttämättömiä horisontaalisia direktiivejä ovat erityisesti yleistä tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat direktiivit. Yleiseen tuoteturvallisuuteen liittyviä säännöksiä käsitellään kuluttajansuojaa koskevassa jaksossa. Maataloustuotteita koskevat erityissäännökset (eläinten ja kasvien terveyttä koskevien standardien noudattaminen) esitetään yksityiskohtaisesti maataloutta käsittelevässä jaksossa. Yleiskuvaus Slovenia aloitti väliaikaisen sopimuksen tullessa voimaan 1. tammikuuta 1997. tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevien edellytysten luomisen Kaikki hinnat on vapautettu, elintarvikkeiden ja maatalouden hintoja. lukuun ottamatta yleishyödyllisten palvelujen, Teknisten kaupan esteiden osalta lainsäädännön yhdenmukaistaminen etenee melko hitaasti. Joillakin aloilla käytetään Slovenian kansallisina säännöksinä vielä entisen Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan säännöksiä. Slovenia on hieman edistynyt lainsäädännön yhdenmukaistamisen osalta vuoden 1996 toukokuussa esitetty jälkipuoliskon pysähtyneen kauden jälkeen. Vuoden 1997 lainsäädännön lähentämisen ohjelma on kuitenkin melko heikko sekä lainsäädännön yhdenmukaistamisen laajuuden että sisällön kannalta. Slovenian standardointi- ja metrologialaitoksen (SMIS), joka on valtiollinen elin, tehtävänä on standardointi ja hyväksyntä, joka kuuluu perinteisesti julkiselle alalle. Kaiken kaikkiaan standardoiminen edistyy hyvin. Vuoden 1997 kesäkuuhun mennessä SMIS, joka on Euroopan standardointikomitean (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) liitännäisjäsen, oli antanut yli 1 200 standardia, joista suurimmalla osalla otetaan tai kansainvälisen standardointijärjestön/ kansainvälisen sähköteknillisen komission (ISO/IEC) standardit. samalla käyttöön Euroopan 42 Jäljellä on kuitenkin vielä suuri joukko voimassa olevia ja sovellettavia entisen Jugoslavian asetuksia, joista monet edellyttävät erilaisia pakollisia kolmannen osapuolen antamia varmennuksia. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenia on vapauttanut vähitellen kauppajärjestelmäänsä. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan yhteisön säännöstön mukaisen lainsäädännön antamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. Ulkomaankauppaa koskevat vielä monet rajoittavat lukien tuontilisenssijärjestelmä. Noin kolme prosenttia tuonnista edellyttää erityisiä hallituksen lisenssejä tai niihin sovelletaan määrällisiä rajoituksia. Uudet yleiseurooppalaiset alkuperäsäännöt, joita Slovenia on soveltanut 1. tammikuuta 1997 alkaen, edistävät kauppaa ja vapaata liikkuvuutta. toimenpiteet, mukaan Joissain tapauksissa Slovenian pakolliset standardi- ja varmennusvaatimukset luovat teknisiä kaupan esteitä. Kaupan teknisten esteiden poistamisessa päästään eteenpäin, kun Slovenia ottaa käyttöön EU:n teknisen lainsäädännön ja käsitteet. toukokuussa esitelty lyhyen Lainsäädännön mukauttaminen on vasta aloitettu vuoden 1997 alussa pysähtyneen kauden jälkeen. Vuoden 1997 lainsäädännön lähentämisen ohjelma kattaa huomattavan alan, mutta on melko heikko sekä lainsäädännön mukauttamisen laajuuden ja sisällön osalta. Uuden lähestymistavan direktiivejä ei mainita, ja lähentäminen on epäselvää kemikaalien ja elintarvikkeiden sektoreilla. Joillakin aloilla lähentäminen näyttää kuitenkin edistyvän tyydyttävästi, kuten lääkealalla ja autoalalla. Standardilain myöhäinen hyväksyminen, joka tapahtunee vuonna 1999, vaikuttaa eurooppalaisesta vaatimustenmukaisuuden arvioinnista tehtävää sopimusta koskevien neuvottelujen edistymiseen. Slovenian viranomaisten mukaan tärkeimmät lainsäädännölliset toimenpiteet siirretään osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoteen 2000 mennessä. Joka tapauksessa on pidettävä mielessä, että usein tarvitaan sekundäärilainsäädäntöä yleisen oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanemiseksi. Henkilöstön ja teknisen asiantuntemuksen puute Sloveniassa voivat kuitenkin haitata joustavaa lähentämistä ja tarvittavien täytäntöönpanorakenteiden perustamista, mikä vaikeuttaa uudistuksia. Lisäksi olisi perustettava ja kehitettävä riittäviä rakenteita ja hankittava henkilöstöä tuoteturvallisuuden toimivaltaisiin viranomaisiin markkinoiden jälkivalvontaa varten. Yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon tarvittavien rakenteiden osalta Slovenian on vielä erotettava vaaditulla tavalla toisistaan sääntely-, standardointi- ja tuotteiden varmentamistehtävät, joista kahden viimeksimainitun osalta olisi pantava enemmän painoa yksityisen sektorin osallistumiselle. seurantaa varten Slovenian tämänhetkinen siviilioikeudellista vastuuta viallisista tuotteista koskeva lainsäädäntö ei täysin vastaa EY:n vaatimuksia tällä alalla. Sen osalta on kuitenkin jo suunniteltu muutoksia. Yhteisön yhdenmukaistamiseen kuulumattomilla kansallisella tasolla säännellyillä aloilla ei ole tarpeeksi tietoa siitä, kuinka tavaroiden vapaata liikkumista koskevia yhteisön oikeuden periaatteita sovelletaan Sloveniassa. Tämä tilanne johtuu erityisesti siitä, että 43 liikkuvuuden periaatteesta yhteisössä poikkeavia sisämarkkinoiden toimintaan liittyvät avoimuusmekanismit puuttuvat, eikä niitä siis voida sellaisinaan käyttää unioniin liittymistä edeltävissä yhteyksissä. Kyseeseen tulevat erityisesti direktiivi N:o 83/189, jossa säädetään kansallisia teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä, tavaroiden toimenpiteitä koskevan vapaan tietojenvaihtomenettelyn luomisesta tehty päätös N:o 3052/95/EY, komissiolle tehtävä menettelyä koskeva valitus tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177 artiklassa määrätty mahdollisuus pyytää tuomioistuimelta ennakkoratkaisua. Samoin arvioinnin tunnustamisen periaatetta, tekeminen siitä, soveltaako Slovenia vastavuoroisen edellyttäisi perusteellisempia tietoja kansallisesta lainsäädännöstä sekä kansallisista hallintomenettelyistä, joiden voidaan olettaa vaikuttavan tavaroiden markkinoille saattamiseen. Päätelmät Vaikka vähäistä edistystä on tapahtunut tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan yhteisön säännöstön hyväksymiseksi, tarvitaan edelleen huomattavasti työtä. Tämän suhteen väliaikaisen sopimuksen ja Eurooppa-sopimuksen määräysten täytäntöönpano vauhdittavat kehitystä lähivuosina. Ponnistuksia on lisättävä teknisen lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi, mukaan lukien uuden lähestymistavan direktiivit. Standardointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevaa järjestelmää on myös vahvistettava. Uuden standardilain nopea hyväksyminen auttaisi tässä suhteessa. Henkilöstöä, taitoja ja instituutioiden perustamista olisi myös parannettava. Jos nykyisiä ponnistuksia lisätään, tavaroiden vapaa liikkuvuus voitaisiin saavuttaa keskipitkällä aikavälillä. Slovenian viranomaisten on myös varmistettava, että yhteisön yhdenmukaistamisen ulkopuolelle jäävien alojen lainsäädäntö ei ole esteenä kaupalle, erityisesti tarkastamalla toteutettavien toimenpiteiden suhteellisuus niiden tavoitteisiin nähden. Pääomien vapaa liikkuvuus liikkuvuudesta Eurooppa-sopimuksessa vahvistetaan periaate pääomien vapaasta ja Euroopan unionin välillä. Tätä sovelletaan Eurooppa-sopimuksen Slovenian voimaantulosta suoriin sijoituksiin, joita ovat tehneet Sloveniaan jo sijoittautuneet yritykset, ja yhteisön yritysten sivuliikkeisiin ja konttoreihin (samoin kuin itsenäisen ammatin harjoittajiin) asteittain siirtymäkauden aikana. Lisäksi siinä kielletään uusien valuuttarajoitusten käyttöönotto sen voimaantulosta lähtien. Valkoisessa kirjassa korostetaan pääomien ja rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden välistä yhteyttä. Siinä esitetään pääomien vapauttamisen kehityskulku alkaen pitkäaikaisen ja kaupan toimiin liittyvän pääoman liikkeistä lyhytaikaisiin pääomiin. Yleiskuvaus Vuosina 1990^1996 ulkomaiset suorat sijoitukset olivat 600 miljoonaa ecua. Vuoden 1996 lopussa ulkomaisten suorien sijoitus osuus BKT:sta oli 10,8 prosenttia. Ottaen huomioon BKT:n määrän Sloveniassa sijoitusten määrä on pieni. Se johtuu osittain 44 markkinoiden pienuudesta. Ulkomaisille suorille sijoituksille on kuitenkin myös rajoituksia. Ne liittyvät lähinnä siihen, miten yhteisyritysten yksityistäminen on toteutettu (pääasiassa yritysten johto on ostanut niitä, kun ulkomaisia portfolioinvestointeja on rajoitettu), ja ylipäätään tiukempaan ulkomaisen pääoman tuonnin valvontaan sekä useisiin alakohtaisiin rajoituksiin. Sekä valtiolla että yksityisellä sektorilla on pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille. Korottomia tolarmääräisiä ei-valtiollisten lainanottajien talletuksia on kuitenkin lisätty 40 prosenttiin niiden lainojen osalta, joiden laina-aika on enintään seitsemän vuotta (ja 10 prosenttiin pitempiaikaisten lainojen osalta). Muita Slovenian keskuspankin toteuttamia toimenpiteitä ovat ulkomaisten sijoittajien eräänlaisten hoitotilien käyttöönotto, pakollisten varantojen lisääminen ulkomaanlainoihin liittyen ja Slovenian asukkaiden ulkomaille tekemien rahansiirtojen ylärajojen nostaminen. Slovenia hyväksyi vuoden 1995 syyskuussa virallisesti Kansainvälisen valuuttarahaston perustamissopimuksen VIII artiklan velvoitteet ja vakiinnutti näin virallisesti tolarin vapaan vaihdettavuuden vaihtotaseen erien osalta. Vaihtotasetransaktiot oli käytännössä vapautettu joitakin vuosia aikaisemmin. Pääomanvienti edellyttää yleensä lupaa, ja pääomaan sovellettavaa järjestelmää on tiukennettu vähän aikaa sitten. Vapautettuja pääomien liikkeitä ovat suorat ulkomaiset sijoitukset Sloveniaan (poikkeuksin) ja ulkomaille (tietyin edellytyksin), kaupalliset luotot, yksityishenkilöiden pääoman siirrot (paitsi lainatoiminnot) sekä rahoitusluotot ja - lainat (poikkeuksin/rajoituksin). Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Merkittävä ominaisuus pääomien liikkeitä koskevassa lainsäädännöllisessä kehyksessä on se, että arvopaperitoimien toteuttamisesta ei ole säännöksiä. Tämä merkitsee sitä, että arvopapereiden ostoon, myyntiin tai muihin niitä koskeviin toimiin sovelletaan tilanteesta riippuen suoria investointeja tai otto-ja antolainausta koskevia säännöksiä. luomiseksi pääomatoimien vapauttamiselle edelleen ja nykyisen Oikeusperustan lainsäädännön ulkopuolisia alueita varten erityisesti arvopaperitoimien osalta aiotaan vuoden 1998 alussa antaa uusi valuuttalaki. EY:n investoinneilla rahoitettavien yritysten sivuliikkeiden perustamisen ja valtion rajojen yli tapahtuvan palveluiden tarjoamisen kielto aiotaan poistaa vuoden 1998 alussa annettavassa valuuttalaissa. Tehokas lainsäädäntö on saatava aikaan eläkerahastojen hoidon osalta. Jotkut keskuspankin lähentäminen pääomamarkkinoiden osalta vastaa yleisesti ottaen Lainsäädännön Eurooppa-sopimuksen velvoitteita. antamat hallinnolliset määräykset eivät ole kuitenkaan sopimuksen mukaisia. Seuraaviin erityiskysymyksiin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota: a) muiden kuin Slovenian asukkaiden kiinteistöjen hankinta; b) Slovenian yrityslainsäädännön säännösten mukaisesti yritysten johtokunnan jäsenten enemmistön on oltava Slovenian kansalaisia. Tämä säännös on rajoittava ja se hillitsee ulkomaiden asukkaita hankkimasta määräysvaltaa Slovenian yrityksistä. Hallitus tuntee ongelman ja aikoo poistaa nämä säännökset pankkien ja vakuutusyhtiöiden osalta uusissa 45 pankki-ja vakuutuslaeissa. Tällä hetkellä ei ole kuitenkaan odotettavissa muutosta näihin säännöksiin muiden sektoreiden osalta; c) suuret muiden kuin valtiollisten lainanottajien korottomat tolartalletukset muodostavat merkittävän rajoituksen pääomien vapaalle liikkuvuudelle; d) avaamiseen, valuuttavarannoista, on negatiivinen vaikutus ulkomaisiin sijoituksiin ja luottoihin. tiukoilla rekisteröitymismenettelyillä, jotka perustuvat hoitotilien pakolliseen suurista siirtomaksuilla, pankkien johtuvat suurilla jotka ja Slovenian keskuspankin toteuttamien toimenpiteiden laajuutta ja perusteltavuutta on tutkittava yksityiskohtaisemmin. Kaiken kaikkiaan vuoden 1997 alussa käyttöön otetut rajoitukset kiristävät entisestään valuuttatoimien valvontaa; niillä on negatiivinen vaikutus ulkomaisiin investointeihin ja luottoihin, ja ne olisi poistettava. Päätelmät Pääomaliikkeiden vapauttaminen on kaiken kaikkiaan hidasta. Huolimatta lainsäädännön lähentämisen merkittävästä edistymisestä, jossa näkyvät sekä valkoisen kirjan että Eurooppa-sopimuksen määräykset, Slovenian keskuspankin viime aikoina toteuttamat toimenpiteet ovat aiheuttaneet vapauttamispyrkimysten taantuman. tuntee nämä ongelmat ja aikoo ottaa käyttöön joitakin pääomien Hallitus vapauttamistoimenpiteitä, mukaan lukien ulkomaisten pankkien mahdollisuus avata konttoreita Sloveniassa, uudella valuuttalailla. Nykyisessä raha- ja valuuttapoliittisessa kehyksessä ei ole juurikaan toiveita merkittävästä muutoksesta pääomien laajemman sijoituksia koskevaa vapauttamisen makrotalouden politiikkaa olisi tarkistettava pääomien liikkuvuuden vapauttamiseksi lisääjä ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseksi. suuntaan. Sen vuoksi ulkomaisia suoria Palvelujen vapaa liikkuvuus Palvelujen vapaa liikkuvuus perustuu syrjinnän ja erityisesti kansallisuuteen perustuvan syrjinnän kieltoon sekä erilaisten kansallisten säännösten yhdenmukaistamista koskeviin sääntöihin. Nämä säännöt koskevat yhtä paljon sekä henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen tarjoamista. Niiden kuuluvaa että palvelujen (pankkivalvontakomiteat, täytäntöönpano sekä valvontaviranomaiset, audiovisuaalisen jäsenvaltioiden välisen valvontayhteistyön lujittamista (vastavuoroisen tunnustamisen järjestelyt). edellyttää hallintorakenteiden sääntelyviranomaiset) sijoittautumisoikeutta toiminnan luomista vapaata Tärkeä osa palveluiden vapaan liikkuvuuden alalla sovellettavaa lainsäädäntöä liittyy rahoituspalveluihin. Kyseeseen tulevat myös ongelmat, jotka liittyvät kansallisten markkinoiden avaamiseen aloilla, joita monopolit ovat perinteisesti hallinneet. Tällaisia aloja ovat muun muassa televiestintä ja osittain myös energia ja liikenne. Viimeksi mainittuja aiheita käsitellään lausunnon niitä koskevissa jaksoissa. Yleiskuvaus 46 Kolmea merkittävää poikkeusta lukuun ottamatta kaikki pankit ovat nyt yksityisomistuksessa. Ulkomaisten pankkien konttoreita ei ole sallittu. Taseen loppusumma on kasvanut tasaisesti sekä absoluuttisesti että osuutena BKT. sta. Kolmen suurimman pankin osuus on yli puolet markkinoista. Vuoden 1991 pankkeja ja talletuslaitoksia koskevassa laissa säädetään pankkien ja talletuslaitosten perustamisesta, toiminnasta ja valvonnasta. Koska rahoitusjärjestelmä on joiden avulla kotimainen alikehittynyt, pankkijärjestelmä on pystynyt mukautumaan kansainväliseen rahoitusympäristöön. joitakin säännöksiä, laissa on myös Pankkeja valvoo keskuspankin pankkitarkastusosasto. Sloveniassa on kattava pankkitoimintaa koskevien lakien ja asetusten järjestelmä, jonka täytäntöönpanoa keskuspankki valvoo tarkasti. Varallisuuden laadun heikkoutta koskevaa ongelmaa on korjattu keskuspankin pantua täytäntöön asetukset, joissa määrätään säännöt varausten laskemiseksi mahdollisilta tappioilta suojautumiseksi. Ulkomaiset pankit voivat perustaa Sloveniaan tytäryhtiöitä, jotka saavat kansallisen kohtelun, tai ne voivat avata niitä edustavia toimistoja. Ne eivät uudessa rajoitukset voi pankkilainsäädännössä, jota parlamentti on käsittelemässä. konttoreita, mutta poistaa aiotaan nämä avata Kaikki pankit täyttävät kansainvälisen vakavaraisuusvaatimuksen kahdeksan prosentin pääomasta; ne itse asiassa ylittävät sen huomattavasti. Voidakseen toimia täydellä toimiluvalla pankilla on oltava vähintään 4 080 miljoonaa tolaria tai 25 miljoonaa ecua vuoden 1996 lopun valuuttakurssilla laskettuna ja lisäksi sen on toimittava aktiivisesti vähittäispankkipalvelujen alalla. Uusi pankkilaki on tarkoitus antaa vuoden 1997 lopussa. Baselin suositusten lisäksi siinä otetaan huomioon kaikki asiaa koskevat EU:n direktiivit. Tällä lailla pyritään erityisesti mukauttamaan Slovenian pankkisektori kansainvälisiin kriteereihin ja standardeihin. luottolaitokset. Pörssi on On vain yhdet säännellyt markkinat, Ljubljanan arvopaperipörssi. Pörssitoimintaa saavat harjoittaa myös jonka vastuualueisiin kuuluvat markkinoille pääsyä koskevien säännösten hyväksyminen, listalleottoedellytykset, markkinatietojen levitys reaaliajassa radioitse sekä tietojen raportoiminen viranomaisille. Ljubljanan pörssi on arvopaperimarkkinoiden valvojien kansainvälisen yhteistyöjärjestön (IOSCO) ja kehittyvien markkinoiden komitean jäsen. Arvopaperi välitystä harjoittavissa yrityksissä saa ulkomaisen pääoman osuus olla korkeintaan 24 prosenttia. itsesääntelevä organisaatio, Arvopaperimarkkinoita säännellään vuoden 1994 arvopaperimarkkinoita koskevassa laissa ja sijoituspalveluyritysten ja -rahastojen perustamista ja toimintaa vuoden 1994 sijoitusrahastoja ja rahastoyhtiöitä koskevassa laissa. Markkinoiden sääntely tehtiin Yhdysvaltain arvopaperikomission mallin mukaiseksi. Arvopaperimarkkinoita sääntelee ja valvoo itsenäinen arvopaperi virasto. On olemassa keskitetty arvopaperirekisteri, 'arvo- osuuskeskusrekisteri '. Viisi vakuutusyhtiötä on yhteiskunnan omistuksessa (ne ovat julkisia, mutta eivät valtion). Niistä kahdessa yhteiskunnallisen omistuksen osuus ylittää 50 prosenttia. Suurimman vakuutusyhtiön osuus on 56 prosenttia markkinoista ja 80 prosenttia 47 yhteenlasketuista vientiluottovakuutuksen antaja. omista varoista. On olemassa yksi valtion omistama Lainsäädännöllinen kehys vakuutusyhtiöiden osalta on vakuutusyhtiölaki, joka julkaistiin vuonna 1994 ja 1995. Markkinoiden sääntelyä ja valvontaa toteutetaan koko ajan, mutta uusia toimenpiteitä odotetaan. Vuoden 1994 vakuutusyhtiölaissa sallitaan ainoastaan 15 prosentin ulkomainen osuus pääomasta, edellyttäen vakuutusvalvontaviranomaisen lisää osakkeita Slovenian hyväksyntää. Ulkomaiset vakuutusyhtiöistä, hyväksyy. Oikeusperusta vakuutusvalvontaviranomaisen perustamiseksi on edellä mainittu vakuutusyhtiölaki. voivat ostaa sen valvontaviranomainen sijoittajat jos Vakuutusvalvontaa on hoitanut vuodesta 1995 vakuutusvalvontaviranomainen, joka kuuluu valtiovarainministeriöön. Vakuutussektorin pääomakannan vahvistamisen uskotaan kestävän vuoteen 1999 saakka. Sijoituksia ulkomaille ei sallita. Jälleenvakuuttamisen osalta on rajoitettu pääsy paikallisille markkinoille. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Pankkisektorin osalta Slovenian itsenäistymisen jälkeen annetut lait ja asetukset ovat samanlaisia kuin ensimmäisen vaiheen toimenpiteet, ja niitä yhdenmukaistetaan edelleen yhteisön direktiivien kanssa uudella lainsäädännöllä, joka annetaan vuoden 1997 lopussa. Tämä parantaa edelleen pankkijärjestelmän tehokkuutta, kun siitä tulee osa Euroopan ja maailman pankkisektoria. Hoitotilien käyttöönotto ulkomaisten sijoittajien osalta Sloveniassa yhdessä rajoittavan lisenssi- ja valuuttavarantopolitiikan kanssa rajoittaa niiden pankkien määrää, joilla on lupa tehdä ulkomaiseen pääomaan liittyviä transaktioita ja jättää ulkopuolelle myös ne ulkomaiset pankit, joilla ei ole vähittäispankkipalveluja Sloveniassa, koska ne eivät voi saada täyttä toimilupaa. Ainoastaan täysi toimilupa antaa pankeille mahdollisuuden avata hoitotilejä ja siten suorittaa edellä mainittuja toimia. Lähentyminen valkoisen kirjan ensimmäisen vaiheen toimenpiteisiin saavutettiin, kun vuonna 1994 hyväksyttiin arvopaperimarkkinalaki. Arvopaperimarkkinavirastolta puuttuu valtaa sen valvontatehtävien hoitamiseksi tehokkaasti. Hallitus tarkastelee parhaillaan sijoituspalvelulta ja pääoman riittävyyttä koskevien direktiivien periaatteiden siirtämistä kansalliseen lainsäädäntöön. Luottolaitoksilla, joille Slovenian keskuspankki voi (saatuaan etukäteen lausunnon arvopaperi valvojalta) antaa luvan tarjota sijoituspalveluja, voi olla ainoastaan yksi pörssivälitysyhtiö tytäryhtiönä. Konttoreiden perustamista ja palveluiden tarjoamista valtion rajojen yli kolmansista maista ei sallita. Muiden kuin Slovenian asukkaiden osuus voi olla pörssivälitysyhtiöissä korkeintaan 24 prosenttia. EU:n sijoitusyrityksillä voi kuitenkin olla enemmistöosuuksia paikallisissa luottolaitoksissa, joille keskuspankki on antanut luvan sijoituspalveluihin. 48 Konttoreiden perustamista ja palveluiden tarjoamista valtion rajojen yli koskeva kielto aiotaan poistaa annettaessa valuuttalaki vuoden 1998 alussa. Vakuutusten alalla Slovenian lainsäädäntöä on vielä mukautettava EU:n lainsäädäntöön valvontajärjestelmän, ulkomaisia sijoituksia koskevien säännösten ja säännösten soveltamisen avoimuuden puutteen osalta. Yksityistämiseen liittyviä ongelmia on vielä ratkaisematta. Rajoituksia konttoreiden perustamiseksi Sloveniassa on poistettava. Alan valvonta on vielä kehityksensä alussa. Vakuutusvalvontaviranomainen perustettiin vuoden 1996 maaliskuussa valtiovarainministeriöön, mutta sitä on vielä vahvistettava. Päätelmät Merkittävää edistystä on saavutettu. Tämän alan säännöstö on siirretty osaksi kansallista lainsäädäntöä suurelta osin, mutta tärkeitä säännöksiä on vielä hyväksyttävä. Täysin vapaa yksiköiden perustaminen pankki-, arvopaperi- ja vakuutusaloilla, erityisesti ulkomaisten laitosten konttoreiden ja toimistojen osalta, on vielä otettava asianmukaisesti mukaan alojen lainsäädännölliseen kehykseen ja pantava täytäntöön. Ulkomaiset pankit eivät vielä käytännössä voi osallistua ulkomaanpääomatoimiin, koska ne on varattu pankeille, joilla on täysi toimilupa, joiden myöntäminen riippuu hyvin suuresta pääomavirrasta ja kaikkien pankkipalveluiden tarjoamisesta Sloveniassa (mukaan lukien vähittäispankkipalvelut). Vakuutusten osalta yksityistämistä olisi nopeutettava ja vakuutus- ja jälleenvakuutusala avattava EU:n toimijoille ja ulkomaisille sijoituksille. Alan valvontaa odotetaan vahvistettavan uudella valmisteilla olevalla lainsäädännöllä. Jos yhdenmukaistaminen edistyy suunnitellulla tavalla, suuria vaikeuksia ei ole kuitenkaan odotettavissa täyden vastaavuuden saavuttamisessa rahoituspalveluiden vapaassa liikkuvuudessa keskipitkällä aikavälillä. Henkilöiden vapaa liikkuvuus Henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluu kaksi osa-aluetta, jotka liittyvät eri aihepiireihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa. Periaatteet esittelevässä sopimuksen ensimmäisessä osassa oleva 7 a artikla kuuluu sisämarkkinoiden toteuttamisen alaan ja koskee liikkumista ilman jäsenvaltioiden sisärajoilla tehtäviä tarkastuksia. Unionin kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa olevassa 8 a artiklassa jokaiselle unionin kansalaiselle myönnetään henkilökohtainen oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella tietyin edellytyksin. Rajatarkastusten poistaminen koskee kaikkia henkilöitä kansalaisuudesta riippumatta; muuten 7 a artiklalla ei olisi mitään tosiasiallista vaikutusta. Kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan 8 a artiklasta johtuvia oikeuksia, mutta 7 a artiklasta johtuvia oikeuksia ei ole vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön unionin tasolla. a) Unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus sekä tutkintotodistusten ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen Eurooppa-sopimuksessa määrätään laillisten työntekijöiden (ja heidän perheenjäsentensä) syrjimättömästä kohtelusta. Sopimuksessa määrätään myös mahdollisuudesta yhdistää tai 49 siirtää sosiaaliturvaetuuksia ja rohkaistaan jäsenvaltioita tekemään Slovenian kanssa työmarkkinoille pääsyä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Vuodesta 1999 alkaen assosiaationeuvosto tutkii muita keinoja parantaa työntekijöiden liikkuvuutta. Valkoisessa kirjassa käsitellään lainsäädännöllisiä vaatimuksia, jotta voidaan toteuttaa työmarkkinoiden sopusointuinen kehittäminen ja samanaikaisesti ehkäistä kilpailun vääristyminen. Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa tunnustetuista perusvapauksista. Oikeus saada harjoittaa joitakin ammatteja (esimerkiksi oikeuden tai terveydenhuollon alalla) voi kuitenkin riippua joidenkin erityisesti joko kelpoisuutta koskevien edellytysten yhteensovitetaan tunnustamisen periaatetta. Sopimuksella taataan myös sijoittautumisvapaus, joka koskee sekä itsenäistä ammattia harjoittavia luonnollisia henkilöitä että yrityksiä. tai niihin sovelletaan vastavuoroisen täyttämisestä. Kelpoisuusedellytyksiä Asuinpaikan vapaaseen valintaan voidaan siten soveltaa vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat varallisuutta ja sosiaaliturvajärjestelmään kuulumista silloin, kun kyseessä ei ole ammatillinen toiminta kyseisessä maassa. Yleiskuvaus Nykyisen lainsäädännön mukaan ulkomaalaisilla on periaatteessa samat oikeudet työskentely edellytysten ja sosiaaliturvan osalta tietyin poikkeuksin, jotka liittyvät pysyvään asuinpaikkaan. Työluvan myöntäminen riippuu siitä, onko tulevalla työskentelyalueella sopivia paikallisia työntekijöitä. Työlupa myönnetään yleensä ainoastaan vuodeksi ja ainoastaan yhden työnantajan palveluksessa työskentelyä varten. Jos työntekijä menettää työpaikan, hänen on lähdettävä maasta. Ulkomaisten työntekijöiden perheiden jäsenillä ei ole oikeutta työntekoon. Valtion on tarkoitus kehittää edelleen aloitteita ulkomaalaisten taloudellisen integroitumisen parantamiseksi. Slovenia valmistelee kuitenkin parhaillaan uutta maahanmuuttolamsäädäntöä, joka noudattaa tätä alaa koskevia yhteisön standardeja ja periaatteita. ja sosiaalisen Koulutuksen osalta Slovenian hallitus pyrkii voimakkaasti noudattamaan EU:n direktiivejä. Slovenia on pitkälti omaksunut yhteisön säännöstön. Useiden ammattien osalta rakenteet (ministeriöt ja julkiset laitokset) ovat olemassa, mutta niitä on vahvistettava. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenia on pyrkinyt voimakkaasti mukauttamaan alaa koskevaa lainsäädäntöään EU:n standardien mukaiseksi. Pienin poikkeuksin Slovenian lainsäädännössä tunnustetaan jo syrjimättömyyden periaate kansalaisten ja maassa laillisesti asuvien ulkomaalaisten osalta. Näin ollen tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisen Sloveniassa jo laillisesti asuviin EU:n työntekijöihin ei pitäisi olla ongelma. 50 Nykyiset rajoitukset muiden kuin kansalaisten palkkaamisessa korkeimpiin johtotehtäviin poistetaan uudella yrityslainsäädännöllä, joka on määrä antaa vuoden 1997 lopussa. Suurin osa yhteisön säännöstöä, joka koskee tutkintojen ja todistusten vastavuoroista tunnustamista, on jo otettu käyttöön. On kuitenkin vielä tärkeitä aloja, joilla vaaditaan lisätoimia. Täydellinen vastaavuus saavutettanee keskipitkällä aikavälillä. Koulutus, siltä osin kuin sitä yhteensovitetaan seitsemää ammattia koskevilla direktiiveillä, vastaa pitkälti yhteisön säännöstöä, vaikkakin mukauttamista tarvitaan vielä. Ammatilliset rakenteet (kuten ammatilliset yhdistykset) on olemassa useiden ammattien osalta, mutta niitä on todennäköisesti vahvistettava tulevaisuudessa. Yhdentyminen EU:n ammatillisiin järjestöihin edistyy hyvin (esimerkiksi teknisten alojen tutkinnot vastaavat eurooppalaisia vähimmäisvaatimuksia). Päätelmät Maahanmuuttoa ja työlupia koskeva politiikka on rajoittavaa, mutta lainsäädännöllisiä muutoksia valmistellaan. Tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen osalta joitakin aloja on vielä mukautettava. Slovenia tuntee ne henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät tärkeät asiat, jotka on ratkaistava. Tekniseltä kannalta lainsäädännön mukauttaminen on välttämätöntä keskipitkällä aikavälillä. b) Sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklan mukainen vapaa liikkuvuus, eli kansalaisuudesta riippumaton sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen, ei ole vielä täysin toteutunut Euroopan unionin tasolla. Rajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen edellyttää useiden liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpanoa. täytäntöön joitakin näistä Jäsenvaltiot eivät ole vielä hyväksyneet ja panneet toimenpiteistä (katso oikeus- ja sisäasioita koskeva erillinen jakso). Tietyt jäsenvaltiot ovat kuitenkin toteuttaneet tämän tavoitteen Schengenin yleissopimuksella (seitsemän jäsenvaltiota jo soveltaa yleissopimusta ja kuusi valmistelee sen täytäntöönpanoa). tavoitteen Tämän helpottamaan perussopimuksen luonnoksessa, jossa esitellään uusi luku "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue" ja jolla Schengenin säännöstö otetaan käyttöön Euroopan unionissa. toteutumista Euroopan unionissa pyritään ilmaissut tahtonsa ja valmiutensa Slovenia on täyttää Schengenin sopimuksen määräykset, jotta siitä voi tulla Schengenin sopimuksen sopimuspuoli. Se on aloittanut tätä varten tarvittavat valmistelut ja pyytänyt jäsenvaltioilta avustusta erityisesti ja rajatarkastusten ulkomaalaislakiin tarvittavat muutokset ovat jo mukana hallituksen kolmivuotisessa lainsäädäntöohj elmassa. suhteen. Rajavalvontaa vahvistamisen koskevaan lakiin Yleisarvio 1. Yhteenveto Slovenian edistymisestä valkoiseen kirjaan lainsäädännön täytäntöönpanossa esitetään liitteessä. Taulukosta ilmenee, että 30. kesäkuuta 1997 mennessä Slovenia arvioi saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään 415 valkoisen 51 liittyvän kirjan 899:stä direktiivistä ja asetuksesta. Nämä tiedot koskevat lainsäädäntöä, jonka Slovenia katsoo saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään tai jonka osalta se katsoo tarkistaneensa sen yhteisön sääntöjen mukaisuuden. Tämän tiedon perusteella ei voida kuitenkaan vahvistaa tekstien vastaavuutta, sillä komissio ei tässä vaiheessa pysty antamaan siitä lausuntoaan. 2. Kaikilla sisämarkkinoihin liittyvillä aloilla ja erityisesti kirjanpidon, ammatillisen pätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen ja henkisen omaisuuden aloilla noudatetaan käytännöllisesti katsoen yhteisön lainsäädännön perusteita. Slovenian viranomaisten tekemän arvion mukaan suurin osa toimenpiteistä on siirretty osaksi kansallista lainsäädäntöä osittain tai kokonaan; komissio ei voi kuitenkaan tässä vaiheessa muodostaa kantaa niiden täydestä vastaavuudesta yhteisön oikeuden kanssa. Slovenian olisi vielä jatkettava lainsäädäntötyötä yhteisön säännöstön omaksumiseksi kokonaan. Lainsäädännön lähentämisessä on myös vahvistettava yhteensovittamista ja kansallisen strategian toteuttamista. täytäntöönpanotoimenpiteisiin 3. Huolimatta jo toteutetuista ponnistuksista, havaittu edistys aivan vähän aikaa sitten annetun lainsäädännön siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä on yhdistettävä konkreettisiin tehokkaiden hallintorakenteiden perustamiseen. Paljon työtä vaaditaan vielä julkisten hankintojen, vakuutusten, pääomien vapaan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden ja standardoinnin sekä välillisen verotuksen osalta. Täytäntöönpanon ja soveltamisen olisi oltava olennainen osa Slovenian liittymistä edeltävää strategiaa, johon olisi sisällytettävä lainsäädännön lisäksi tekniset standardit. liikkuvuuden, sekä Komissio ei voi vielä antaa lausuntoaan yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä. 4. Maatalouteen liittyviä erityisnäkökohtia huomioon ottamatta unionin sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistaminen on mahdollista vasta lainsäädäntöjen riittävän yhdenmukaistamisen jälkeen. Tämä edellyttää erityisesti hyvään hallintoon perustuvaa molemminpuolista luottamusta (esimerkiksi tiettyjä tuotteita koskevat lähtöpaikassa tehtävät turvallisuustarkastukset). Tavaroiden liikkuvuuden osalta sisärajaitoman alueen toteuttaminen 1. tammikuuta 1993 mennessä oli mahdollista ainoastaan poistamalla kaikki unionin jäsenvaltioiden jäsenvaltiosta toiseen liikkumisen osalta noudattamat muodollisuudet ja tekemät tarkastukset. Tämä koski erityisesti teknisiä tarkastuksia (erityisesti tuoteturvallisuustarkastukset), ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä koskevia tarkastuksia, taloudellisia ja kaupallisia tarkastuksia (esimerkiksi vääremiösten torjunta), turvallisuustarkastuksia (aseet jne. ) sekä ympäristötarkastuksia (jätteet jne. ). Suurimmassa osassa tapauksia muodollisuuksien ja tarkastusten poistaminen voitiin toteuttaa ainoastaan hyväksymällä ja toteuttamalla yhteisön toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä voitiin yhdenmukaistaa liikkumista tai markkinoille saattamista koskevat säännöt (erityisesti tuoteturvallisuuden osalta) ja tarvittaessa siirtää jäsenvaltioiden alueella tai noudatettavat muodollisuudet tarkastukset ulkorajoilla tehtäviksi (erityisesti arvonlisä- ja valmisteveron kantamisen, eläinten ja kasvien terveystarkastusten sekä tilastotietojen keruun osalta). tai markkinoilla tehtävät 52 Osasta Slovenian nykyisiä rajoja tulee unionin ulkoraja. Tämä merkitsee rajatarkastusten vahvistamista (katso tullia koskeva erillinen jakso). Kyseisillä aloilla tehdyn työn edistymistä ja tahtia koskevan kokonaisarvioinnin perusteella ei ole syytä uskoa, etteikö Slovenia kykenisi keskipitkällä aikavälillä hyväksymään ja panemaan täytäntöön kaikki ne säädökset, jotka ovat välttämättömiä sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja näiden tarkastusten teon siirtämiseksi unionin ulkorajoilla tehtäviksi. 5. Slovenia on jo antanut suuren osa yhtenäismarkkinoita koskevaa yhteisön säännöstöä. Komissio ei voi kuitenkaan vielä muodostaa kantaansa kaikista säädöksistä, jotka Slovenia on ilmoittanut saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään. Joka tapauksessa kehitys on ollut rajallista joillakin merkittävillä aloilla, erityisesti pääoman liikkuvuuden vapauttamisen, välillisen verotuksen ja teknisten säännösten ja standardien osalta. Joillakin aloilla täytäntöönpanoa olisi vahvistettava. Jos nykyisistä pyrkimyksistä pidetään kiinni tai niitä vauhditetaan jälkeen jääneillä aloilla, voidaan odottaa, että täytäntöön Slovenia pystyy keskipitkällä aikavälillä antamaan yhtenäismarkkinoiden tarvittavissa määrin täytäntöönpanomekanismien toiminnassa, mikä on täysimääräisen sisämarkkinoille osallistumisen edellytys. ja panemaan lainsäädännön edistymään sekä Kilpailu Euroopan yhteisön kilpailupolitiikan perusta on perustamissopimuksen 3 artiklan g kohta, jossa määrätään, että yhteisössä on oltava järjestelmä, jolla taataan, ettei kilpailu sisämarkkinoilla vääristy. Pääasialliset soveltamisalat ovat kilpailulainsäädäntö ja valtion tuet. Eurooppa-sopimuksessa määrätään perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklassa määrättyjen toimenpiteiden väärinkäyttö) soveltamisesta. sopimukset/määräävän (yritysten aseman väliset Eurooppa-sopimuksessa määrätään kauppasuhteisiin yhteisön sovellettavasta kilpailujärjestelystä, että se perustuu perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklassa (yritysten väliset sopimukset/määräävän aseman väärinkäyttö) ja 92 artiklassa (valtion tuki) määrättyihin arviointiperusteisiin ja että kyseisten alojen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt on hyväksyttävä kolmen vuoden kuluessa Eurooppa- sopimuksen voimaantulosta. Slovenian ja Lisäksi siinä määrätään, että Slovenia saattaa kilpailulainsäädäntönsä yhdenmukaiseksi yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Valkoisessa kirjassa viitataan kyseisten määräysten, sulautumisasetuksen säännösten (4064/89) ja perustamissopimuksen 37 ja 90 artiklan (monopolit ja erityis- ja yksinoikeudet) määräysten asteittaiseen soveltamiseen. Yleiskuvaus Laki kilpailun suojelemisesta (Virallinen lehti RS n:o 18/1993, 9. 4. 1993) sääntelee nykyään kilpailua. Kilpailun suojelemisesta vastaava toimisto on yksin vastuussa lain 53 täytäntöönpanosta. Toimisto perustettiin virallisesti lokakuussa 1994 ja se on vastuussa taloussuhteiden ja kehityksen ministeriölle. toimenpiteisiin on joko ryhdytty Tarpeellisiin tai niitä valmistellaan sellaisilla monopolialoilla kuin televiestintä, liikenne, postipalvelut ja energia, jotta Slovenian nykyinen ja tuleva tilanne vastaisi unionin tilannetta näillä alueilla. Käytettävissä olevien tietojen mukaan Sloveniassa ei ole kaupallisia valtion monopoleja. Valtiontukien osalta ei ole vielä olemassa niitä valvovaa viranomaista, mutta tarpeellista lainsäädäntöä kyseisen viranomaisen nimittämiseksi ja Sloveniassa myönnettävien valtiontukien valvomiseksi valmistellaan. Nykyisin ei ole mitään luotettavaa tuki- inventaariota. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Lakiin kilpailun suojelemisesta tarvitaan erinäisiä muutoksia, jotta se olisi yhteensopiva yhteisön kilpailusääntöjen kanssa. Muutokset koskevat ensisijaisesti lain soveltamisalaa (liikenne, varastointi, huolinta yms. on suljettu nykyisen soveltamisalan ulkopuolelle), kilpailua rajoittavien sopimusten kieltämisen käyttöönottoa, määräävän aseman ja sen väärinkäytön määrittelyä. Lisää selventämistä vaaditaan yhteisyrityksiä ja fuusioiden valvontaa koskevien menettelyjen osalta. Tutkimuksia, liikesalaisuuksia ja oikeutta puolustautua koskevia säännöksiä on kehitettävä. Uusi kilpailulakiluonnos, jos se hyväksytään, tyydyttää melko hyvin ylläolevat seikat. Slovenia on ilmeisesti aloittanut vapauttamispolitiikkansa toteuttamisen ja avannut kilpailulle tiettyjä perinteisiä monopolialoja, kuten televiestinnän ja postipalvelut. Muiden alojen osalta tarvitaan lisätietoja, ennen kuin niiden tilanteesta voidaan antaa kestävä arviointi. luoda valtiontuki-inventaario Valtiontukia ei valvota ja näin ollen luotettavaa tietoa ei ole vielä saatavilla. Ensi sijaisesti pitäisi ja perustaa valvontaviranomainen. Uskottavan valtiontukien valvonnan suorittamiseksi tarvittava riittävä henkilöstö ja tekniset välineet on yhtä tärkeää. Useimmat nykyiset tavoitteet ovat yhdensuuntaisia yhteisön valtiontukilainsäädännön ja -politiikan kanssa, ja ne ovat poistaneet vientituet ja sosiaalivakuutusjärjestelmät. Lisäksi todettakoon, ettei ole selvää, onko toimintatuki, joka muodostaa merkittävän osan Sloveniassa myönnetyistä valtiontuista, unionin säännöstön mukaista erityisesti aroilla aloilla. Melko lyhyessä ajassa on tehty huomattavasti töitä voimassa olevia tukia koskevan inventaarion tekemiseksi. Hallitus on myös aloittanut tarpeellisten sääntöjen laatimisen ja niiden ja valvontaviranomaisen nimittämismenettely on myös alkanut. hyväksymismenettelyn valtiontuki valvonnan käyttöönottamiseksi, Sen lisäksi, että hyväksytään Euroopan unionin lainsäädäntöä riittävän lähellä oleva lainsäädäntö, kilpailulain uskottavaan täytäntöönpanoon tarvitaan hyvintoimivat kilpailuolosuhteita ja valtiontukia valvovat viranomaiset. Lisäksi vaaditaan, että toimijat ymmärtävät riittävästi julkishallinto tuomioistuinlaitos, kilpailulakia j a kilpailupolitiikkaa. taloudelliset ja 54 Päätelmät Kilpailulainsäädännön lähentäminen ei ole nykyisin tyydyttävällä tasolla. Jos kuitenkin uusi kilpailulakiluonnos otetaan käyttöön, lähentämisprosessi on melkein loppuun saatettu. Kilpailun suojelemisesta vastaavaa toimistoa on kuitenkin vahvistettava, jotta varmistetaan lain uskottava täytäntöönpano. täytetty. Slovenialta edellytetään huomattavasti Valtiontukien osalta avoimuutta ja valtiontukien valvontaa koskevia vaatimuksia ei ole työtä näiden vaatimusten vielä täyttämiseksi keskipitkällä aikavälillä. Alan kokemuksen puuttumisen vuoksi läheinen yhteistyö komission kanssa on välttämätöntä lähitulevaisuudessa. Lisäksi näyttää siltä, että tietyillä aloilla on käytössä erityis- tai yksinoikeuksia, jotka eivät saata olla yhteensopivia yhteisön säännöstön kanssa. Näitä ongelmia pitäisi käsitellä lähitulevaisuudessa. 3. 2 Innovaatiot Tietoyhteiskunta Nykytilanne Tietotekniikka ja televiestintä tarjoavat yhdessä valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia mahdollisuuksia. Ennen vuotta 1989 näitä mahdollisuuksia ei Sloveniassa hyödynnetty, vaikka koulutusta yleensä ei lyötykään laimin. Tämän seurauksena tietokoneiden kysyntä näyttää kasvaneen odotettua enemmän, kun otetaan huomioon maan BKT/asukas. Jos tietoyhteiskuntaan Internet-palvelimien tähtäävää kehitystä mitataan suhteellisesti määrällä (7,4 palvelinta/1000 asukasta), Slovenia on nyt saavuttanut Euroopan yhteisön maiden keskitason. Jos Intemet-liittymien määrä kasvaa samaa vauhtia kuin tietokoneiden kysyntä, tietoliikenneinfrastruktuuri (joka on nykyisin noin yhdeksän vuotta yhteisön keskitasoa jäljessä) voi jarruttaa tietoyhteiskunnan kehittymistä. laajentunut Valtion omistama akateeminen Internet-palveluntarjoaja ARNES on markkinalähtöisemmäksi palvelujen tarjoaa yhteyksiä korkeakouluille, kouluille, tutkimuslaitoksille ja kirjastoille. Vuodesta 1996 lähtien on syntynyt monia muita Internet-palveluntarjoajia, joihin kuuluu myös Telekom Slovenije. tarjoajayritykseksi, joka Päätelmät kehittyneen Erittäin kansallisen koulutusjärjestelmän perusteella Slovenian voidaan odottaa toteuttavan tietoyhteiskunnan mahdollisuudet aikaisemmin kuin KIE-maat keskimäärin. infrastruktuurin korkeatasoisen hyvin ja Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen ja toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa, millä toimilla pyritään edistämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa sekä parantamaan teollisiin muutoksiin mukautumista ja työmarkkinoiden joustavuutta ammattikoulutuspolitiikkoj en kautta. 55 Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä koulutuksen ja ammatillisen pätevyyden tason kohottamiseksi. Valkoiseen kirjaan ei sisälly tämän alan toimenpiteitä. Yleiskuvaus Slovenia käyttää koulutukseen 5,8 prosenttia BKT:sta, joka vastaa 12,6 prosenttia valtion talousarviosta. Sloveniassa on 820 koulua, 305 000 koululaista, 40 000 opiskelijaa ja 23 000 opettajaa. Vuoden 1990 jälkeen politiikan painopisteitä on asteittain muutettu vapaan markkinatalouden tarpeiden tyydyttämiseksi. Toiminnan tavoitteena on ollut pääasiassa koulutuksen ja työmarkkinoiden välisten yhteyksien lujittaminen. Vuonna 1996 julkaistussa Slovenian tasavallan koulutuspolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa esitettiin kehykset kansallisen koulutusjärjestelmän perusteelliselle oikeudelliselle uudistamiselle. Tältä pohjalta on annettu kuusi lakia, joilla säädellään (1) koulutuksen organisointia ja rahoitusta, (2) esikouluopetusta, (3) ala-asteen kouluja, (4) lukioita, (5) ammatillista koulutusta ja (6) aikuiskoulutusta. Vuonna 1993 annettiin yliopistojen korkea-asteen oppilaitosten uudelleenjärjestämiseen kehittämiseen. koskeva ja muiden keskitytään ammatillisten korkea-asteen koulutusta jossa laki, Tempus-ohjelma on osaltaan edistänyt korkea-asteen koulutuksen uudistamista koskevien tavoitteiden saavuttamista ja luonut perustan yhteistyölle EU:n korkea-asteen oppilaitosten kanssa. useita Noin 15 prosenttia Slovenian kokonaisväestöstä on iältään 15-25 vuotiaita (ikäryhmä, joka voi osallistua Nuorten Eurooppa -ohjelmaan). Nuorisoalalla on viime vuosina toteutettu aseman vahvistamiseksi ja tilojen luomiseksi nuorisotoimintaa varten. Maahan on perustettu kansallinen nuorten tiedotus- ja neuvontakeskus ja sen paikallisverkosto, ja nuorten liikkuvuutta ja vapaaehtoistoimintaa tuetaan. Slovenia tullee mukaan Nuorten Eurooppa - ohjelmaan vuonna 1998. nuorisojärjestöjen yhteiskunnallisen toimenpiteitä Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenian hallitus on edistynyt huomattavasti koulutusjärjestelmän suuntaamisessa kohti sellaista inhimillisten voimavarojen kehittämispolitiikkaa, joka sopii kansainväliseen kilpailukykyyn tähtäävälle pienikokoiselle avoimelle markkinataloudelle. Politiikan täytäntöönpanossa tarvitaan vielä lisätoimenpiteitä. Budjettivarat olisi nyt koulutuksen osalta suunnattava uudelleen uusien nimettyjen painopistealueiden mukaisesti. Lisäksi olisi vielä tehostettava yhteyksiä tutkimus- ja kehitystyöhön ja vahvistettava markkinoiden kehityssuuntiin reagoivia toimia. Slovenian pitäisi ryhtyä osallistumaan Nuorten Eurooppa -ohjelmaan vuonna 1998 sillä edellytyksellä, että Eurooppa-sopimus ratifioidaan. Nuorten Eurooppa -ohjelman kansallista toimistoa ei ole vielä nimetty. 56 Päätelmät Unioniin liittymistä ajatellen näillä aloilla ei ole odotettavissa suuria ongelmia. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Perustamissopimuksessa ja puiteohjelmassa määrättyjen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteisön tason toimien tavoitteena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja yleisen elämänlaadun parantaminen sekä kestävän kehityksen, ympäristönsuojelun ja muiden yhteisten politiikkojen tukeminen. Eurooppa-sopimuksessa tullaan määräämään näiden alojen erityisesti puiteohjelmassa tehtävästä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia välittömiä toimenpiteitä. Yleiskuvaus Tieteen ja teknologisen kehityksen kansallisesta politiikasta määrätään vuoden 1995 tammikuussa hyväksytyssä kansallisessa tutkimusohjelmassa. Alan perussäädös on vuonna 1991 annettu laki tutkimustoiminnasta, jonka korvaava uusi laki tieteen ja teknologian alan rahoituksesta ja elimistä on parhaillaan valmisteltavana tiede- ja teknologi am i nisteriössä. Tieteeseen liittyvät menot olivat 1,77 prosenttia BKT:sta vuonna 1995 (1,46 prosenttia vuonna 1993). Tästä 0,75 prosenttia oli yksityisyritysten kustantamaa. Slovenian hallitus aikoo nostaa luvun 2,5 prosenttiin vuoteen 2000 mennessä, mikä edellyttää merkittäviä investointeja niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla. Rajallisista varoista kilpailee kaksi korkeakoulua ja yli neljäkymmentä tutkimuslaitosta. Yleinen suuntaus näyttää kuitenkin olevan julkisen rahoitustuen vähentäminen. Lisäksi on olemassa noin 20 yksityistä säätiötä, jotka tukevat alan kehitystä yleisesti ja tutkija- taideakatemialla sekä kansallisella tutkimuksen ja apurahojen avulla. Tiede- ja kehityksen neuvostolla on politiikassa neuvoa-antava tehtävä. joka keskittyy On myös perustettu ohjelma, teknologiapolitiikan tehtävän yhteistyön tärkeysjärjestyksen määrittämiseen edistämiseen. Ensisijaisina tavoitteina on parantaa rahoitustuen kohdentamista, lisätä yksityistä rahoitusta sekä osallistumista kansainvälisiin tutkimusohjelmiin, suunnata talousarvion varoja entistä enemmän yrityskeskeiseen soveltavaan tutkimukseen ja parantaa taitotiedon siirtoa. teollisuuden kanssa tiede- ja ja Säännöllinen yhteistyö Euroopan yhteisön kanssa alkoi vuonna 1992 tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kolmannessa puiteohjelmassa. Tähän mennessä yhteistyö on keskittynyt pääasiassa COPERNICUS-ohjelmaan (KIE-maiden ja IVY-maiden kanssa harjoitettavan yhteistyön erityisohjelma), ja osallistuminen neljänteen puiteohjelmaan on melko vähäistä. Slovenia on COST. n tutkimuksen tutkimustoiminnan eurooppalainen koordinointi virasto) jäsen. (tieteellisen EUREKAn (Euroopan yhteistyö) teknisen ja ja Alaa koskevat tilastot ovat OECD. n standardien mukaiset vuodesta 1993 alkaen. 57 Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi on teknologisen kehittämisen monimutkaisten rakenteiden yleisessä Tutkimuksen ja uudelleenjärjestämisessä edistytty. Pyrkimyksenä on vahvistaa yhteyksiä taloudelliseen ja teolliseen kehitykseen. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä teollisuuden teknologisen kehittämisen kohentamiseksi ja kansallisen tutkimuksen mahdollisuuksien hyödyntämiseksi talouden kehittämisessä. Tutkimuslaitosten yksityistämistä tuetaan. Lisärahoitusta ja pääomainvestointeihin siemen- tai riskipääomaksi. Toistaiseksi tämä ei ole johtanut odotettuihin tuloksiin, mutta tilanteen odotetaan kohentuvan. verkostoinfrastruktuuriin, tutkimus- annetaan takuisiin ja ilmaissut kiinnostuksensa assosioitua täysipainoisesti viidenteen Slovenia on puiteohjelmaan. Päätelmät Unioniin liittymisen kannalta tällä alalla ei ole odotettavissa erityisiä ongelmia. Liittymisen hyödyt olisivat molemminpuoliset. Televiestintä Euroopan yhteisön televiestintäpolitiikan tavoitteena on poistaa esteet telelaitteiden, -palvelujen ja -verkkojen yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan tieltä, avata ulkomaiset markkinat EU:n ylityksille ja tarjota yleisesti saatavia nykyaikaisia palveluja kaikille EU:n asukkaille ja yrityksille. Nämä tavoitteet saavutetaan yhdenmukaistamalla tarjottavien palvelujen ja edellytykset, vapauttamalla päätelaitteiden, palvelujen ja verkkojen markkinat ja antamalla tarpeellinen lainsäädäntö. Vaikka tarvittavat tavoitteiden saavuttamiseksi toimintaperiaatteet vahvistettu, liittyvän infrastruktuurin käytön vapauttamista lykätään joissakin jäsenvaltioissa vuodella tai kahdella vuodesta 1998. tarvittavat direktiivit on nyt annettu ja siihen julkisen puhelintoiminnan standardit ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä, jolla pyritään saamaan standardit ja ja postipolitiikassa, käytännöt kohti Euroopan yhteisön uudistamisessa. standardoinnissa, Valkoisessa kirjassa keskitytään tarkastelemaan sääntelyn, verkkojen ja palvelujen lähentämistä, jota täydennetään muilla toimilla, jotka vähitellen vapauttavat telealan. lainsäädäntöperiaatteissa infrastruktuurin tasoa ja televiestintä- Yleiskuvaus Slovenian televiestintäjärjestelmä selviytyi maan itsenäistymisestä hyvin. Puhelintiheys oli 24,1 prosenttia vuonna 1991, ja se on nykyisin lisääntynyt 33,3 prosenttiin. Verkon digitalisointi on edistynyt hyvin: vuoden 1995 puoliväliin mennessä 66 prosenttia siirtokapasiteetista ja 46 prosenttia välityskapasiteetista oli digitalisoitu. olevana voimassa Nykyisin ovat televiestintäjärjestelmistä vuonna 1988 annettu entisen Jugoslavian laki, vuoden 1997 asetus päätelaitteiden toukokuussa tyyppihyväksynnästä, televerkkojen operaattorilla Telekom Slovenijella on puhelintoiminnan monopoli vuoteen 2000. Sillä 1995 testaamisesta. Yleisten ja vuoden ja sääntelykeinoina lainsäädäntönä annettu uusi sertifioinnista telelaki ja 58 on myös tytäryhtiö, joka hoitaa kahta matkapuhelinverkkoa, analogista ja digitaalista. Muut palvelut on vapautettu. Valtio omistaa Telekom Slovenijesta 76 prosenttia, ja sen omistusosuutta vähennetään noin kolmanneksella, jotta organisaatiosta saataisiin joustavampi ja kaupallisempi. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Telealan vapautuminen Vapautuminen on edistynyt vain vähän, mutta hallituksen äskettäisten ilmoitusten mukaan markkinoiden avautuminen on kiihtymässä, mikä on tärkeä haaste Telekom Slovenijelle. Yleisten televerkkojen operaattorilla on kiinteän verkon tarjonnan ja puhelintoiminnan yksinoikeudet 1. tammikuuta 2001 asti. Operaattorin tytäryhtiö hoitaa kahta matkapuhelinverkkoa, analogista ja digitaalista. Lisäarvopalvelujen markkinat on vapautettu. Vuoden 1997 lopulla hallitus aikoo julkaista tarjouspyynnön toisen GSM- matkapuhelinverkon tarjoamisesta. Lainsäädännön lähentäminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön Parlamentti antoi uuden telelain 28. toukokuuta 1997. Parhaillaan ollaan tarkastamassa, onko lainsäädännön lopullinen muoto, josta parlamentti äänesti, EU:n lainsäädännön mukainen. Vuonna 1995 annettiin asetus päätelaitteiden tyyppihyväksynnästä, sertifioinnista ja testaamisesta. Kun asetukset telelain soveltamiseksi ja taajuuksien jakamista koskeva asetusluonnos on annettu, voidaan odottaa Slovenian mukauttavan jäljellä olevan sääntelyjärjestelmänsä yhteisön säännöstöön vuoteen 2000 mennessä. Lainsäädännön täyttämiseksi hallintokapasiteettia on vielä lujitettava. lähentämistarpeiden Hallitus aloitti vuoden 1997 kesäkuussa vääristyneiden hintarakenteiden oikaisemisen nostamalla paikallispuhelujen hintoja 9 prosenttia ja laskemalla muiden puhelujen hintoja 18 prosenttia. Paikallispuhelujen hinnat ovat alueen halvimpia, mutta uusien asiakkaiden liittymismaksu on erittäin korkea. Yleispalvelua ei ole vielä toteutettu, ja kilpailun kehittyessä ja verkon laajentuessa muita kehittymättömämmille alueille sääntelyssä keskitytään epäilemättä asettamaan operaattoreille yleispalvelun tarjoamisvelvoite. Infrastruktuuri Vuonna 1991 liittymiä oli 24,1 sataa asukasta kohti, ja vuoteen 1997 mennessä puhelintiheys oli lisääntynyt 33,3 liittymään sataa asukasta kohti (Irlannissa, Portugalissa ja Kreikassa puhelintiheys on noin 43,9/100 asukasta). Vuonna 1997 digitaalisuusaste oli 66 prosenttia (Irlannissa, Portugalissa ja Kreikassa se on keskimäärin noin 62,4). Vuodesta 1995 ISDN-palveluja on ollut saatavilla kahdessa suurimmassa kaupungissa. Puhelintiheyttä suunnitellaan lisättävän 40 prosenttiin vuoden 2000 loppuun mennessä. Koko kauttakulkuverkon digitalisointi toteutunee vasta vuonna 2010. Sloveniassa on noin 220 000 kaapelitelevisiotilaajaa, mikä vastaa 90 prosenttia kaapeliverkkoon liitetyistä kotitalouksista (verkko-operaattoreita on sata). ulkomaiset Suorat vähäisiä. Ainoa matkapuhelinoperaattori Mobitel on sataprosenttisesti Telekom Slovenijen omistuksessa oleva tytäryhtiö, ja henkilöhakupalvelujen tarjoaja Teleray on yksityinen slovenialainen ovat Slovenian investoinnit telealalla 59 yritys. Vuonna 1996 Telekom Slovenije sai 35 miljoonan ecun lainan ulkomaisten pankkien yhteenliittymältä. Alan kilpailukyky Vuonna 1995 Slovakian telealalla oli 5 työntekijää tuhatta liittymää kohti (Irlannissa, Portugalissa ja Kreikassa työntekijöitä on keskimäärin 6,2), ja liittymän keskimääräinen jonotusaika oli 1,8 vuotta. Yritysviestintään tarkoitettu perusliittymä on keskihintainen (283 ecua) alueen hintoihin verrattuna. Yhden liittymän tuottamat tulot (noin 344 ecua vuonna 1995) ovat alueen suurimmat. Tämä riittänee pitämään Telekom Slovenije niin kannattavana liikeyrityksenä, että lisäinvestointeja voidaan tehdä. Ala kykenee kuitenkin selviytymään täysin vapautetusta kilpailusta vain, jos hintoja suhteutetaan kustannuksiin huomattavasti entistä tehokkaammin. Päätelmät Slovenian telealalla infrastruktuuri on nykyaikaista ja palvelut ovat kehittyneitä, joten keskipitkällä aikavälillä ala saavuttaa joidenkin EU:n jäsenvaltioiden tason. Yhteisön säännöstön mukaisen lainsäädännön antaminen on mahdollista keskipitkällä aikavälillä, mutta se edellyttää monella alalla kilpailun avaamista aikaisessa vaiheessa. Yleisten televerkkojen operaattorin pitäisi pystyä selviytymään täysin vapautetussa kilpailussa, jos tariffit saadaan tasapainotettua vuoteen 2000 mennessä. Audiovisuaalinen ala Audiovisuaalista alaa koskevan yhteisön säännöstön tavoitteena on sisämarkkinoiden yhteydessä toteutettava audiovisuaalisten palvelujen tukeminen ja vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa sekä eurooppalaisen ohjelmateollisuuden edistäminen. Televisio ilman rajoja -direktiiviin, jonka soveltamisala koskee kaikkia yleisradiopalvelun harjoittajia lähetystavasta (maanpäällinen, satelliitti-, kaapelilähetystoiminta) tai niiden yksityis- tai julkisoikeudellisesta luonteesta riippumatta, sisältyy yhteisön säännöstö, jossa määritellään rajat ylittävän yleisradioinnin perussäännöt. Säännöstön pääkohtia ovat: varmistaa televisiolähetysten vapaa liikkuvuus jäsenvaltioiden välillä, edistää eurooppalaisten (säätämällä eurooppalaisiin teoksiin ja itsenäisten tuottajien teoksiin sovellettavista lähetysaikojen vähimmäisosuuksista), määrittää televisiomainontaa koskevat perusstandardit, luoda alaikäisten suojelua koskevat säännökset ja mahdollistaa vastineoikeus. audiovisuaalisten tuotantoa levitystä teosten ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään edistämiseksi lainsäädännölliseksi yhdenmukaistamiseksi. nykyaikaistamiseksi ja yhteistyöstä sekä audiovisuaalisen audiovisuaalisen alan teollisuuden politiikan Televisio ilman rajoja -direktiivi sisältyy valkoiseen kirjaan ensimmäisen vaiheen toimenpiteenä. Yleiskuvaus Audiovisuaalisen alan oikeusperusta määritellään julkisia viestintävälineitä koskevassa laissa ja vuonna 1994 säädetyssä Slovenian radiota ja televisiota koskevassa laissa. 60 Tärkein televisiolähetystoiminnan harjoittaja on 'Slovenian radio ja televisio', mutta markkinoilla toimii myös muita televisiotoiminnan harjoittajia. erityisen ohjelmatuotannolle, Rahoitustukea myönnetään yhteisrahoitusjärjestelmän puitteissa. Budjettirahoituksen tarkoituksena on kannustaa investointeja ja videoelokuva-alan kansalliseen tuotantoon. Elokuvan levityksestä ei ole käytettävissä yksityiskohtaisia tietoja. tuotantoon, eurooppalaisiin teoksiin sekä elokuva- toteutetaan itsenäiseen joka Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenian audiovisuaalinen ala pyrkii uudelleen vakiinnuttamaan asemansa viime vuosien huomattavien muutosten jälkeen. Nopea kasvu ja jatkuvat muutokset ovat sille ominaisia. Sen kyky sopeutua kunnolla yhteisön säännöstön noudattamiseen edellyttää, että parannetaan ohjelmantuotantoteollisuuden mahdollisuuksia vastata mukautetun sääntelykehyksen sille asettamiin huomattaviin haasteisiin. Slovenian audiovisuaalisen alan lainsäädäntö on osittain Euroopan unionin vaatimusten mukainen. Se on edelleen puutteellinen mm. lähetysten vastaanottoa koskevan vapauden, eurooppalaisen tuotannon, itsenäisten tuottajien ja uuden tuotannon edistämisen, erillisiä mainoksia koskevien sääntöjen, alaikäisten suojelun sekä mainontaa koskevien sääntöjen osalta. Slovenian hallitus on ilmoittanut pyrkivänsä siihen, että Slovenian lainsäädäntöä EU:n vaatimusten kanssa yhdenmukaistavat lait säädettäisiin vuonna 1998. Päätelmät Edellyttäen, että tarvittavat säädökset toteutetaan suunnitellussa aikataulussa ja niihin yhdistetään alan teollisuudessa tarvittavat rakenteelliset sopeuttamistoimet, Slovenian on mahdollista täyttää keskipitkällä aikavälillä audiovisuaalista alaa koskevat yhteisön vaatimukset. 3. 3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous- ja rahaliitto Slovenian liittyessä Euroopan unioniin EMUn kolmas vaihe on jo alkanut. EMUn kolmas vaihe merkitsee suuria muutoksia kaikille jäsenvaltioille, myös niille, jotka eivät osallistu euro-alueeseen. Kaikki jäsenvaltiot, uudet mukaan lukien, osallistuvat täysin talous- ja rahaliittoon ja jokaisen jäsenvaltion talouspolitiikka koskee muita jäsenvaltioita. Jäsenvaltiot osallistuvat talouspolitiikan koordinointiin (kansalliset lähentymisohjelmat, liiallista alijäämää koskeva laajat menettely). Jäsenvaltioita vaaditaan noudattamaan kasvua ja vakautta koskevaa sopimusta, luopumaan kaikesta suorasta keskuspankkirahoituksesta julkisen sektorin alijäämän poistamiseksi saamista julkisten viranomaisten suosituimmuusluotoista sekä saattamaan päätökseen pääomaliikkeiden vapauttaminen. talouden suuntaviivat, monenvälinen valvonta, rahoituslaitoksilta ja 61 itsenäistä rahapolitiikkaa läheisempää raha- ja valuuttapoliittista Liittyminen unionin jäseneksi merkitsee yhteistyötä Euroopan unionin kanssa. Tämä vaatii raha- ja valuuttapolitiikan alueella rakenteellisten uudistusten vahvistamista. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu euro alueeseen, voivat harjoittaa rajoitetusti keskuspankkien eurooppalaiseen järjestelmään. Kyseisten valtioiden keskuspankkien on oltava riippumattomia ja hintojen vakauden on oltava niiden ensisijainen tavoite. Rahapolitiikkaa ja sen on suuntaukset reaalitalouteen. Tämän vuoksi uudistuksia on "tehokkaasti" välitettävä jatkettava rahapolitiikan tehokkuutta estävien tekijöiden poistamiseksi. Näitä esteitä ovat muun muassa kilpailun puute pankkialalla, rahoitusmarkkinoiden heikko kehitys ja pankkialan järjestämättömät luotot. Jokaisen jäsenvaltion valuuttapolitiikka koskee kaikkia jäsenvaltioita ja jokaisen jäsenvaltion on kyettävä vakauttamaan valuuttansa myöhemmin päätettävässä mekanismissa. täytyy harjoittaa markkinoihin perustuvin välinein ja osallistua Koska Euroopan unionin jäsenyys merkitsee EMUn tavoitteiden hyväksymistä, Slovenian on täytettävä lähentymisperusteet, vaikka sen ei tarvitse välttämättä tapahtua liittymisajankohtana. Vaikka lähentymisperusteiden täyttäminen ei olekaan Euroopan unionin jäsenyyden ehtona, perusteet ovat tärkeä vertailukohta vakauteen pyrkiville makrotalouspolitiikoille, ja uusien jäsenvaltioiden on aikanaan täytettävä ne pysyvästi. Tämän vuoksi järjestelmällisen talouden siirtymän ja markkinatalouteen suuntautuneiden rakenneuudistusten menestyksellinen päätökseen saattaminen on olennaisen tärkeää. Slovenian taloudellista tilannetta ja sen edistymistä on jo analysoitu tämän maalausunnon aikaisemmissa luvuissa. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenian keskuspankki on suhteellisen riippumaton hallituksesta. Sen pääjohtajan nimittää parlamentti, ja se on ainoa rahapoliittisista laitos. Keskuspankin sääntöjen mukainen tavoite on varmistaa Slovenian valuutan vakaus ja käytännössä hintojen vakaus. Keskuspankkia koskeva laki ei ole vielä aivan yhteensopiva julkisen sektorin alijäämän keskuspankkirahoituksen kieltävien Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräysten kanssa, mutta Slovenian julkinen talous on ollut terve ja budjettivajeen keskuspankkirahoituksen tarvetta ei ole koskaan esiintynyt. toimista vastaava Rahapolitiikka on ollut melko tehokasta inflaation vähentämisessä. Vuoden 1996 inflaatio oli yksinumeroinen. Rahapolitiikan tehokkuutta haittaavat kuitenkin useat eri tekijät. Valtion omistamien pankkien yksityistäminen ja koko pankkisektorin rakenneuudistus on edistynyt hyvin melko hitaan alun jälkeen. Järjestämättömät luotot ovat edelleen ongelma, vaikka niiden määrä on vähentynyt. Terveestä julkisesta taloudesta johtuva valtion joukkovelkakirjalainojen puute vaikeuttaa keskuspankin epäsuorien välineiden käyttöä rahan tarjonnan sääntelyssä. Lisäksi voimakkaan talouden indeksoimisen säilyttämisen politiikka pitää antolainauskorot korkeina, mikä hillitsee rahoituksen välitystä ja heikentää rahapolitiikan vaikutusta reaalitalouteen. Voimakas indeksoiminen on aiheuttanut myös laajamittaisen spekulatiivisen pääoman tuonnin. Tämä pääomantuonti uhkaa keskuspankin kykyä säädellä raha-aggregaatteja. Se myös hidastaa inflaation vähenemistä. Lisäksi jos se sidotaan, se aiheuttaa lisämenoja talousarvioon. Sitä paitsi aina on mahdollista, että sen suunta kääntyy, mikä aiheuttaa suuria paineita maan valuutalle. Slovenian viranomaiset ottivat vuoden 1996 alussa 62 käyttöön pääomarajoituksia tämän ilmiön rajoittamiseksi. Nämä toimenpiteet, jotka ovat Eurooppa-sopimuksen vastaisia, ovat vielä käytössä. Slovenian valuuttakurssijärjestelmä on perustunut vuoden 1992 puolivälistä säänneltyyn tolar on myötäillyt Saksan markkaa. kellutukseen. Käytännössä Slovenian Valuuttakurssipolitiikka yhdistettynä positiiviseen ja voimakkaasti indeksoituun talouteen johti laajamittaiseen spekulatiivisen pääoman tuontiin vuosina 1992$T994. Slovenian viranomaiset hellittivät valuuttakurssin sääntelyä vuonna 1995. Aluksi valuuttakurssi vahvistui, mutta sen jälkeen se on heikentynyt hitaasti. Vaihtotase on käytännöllisesti katsoen tasapainossa. inflaatioeroon Päätelmät ennenaikaista arvioida, pystyykö Slovenia osallistumaan On euro-alueeseen liittymisajankohtana. Se riippuu rakenneuudistuksessa saavutetusta menestyksestä, joka mahdollistaa lähentymisperusteiden täyttämisen ja niiden jatkuvan noudattamisen. Lähentymisperusteet eivät kuitenkaan ole ehto liittymiselle. Slovenian tasavallan osallistumisen EMUn kolmanteen vaiheeseen euro-alueeseen kuulumattomana jäsenvaltiona ei pitäisi aiheuttaa ongelmia keskipitkällä aikavälillä, edellyttäen että keskuspankkia koskeva lainsäädäntö mukautetaan täysin yhteisön sääntöihin ja että pankkialalla toteutetaan rakennemuutos. Lisäksi olisi vahvistettava sellainen rahapolitiikka, jolla pystyttäisiin taittamaan spekulatiivisen pääoman tuonti turvautumatta järjestelmällisesti pääomarajoituksiin. Verotus Välittömän verotuksen alalla yhteisön säännöstö koskee pääasiassa yritys- ja pääomaverojen tiettyjä näkökohtia. EY:n perustamissopimuksen neljällä vapaudella on laajempi vaikutus kansallisiin verojärjestelmiin. jakelun vaiheissa. Tämä merkitsee kotimaisten Välillistä verotusta koskeva säännöstö koostuu ensisijaisesti yhdenmukaistetusta lainsäädännöstä arvonlisäveron ja valmisteverojen alalla. Siihen sisältyy kasautumaton yleinen kulutusvero (ALV), jota kannetaan kaikissa tavaroiden ja palveluiden tuottamisen ja (tuonnin) liiketapahtumien yhtäläistä verotuskohtelua. ALV-säännöstöön sisältyy myös Euroopan unionin sisällä verovelvollisten välillä toteutettavien liiketapahtumien verotusta koskevia siirtymäsääntöjä. Valmisteverojen yhdenmukaista osalta verotusrakennetta ja verojen vähimmäiskantaa koskevat säännöt sekä yhteiset säännöt valmisteveron alaisten tuotteiden hallussapidosta ja liikkumisesta (mukaan lukien verottomia varastoja koskevat säännöt). Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen johdosta yhteisön sisärajoilta poistettiin kaikki verotarkastukset tammikuussa 1993. ja ei-kotimaisten säännöstö sisältää Jäsenvaltioiden veroviranomaisten keskinäinen avunanto on tärkeä sisämarkkinoiden % hallinnollisen yhteistyön piirre. Asiasta annettu direktiivi koskee sekä välitöntä että välillistä verotusta. Eurooppa-sopimuksessa on määräykset verotuksen alalla. lainsäädännön lähentämisestä välillisen 63 Valkoisessa kirjassa esitetään ensimmäisenä vaiheena toimenpiteitä, jotka ovat välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön päävaatimusten mukaisia (lähinnä yhteisössä vuoteen 1993 sovellettuja toimenpiteitä), ja toisena vaiheena toimenpiteitä, jotka edellä mainittujen lisäksi ovat välttämättömiä koko välillistä verotusta koskevan säännöstön täytäntöönpanemiseksi. Yleiskuvaus Välitön verotus Kahdessa yhtiöverotusta koskevassa direktiivissä sekä välimiesmenettelyä koskevassa toimivasta mekanismista. direktiivissä säädetään vastavuoroisuuden periaatteella Vastaavia kansallisia säännöksiä ei siis voida olettaa olevan olemassa ennen jäseneksi liittymistä. Välillinen verotus Lähes 70 prosenttia verotuloista on viimeisten neljän vuoden aikana saatu välillisinä veroina (eli myyntiveroina ja tulleina), ja suuntaus on ollut kasvava. Arvonlisävero Sloveniassa ei tällä hetkellä ole arvonlisäverojärjestelmää. Sen sijaan käytetään yksivaiheista myyntiveroa, joka kannetaan lopullisesta kulutuksesta. Järjestelmä ei muistuta paljoakaan yhteisössä käytettävää arvonlisäverojärjestelmää. Valmistevero Sloveniassa ei vielä ole valmisteverojärjestelmää. Sen sijaan kivennäisöljyistä, alkoholijuomista ja tupakkatuotteista savukkeita lukuun ottamatta kannetaan arvoon perustuvaa veroa. Keskinäinen avunanto Verohallinnon ei vielä ole tarvinnut kehittää valmiuksiaan harjoittaa jäsenvaltioiden veroviranomaisten välistä keskinäistä avunantoa, sillä se tulisi ajankohtaiseksi vasta jäseneksi liittymisen yhteydessä. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Arvonlisävero Slovenian jäsenyys Euroopan unionissa vaatisi yhteisön ALV-järjestelmän kaltaisen järjestelmän käyttöönottoa. Slovenian nykyinen ALV-lakiluonnos perustuu yhteisön ALV-järjestelmän pääperiaatteille, mutta sitä on vielä sopeutettava, jotta ALV- lainsäädäntö saataisiin yhteisön säännöstön asettamien vaatimusten mukaiseksi. 64 arvonlisäveroa Slovenian kansallisessa koskevien toteuttamista. Slovenian parlamentille on jätetty esitys ALV-järjestelmän käyttöönotosta. ALV-lain on tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 1999. strategiasuunnitelmassa valkoisen kirjan toteuttamiseksi esitetään ALV-järjestelmän suositusten Valmistevero Nykyinen valmisteverojärjestelmä ei ole yhteistön vaatimusten mukainen, ja se syrjii tiettyjä tuontituotteita ja suosii kotimaisia tuotteita. koskeva Valmisteverosta on tehty lakiluonnos, ja se on käsiteltävänä Slovenian parlamentissa. Sen odotettu voimaantulopäivä on 1. tammikuuta 1999. Lain soveltamisalaa ja poikkeuksia valmi steverotusrakenteiden yhdenmukaistamista koskevien yhteisön direktiivien mukainen. Menettelytapoja koskeva osuus ei ole yhtä kehittynyt. Sen mukaan otetaan käyttöön verottomien varastojen välisen tavaroiden liikkumisen verottomuus sekä liiteasiakirjajärjestelmä, joka vastaa yhteisön valmisteverolainsäädännön vaatimuksia. kattava osuus on ja On tärkeää varmistaa, että valmisteverouudistus toteutetaan kokonaisuudessaan ja että se toimii tehokkaasti tavaroiden hallussapitoa ja liikkumista koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti. Keskinäinen avunanto Jäseneksi liittymisen yhteydessä olisi myös tarpeen toteuttaa jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon mahdollistavat järjestelyt. Ne ovat oleellisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Päätelmät Välitöntä verotusta koskeva säännöstö ei tuottane merkittäviä vaikeuksia. Vaikka lainsäädäntöä valmistellaan, ALV- ja valmisteverojärjestelmän puuttuessa tällä hetkellä on syytä epäillä, kykeneekö Slovenia mukautumaan yhteisön säännöstöön keskipitkällä aikavälillä. Keskinäiseen avunantoon osallistuminen kehittäessä tämän alan asiantuntemustaan. lienee mahdollista aloittaa verohallinnon Tilastot periaatteet säännöstön tilastojen keskeiset Yhteisön tietojen) puolueettomuuteen, luotettavuuteen, levittämiseen. Lisäksi on olemassa joukko luottamuksellisuuteen ja tilastotietojen periaatteita ja kansainvälisten ja käytäntöjä, luokitteluiden, kansantalouden tilinpitojärjestelmien, yritysrekistereiden ja erilaisten tilastoluokkien käyttöä. jotka koskevat eurooppalaisten virallisten (yksittäisten avoimuuteen, liittyvät Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä tehokkaan ja luotettavan tilastoinnin kehittämiseksi kansainvälisten standardien ja luokitteluiden mukaisesti. 65 Valkoisessa kirjassa ei käsitellä alaa. Yleiskuvaus Slovenian tilastolaitos (STATISTICNI URAD REPUBLIKE SLOVENIJE) on Slovenian virallisten tilastotietojen tuottamisesta ja levittämisestä vastaava keskuselin. Slovenian virallisen tilastoinnin oikeusperustana on kansallista tilastointia koskeva laki vuodelta 1995. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenian lainsäädäntö on erittäin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta yhteensopiva Euroopan unionissa nykyisin sovellettavien standardien kanssa. Eräitä luottamuksellisuuteen rahoituskirjanpidossa sekä maatalouden ja ulkomaankaupan tilastoinnissa on puutteita. liittyviä seikkoja on tarkennettava, ja muun muassa Päätelmät Slovenia pystynee noudattamaan EU:n virallista tilastointia koskevia vaatimuksia lähivuosina. 3. 4 Politiikat eri aloilla Teollisuus teollisuuspolitiikalla pyritään parantamaan EY:n Euroopan yhteisön teollisuuden kilpailukykyä ja näin parantamaan elintasoa ja työllisyyttä. Sen tavoitteena on vauhdittaa luoda aloitteellisuutta, yritysten teollisuuden mukautumista rakennemuutoksiin ja kehittämistä ja teollista yhteistyötä suosiva ilmapiiri kaikkialla yhteisössä. Lisäksi pyritään paremmin hyödyntämään innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien politiikan alojen mahdollisuudet teollisuudessa. EY:n teollisuuspolitiikka on luonteeltaan horisontaalista. Alakohtaisten tiedonantojen avulla pyritään saamaan horisontaaliset toimintamallit käyttöön yksittäisillä aloilla. EY:n teollisuuspolitiikassa nivelletään yhteen useiden yhteisön eri politiikkojen tarjoamia välineitä, ja se käsittää sekä markkinoiden toimintaan liittyviä välineitä (tuotemäärittelyt, markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että toimia, jotka liittyvät teollisuuden kykyyn mukautua muutoksiin (muun muassa vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia ja koulutus). Jotta hakijamaiden teollisuus selviytyisi kilpailun ja markkinavoimien paineesta unionissa, sen kilpailukyvyn on oltava tietyllä tasolla liittymiseen mennessä. On voitava todeta hakijamaiden noudattavan avoimiin markkinoihin ja kilpailumarkkinoihin tähtäävää politiikkaa perustamissopimuksen 130 artiklan (Teollisuus) määräysten mukaisesti. Eurooppa-sopimusten mukaiset EU:n ja hakijamaiden yhteiset toimet teollisuudenalojen välisen yhteistyön, investointien, teollisuuden standardoinnin ja 66 vaatimustenmukaisuuden kehityksestä. Yleiskuvaus arvioinnin alalla ovat tärkeä osoitus oikeanlaisesta teollisuussektori on kooltaan pieni, kuten Slovenian itse maakin. Teollisuuden kokonaistuotannon arvo on tällä hetkellä 5,3 miljardin ecun luokkaa eli hieman alle kaksi kertaa Luxemburgin teollisuustuotannon arvo. Teollisuuden osuus bruttokansantuotteesta laski vuosien 1990 ja 1995 välillä 37:stä 32:een prosenttiin. Teollisessa tuotannossa toimii hieman yli 8 000 yritystä, joista yli 90 prosenttia on yksityisomistuksessa. Toisaalta useat sadat yritykset ovat edelleen "yhteiskunnan omistuksessa". Sloveniassa ei vaikka toistaiseksi valtionyritysten osuus maan taloudesta on noin 30 prosenttia. Yritystoiminnan keskittymisen aste on korkea: 80 prosenttia teollisuuden työvoimasta, liikevaihdosta ja viennistä on keskittynyt yhteensä 570 yritykseen. Tärkeimmät teollisuuden alat ovat tuotteiden valmistus, autoteollisuus, kemianteollisuus, koneiden ja sähköteknisten tekstiili-ja vaatetusteollisuus sekä paperin ja puutuotteiden valmistus. koskevaa kirjoitettua ole valtionyrityksiä lainsäädäntöä, Slovenia on pystynyt hyödyntämään aiempaa asemaansa entisen Jugoslavian kehittyneimpänä teollisen tuotannon keskuksena, jonka teollisuus oli erikoistunut Jugoslavian eteläisistä tasavalloista peräisin olleiden raaka-aineiden ja puolivalmisteiden jalostamiseen. Slovenian itsenäistymisen jälkeinen taloudellinen elpyminen on tähän mennessä ollut monessa suhteessa menestystarina, ja maa on selvinnyt hyvin, vaikka se menettikin valtaosan entisistä Jugoslavian-markkinoistaan. Teollisuus on suuntautunut entistä enemmän vientiin, ja tuontia koskeva lainsäädäntö on liberaalia. Hallitus on luvannut jatkaa vapauttamista ja muiden kuin tariffiesteiden poistamista. Horisontaalisen tukipolitiikan kehittäminen on erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, alueellisen kehittämisen ja kehitystyön osalta edelleen alkuvaiheessa. ja yrityksiä tutkimuksen tukevan sekä kohonneiden Slovenian teollisuustuotannon määrä kuitenkin väheni vuosina 1995 ja 1996 muun muassa joidenkin tärkeimpien vientimarkkina-alueiden heikon kysynnän, maan valuutan tolarin korkean kurssin aiheuttaman kilpailukyvyn heikkenemisen takia. Muita tuotannon laskuun vaikuttaneita tekijöitä ovat olleet korkeat korot, ulkomaista pääomaa koskevat rajoitukset sekä lainsäädännön hidas mukauttaminen. Näiden seurauksena investoinnit ovat vähentyneet ja teollisuuden nykyaikaistaminen hidastunut. Erityisesti tilanteesta ovat kärsineet paperi-, tekstiili- ja vaatetus-, nahka-, elintarvike-, rauta- ja teräs- sekä kirjapainoteollisuus. Sen sijaan muut alat, kuten sähköteknisten tuotteiden valmistus, muiden kuin rautametallien jalostus, kemianteollisuus ja puutuotteiden valmistus, ovat menestyneet verrattain hyvin. työvoimakustannusten Slovenian teollisuuden yksityistämisessä on ilmennyt jonkin verran ongelmia, vaikka monet yritykset ovat hyvin hoidettuja ja niissä on suhteellisen hyvä kone- ja laitekanta. Ongelmat ovat johtuneet pääosin siitä, että yksityistämistä on toteutettu sekä yksityistämistodistusten, yrityksen toimivalle johdolle myynnin että muiden menetelmien yhdistelmää käyttämällä. Julkisia laitoksia ei ole toistaiseksi yksityistetty. Maahan on tehty suhteellisen vähän ulkomaisia suoria sijoituksia (1 % BKT:sta), vaikka sijoituksiin liittyvät poliittiset riskit ovat erittäin vähäiset. 67 Slovenian teollisuus: tärkeimmät tuotannonalat vuonna 1995 osuus teollisuuden kokonais- jalostusarvosta (%) 18 yritysten määrä osuus teollisuuden työpaikoista (%) 924 17,5 15,5 9 7 5 6 5,5 2,5 100 1027 624 280 1 468 12 332 20 14 6 5 5 2 2,5 100 vaatetus-, Raaka-aineiden jalostus (teräs, muut metallit, sementti, lasi, keramiikka, paperi, puu) Kone- ja sähkötekniikka Tekstiili-, jalkineteollisuus Elintarviketeollisuus Autoteollisuus Kemianteollisuus Lääketeollisuus Tietotekniikka nahka- ja Yhteensä Teollisuustuotannon osuus BKT. sta 32 % Slovenian perusteollisuuden (metalli-, teräs-, lasi-, keramiikka-, puu-, paperi- ja sementtiteollisuus) tuottavuus on suhteellisen korkea. Näiden alojen teollisuuden rakenteelle on ominaista pk-yritysten hallitseva asema. Ylikapasiteettia ei ole merkittävässä määrin. Useimmilla näistä aloista on edetty pitkälle yksityistämisessä. Terästeollisuus ala on kooltaan hyvin pieni, ja sen yksityistäminen etenee hitaasti. Muiden kuin rautametallien (erityisesti alumiinin) valmistuksessa Slovenia on sen sijaan erikoistunut verrattain pitkälle ja on vahva viejämaa. Sama pätee renkaisiin ja paperiin. Slovenia on sikäli edullisessa asemassa, että sillä on uudenaikaisempi metsäteollisuus kuin sen lähellä sijaitsevilla KIE-mailla ja että ulkomailta, etenkin EU:n yrityksiltä, saatavien investointien määrä on tämän myötä korkeampi. Metsäteollisuus on kaiken kaikkiaan pieni kooltaan, mutta sen tuotteiden (erityisesti sellujen, paperin ja painoalan sovellusten) laatu on usein EU:n tasoa. Sloveniaa voidaankin pitää EU:n tuottajien uutena kilpailijana joillakin paperialan kapeilla markkina-alueilla, sillä sen vienti on jo merkittävää. Alan myönteiseen kehitykseen Sloveniassa on vaikuttanut merkittävästi pitkälle edistynyt yksityistäminen. Tekstiili- ja vaatetusteollisuus: Valtaosa tämän alan yrityksistä on pk-yrityksiä, mutta pääosa tuotannosta keskittyy muutamaan suuryritykseen. Vaatetusalan nettoinvestoinnit vastaavat suuruudeltaan tekstiilisektorin disinvestointeja, mikä viittaa siihen, että alalla ollaan tuotantoon. Palkkakustannukset kuuluvat KIE-maiden korkeimpiin (mutta ovat silti alle EU:n tason). Ulkomaiset suorat sijoitukset suunnataan pääasiassa uuteen teknologiaan ja laitteiden nykyaikaistamiseen. Tekstiili- ja vaatetusteollisuus on jo yhdentynyt EU:n vastaavaan erikoistumassa tuotantoketjun loppupäähän sijoittuvaan 68 teollisuuteen. Tämän ovat saaneet aikaan erityisesti liiketoimet, joihin perustuu kolme neljäsosaa vaatetusteollisuuden kokonaisviennistä. laajat ulkoisen jalostuksen Elintarviketeollisuus: Tämä teollisuudenala on markkinoiden kokoon nähden pieni, erittäin hajanainen sekä heikko. Slovenian ainoa merkittävämpi autojen valmistaja on ranskalaisen autonvalmistajan tytäryritys. Kemianteollisuus: Tämä teollisuudenala on pieni, eikä Sloveniassa ole laajaa petrokemian tuotantoa. Maassa toimii kuitenkin saksalais-itävaltalaisen valmistajan kanssa yhteisyrityksenä perustettu erittäin ajanmukainen rengastehdas, joka on merkittävä viejä. Lääketeollisuus on yksi Keski- ja Itä-Euroopan suurimmista. Tuotanto keskittyy paljolti kolmeen yritykseen. Noin 75 prosenttia tuotannosta menee vientiin, pääasiassa KIE-maihin. Slovenialaiset yritykset ovat myös alkaneet markkinoida joitakin geneerisiä täysin yhdenmukaistettu EU:n lainsäädännön kanssa, ja tuotteiden patenttisuoja on otettu käyttöön. Ongelmana on kuitenkin edelleen säännösten täytäntöönpano. lääkkeitä EU:n markkinoilla. Alaa koskeva lainsäädäntö on toteutettu pitkän aikavälin Tietotekniikan ala on pieni mutta hyvässä kunnossa. Sen taustalla on entisessä jossa Jugoslaviassa elektroniikka oli määritelty maan taloudellisen kehityksen kannalta keskeisen tärkeäksi alaksi. Slovenialla on kunniakkaat perinteet elektronisten kulutustavaroiden (sekä kodinkoneiden että viihde-elektroniikan) tuottajana, ja näitä tuotteita viedään runsaasti EU:n alueelle. Tuotanto perustuu pääasiassa suurilta ylikansallisilta yrityksiltä hankittuihin lisensseihin. teknologisen kehityksen ohjelma, sähköteknisten ja Slovenian tietotekniikkateollisuuden kysyntänäkymät ovat suotuisat. Maan johtava alan televiestintälaitteiden maailmanlaajuisesta kasvusta, koska se toimittaa komponentteja ja elementtejä suurille kansainvälisille yrityksille. todennäköisesti jatkossakin valmistaja hyötyy Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenian teollisuuden tuottavuuden taso oli alun alkaenkin huomattavasti korkeampi kuin muiden hakijamaiden ja on todennäköisesti tätä nykyä jo verrattavissa joidenkin EU:n jäsenmaiden tasoon. Teollisuus on kuitenkin muutamana viime vuonna kehittynyt hitaasti vähäisten investointien ja hitaan yksityistämisen takia. Ulkomaisia suoria sijoituksia ovat rajoittaneet maanomistusta ja pääomia koskevat rajoitukset sekä hidas yksityistäminen, ja tähän mennessä vain noin viisi prosenttia kaikista investoinneista on ulkomaisia. Osuus on hakijamaiden pienimpiä. Vaikka valtaosassa niistä yrityksistä, jotka olivat aiemmin yhteiskunnan omistuksessa, on ryhdytty omistussuhteiden muutoksiin, näiden yritysten rakenneuudistus on useimmissa tapauksissa vielä toteuttamatta. Esteenä on yritysten pääomien puute, joka johtuu yhtäältä yksityistämisen toteuttamisesta management buy-out -järjestelyllä (myymällä yrityksiä niiden toimivalle johdolle) ja toisaalta korkeista koroista, joiden tarkoituksena on ollut välttää suuret vaihtotaseen alijäämät sekä pitää inflaatio kurissa mutta jotka ovat samalla vähentäneet yritysten laadittava asianmukainen strategia valtionyritysten ja julkisten laitosten tulevaa johtamista tai yksityistämistä varten. Lisäksi on luotava toimivia sääntelyjärjestelmiä. Niin ikään sekä julkisen että yksityisen sektorin palveluiden laadussa ja tehokkuudessa on parantamisen investointeja. Slovenian viranomaisten on myös 69 varaa. Hintojen vapauttamisen jatkaminen tukisi osaltaan resurssien tehokasta jakamista. Ulkomaiset sijoitukset voisivat merkittävällä tavalla tehostaa kilpailua ja parantaa tehokkuutta. Slovenian hallitus esitteli vuoden 1997 alussa uuden strategiansa maan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi. Strategia käsittää lukuisia toimenpiteitä, jotka ovat yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklassa esitettyjen suuntaviivojen mukaisia. Strategian toteuttaminen on aloitettu äskettäin. Toteutuksessa on kuitenkin käytetty osin myös sellaisia toimenpiteitä, jotka ovat muun muassa EU:n valtiontukia koskevien määräysten vastaisia. Teollisuuden kilpailukyvyn kehittyminen jatkossa riippuu siitä, miten sekä teollisuus itse että Slovenian hallitus onnistuvat toteuttamaan strategiaa. Teollisuuden kilpailukykyä koskevat päätelmät valtaosan teollisuuden Slovenian kilpailukyvyn tulevaisuudennäkymät antavat aihetta uskoa, että maalla on keskipitkällä aikavälillä mahdollisuudet selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineesta unionissa. Jotkin maan työmarkkinoita jäykistävät tekijät saattavat kuitenkin aiheuttaa ongelmia niillä aloilla ja niille yrityksille, jotka eivät ole vielä käyneet läpi rakenneuudistusta. kilpailukyky nykyinen ja Teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevaa säännöstöä arvioidaan erikseen sisämarkkinoita käsittelevässä jaksossa. Maatalous taataan tavoitteena on ylläpitää Yhteisen maatalouspolitiikan ja kehittää nykyaikaista maatalousjärjestelmää, jolla varmistetaan maatalousväestön kohtuullinen elintaso sekä tavaroiden vapaa kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja liikkuvuus Euroopan yhteisössä. Erityistä huomiota kiinnitetään ympäristöön ja maaseudun kehittämiseen. Yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan' yhteisillä markkinajärjestelyillä, joita täydennetään eläinlääkintää, kasvien terveyttä ja eläinten ruokintaa koskevilla säädöksillä sekä elintarvikehygieniaa koskevilla säädöksillä. Myös rakennepolitiikan alalla on lainsäädäntöä, joka kehitettiin alunperin ensisijaisesti maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi, mutta jossa on viime aikoina korostunut yhä enemmän ympäristö ja rakennepolitiikan alueellinen eriyttäminen. Vuoden 1992 uudistusten jälkeen maatilojen tukeen tarkoitettu rahoitus on tullut yhä enemmän suorista tukimaksuista, joilla korvataan pienentyneitä maatalouden tukihintoja. Eurooppa-sopimuksessa määrätään Slovenian ja Euroopan yhteisön välisen maatalouskaupan perustasta, ja sillä pyritään Slovenian maatalousalan sekä maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden ja kasvinsuojeluvaatimusten nykyaikaistamista, rakenteellista uudistamista ja yksityistämistä koskevan yhteistyön edistämiseen. Ennen tämän sopimuksen ratifioimista etuuskohteluun perustuvaa kauppaa maatalousalalla säännellään väliaikaisella sopimuksella. Valkoinen kirja kattaa eläinlääkinnän, kasvinsuojelun ja eläinten ruokinnan tarkastukset sekä yksittäisten hyödykkeiden kaupan pitämisen vaatimukset. Tällaisen lainsäädännön tarkoituksena on suojella kuluttajia, kansanterveyttä sekä eläinten ja kasvien terveyttä. 70 Yleiskuvaus Maatalouden tilanne Slovenian maataloustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 0,56 prosenttia unionin tuotannon arvosta. Maatalouden asema Sloveniassa on bruttokansantuotteen, työllisyyden ja vientitulojen kannalta vaatimaton. Se on kuitenkin tärkeä taloudellisena ja yhteiskunnallisena ja vakauttajana. Maatalouden osuus bruttokansantuotteesta on 3 prosenttia kokonaistyövoimasta noin 7 prosenttia. Maatalousmaasta on yksityisomistuksessa noin 92 prosenttia ja loput 8 prosenttia valtion omistuksessa. Sloveniassa on 156 000 maatilaa, joista 82 prosentilla on käytössään alle 10 hehtaaria. Näistä tiloista noin 46 000 on kotitalouspalstoja, joten Slovenian maatilasektorilla on edessään huomattava rakenteellisiin mukautuksiin liittyvä haaste erityisesti aloilla, joilla ei ole Euroopan yhteisössä hintatukitoimenpiteitä (sian- ja siipikarjanlihan ja munien tuotanto). Kahden miljoonan hehtaarin kokonaispinta-alasta noin 50 prosenttia on metsää ja noin 39 prosenttia maatalousmaata. Maatalousmaasta noin 70 prosenttia on epäsuotuisaa vuoristoaluetta, jota käytetään pääasiallisesti pysyvään laiduntamiseen. Vain 30 prosenttia eli 250 000 hehtaaria maatalousmaasta on peltomaata. Tärkeimmät peltokasvit ovat vilja (45 % peltomaasta), rehuvilja (30 %) ja peruna (10 %). Maataloustuotanto jakautuu tasaisesti viljelytuotannon (52 %) ja karjataloustuotannon (48 %) kesken. Slovenia on elintarvikkeiden ja maataloustuotteiden netto tuoja (omavaraisuusaste 84 %). Vuonna 1995 se tuotti 535 000 tonnia viljaa, 449 000 tonnia perunaa, 65 000 tonnia sokeria (jalostusta varten tuotu raakasokeri mukaan luettuna), 700 000 hehtolitraa viiniä, 590 000 tonnia maitoa, 36 000 tonnia naudanlihaa, 58 000 tonnia sianlihaa ja 56 000 tonnia siipikarjanlihaa. Tärkeimmät vientiin menevää ylijäämää tuottavat alat ovat viini, humala, siipikarjanliha ja maitotuotteet. Maataloustuotteiden kaupan osuus koko kauppataseesta on vaatimaton (4 % viennistä, 8,2 % tuonnista). Maatalouden kokonaistuonnin arvo oli 612 miljoonaa ecua ja viennin arvo 262 miljoonaa ecua. Euroopan yhteisö muodostuu yhä tärkeämmäksi maataloustuotteiden kauppakumppaniksi (15 jäsenen unioni: 55 % tuonnista, 30 % viennistä), mutta entinen Jugoslavia on edelleen tärkein vientimarkkina-alue (53 % viennistä vuonna 1996). Vaikka maatalouden raaka-aineita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenne on melko hyvä, ja alalla käytetään suurimmaksi osaksi samoja teknisiä menetelmiä kuin Euroopan yhteisössä, ala kärsii kapasiteetin alikäytöstä, ja sitä olisi mukautettava EU:n vaatimuksia vastaavaksi. Yksityistämistä ei ole vielä saatu päätökseen. Noin 10 prosenttia alasta on vielä yksityistämättä, ja tähän osuuteen kuuluvat tärkeimmät yritykset. 71 Maatalouspolitiikka Slovenia alkoi panna vuonna 1991 täytäntöön omaa maatalouspolitiikkaa, joka vahvistettiin vuonna 1993 Slovenian maatalouden kehitysstrategian käyttöönoton yhteydessä. Siinä painotettiin erityisesti maaseudun ja maatalouden kestävää kehitystä ja tunnustettiin ekologisten ja sosiaalisten seikkojen tärkeys. Tukipolitiikkaan kuuluvat seuraavat pääosat: (i) maidon, sokerin, vehnän ja jauhojen hintojen valvonta, (ii) tuotantopanostuet, luotot ja investointituki, (iii) ulkorajojen suoja ja vientituki. Maataloushinnat ovat Sloveniassa keskimäärin korkeammat kuin muissa KIE-maissa ja useimmiten myös alhaisinta EU:n markkinoilla rekisteröityä hintaa korkeammat. Vehnän hinta on huomattavasti yhteisön hintoja korkeampi Sloveniassa maksettavien leipävehnän korkeampien tukihintojen vuoksi. Aloilla, joilla on markkinajärjestelyjä, politiikkaan liittyvät toimenpiteet ovat samanlaiset tai samankaltaiset kuin EU:n politiikassa. Useilla aloilla ei kuitenkaan ole muita markkinatukitoimia kuin ulkoinen kauppasuoja. Maaseudun kehittäminen on tärkeä osa Slovanian maatalouspolitiikkaa, ja useita toimenpiteitä on suunnattu vuoristoalueiden viljelijöiden epäsuotuisten tuotantoedellytysten helpottamiseen ja maatalouteen liittyvän kaupallisen lisätoiminnan kuten lisäarvoltaan tärkeiden erikoistuotteiden tuotannon ja matkailualan edistämiseen. Slovenia tarkastelee parhaillaan uudelleen maatalouspolitiikkaansa lähentääkseen sitä YMP:n kanssa. Vähitellen aiotaan ottaa käyttöön suoria maksuja, kuten viljelijöiden tulotuki, sekä alueiden ja maaseudun kehittämispolitiikka. Maidon hintatukitoimenpiteitä muutettiin vuonna 1996. Suorat maksut aiotaan ottaa käyttöön vuonna 1997, ja niillä korvataan hintapolitiikka, jolla tuetaan maidon tuotantoa vuoristoalueilla. Valtion talousarviosta käytetään maatalouteen noin 2 prosenttia. Uusi hallitus suunnittelee osuuden kasvattamista YMP:tä lähellä olevien toimenpiteiden (suorat maksut, maaseudun kehittämispolitiikka) toteuttamisen yhteydessä. tärkeän osan Slovenian elintarvike- Ulkomaankaupan politiikka muodostaa ja maatalouspolitiikasta. Slovenia otti vuonna 1993 käyttöön kynnyshintajärjestelmän ja muuttuvat tuontimaksut. Nämä toimenpiteet muutettiin GATT-sopimuksen edellytysten mukaisiksi Slovenian liittyessä WTO:iin. Slovenia on tehnyt GATT-sopimuksen sitoumukset kotimaisen tuen, markkinoille pääsyn ja vientituen osalta ecuina. Tähän mennessä sovelletut rajoitetut vientituet aiotaan käyttää menekinedistämistoimiin. Slovenian kanssa tehtiin Eurooppa-sopimus vuonna 1996. Slovenia on myös Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen CEFTA:n jäsen. CEFTA:n sisäinen maatalousmarkkinoiden vapautuminen pannan ja tavoitteena on saada aikaan sopimuspuolten välille kokonaan yhdentyneet markkinat vuonna 1999. täytäntöön asteittain, 72 Slovenian kauppapolitiikan tavoitteena on myös sillä entisissä Jugoslavian tasavalloissa olevien markkinoiden säilyttäminen ja elvyttäminen. Tämän vuoksi se on tehnyt entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa vapaakauppasopimuksen. Slovenia on ottamassa käyttöön Valkoisessa kirjassa eriteltyä lainsäädäntöä. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi suurin huolenaihe on paine viljelysektorin Slovenian hallituksen rakenteiden mukauttamiseksi erityisesti vuoristoalueilla ja epäsuotuisilla alueilla. Slovenialla ei liene suuria ongelmia yhteisön politiikkaan mukautumisessa, jos se saavuttaa tavoitteensa oman politiikkansa lähentämisestä YMP:n kanssa kaikilla tärkeimmillä aloilla. Kotimaan talousarvio ja henkilöresursseihin liittyvät rajoitukset saattavat kuitenkin hidastaa lähentymistä. Tiettyjen markkinajärjestelyjen mukautukset ovat välttämättömiä, (i) Vilja-, öljysiemen- ja sokerialan valtion monopoli on purettava, (ii) Slovenian sokerialan politiikka olisi mukautettava yhteisön politiikkaan, (iii) sian- ja siipikarjanliha- ja muna-alan politiikka on samanlainen kuin yhteisön politiikka, eivätkä nämä alat aiheuta suuria esteitä liittymiselle, jos parlamentti ei hyväksy uutta, valmisteilla olevaa lainsäädäntöä interventiohintojen ja julkisten interventio-ostojen käyttöön ottamisesta sianliha-alalla, (iv) maitotuote- ja naudanliha-alalla sovellettava politiikka eroaa pääkohdiltaan yhteisön politiikasta (maitotuotekiintiöt, markkinahintanoteerausten järjestelmät ym. ) Yhteisön markkinapolitiikan päävälineitä ei sovelleta Sloveniassa. Näitä ovat muutamat tärkeimmistä välineistä kuten sokerialan kiintiöt, pääasialliset peltoviljelmäjärjestelmät (perusala, maan viljelykäytöstä poistaminen, tasaustuet ja karjatalousalan palkkiot) sekä tietyt maaseudun ja rakenteiden kehittämisohjelmat. Näiden toimenpiteiden hallinto ja valvonta edellyttää kohtuullisen kehittyneitä hallintojärjestelmiä kuten asianmukaista maarekisteriä ja karjan tunnistus-ja rekisteröintijärjestelmää. liittymistä. Tämä Tässä vaiheessa on vaikea ennustaa, miten maatalouden tukihinnat kehittyvät Sloveniassa ennen tekijöistä kuten kansantaloudesta, vientimarkkinoiden tilanteesta ja hintatukitason kehittymisestä unionissa. Slovenian hallitus on kuitenkin tukihintoja ja siirtyä ilmoittanut aikomuksestaan alentaa tavoitekohtaisempaan suoraan tulotukeen. riippuu monista Tärkeä osa Slovenian maatalouspolitiikkaa on tuki tuotantokulujen vähentämiseen ja tulotuki epäsuotuisille alueille. Jotkut näistä ominaisuuksista, erityisesti suorat tuotantopanostuet, ovat ristiriidassa yhteisön säännöstön kanssa, kun taas toiset (luotto- ja investointipolitiikka) kuuluvat yhteisön rakennekehityksen politiikan soveltamisalaan. Liittyminen vaikuttaisi eniten elintarviketeollisuuteen. On erittäin tärkeää pyrkiä lisäämään asianmukaisesti laatuvaatimuksia ja tuottavuutta liittymistä edeltävänä aikana. helpottaa johtuva Alueellisista todennäköisesti mukautumista parantuneen kilpailukyvyn vuoksi. kauppasopimuksista vapautuminen kaupan Slovenia on edistynyt Valkoisessa kirjassa eritellyn lainsäädännön käyttöön ottamisessa. Jos nykyinen kehitys jatkuu, tärkeimpien sisämarkkinatoimenpiteiden osien pitäisi olla käytössä ennen vuosikymmenen loppua. Tässä vaiheessa on kuitenkin vaikea arvioida 73 yhteisön säännöstöön lähentymisen astetta ja sitä, miten laajalti tarpeelliset tarkastus-ja valvontarakenteet ovat käytössä lainsäädännön asianmukaisen voimaan saattamisen takaamiseksi. Eläinlääkintäalalla on lähestytty yhteisön säännöstöä ja pantu sitä osaksi täytäntöön. Johdetun oikeuden hyväksymisen ja täytäntöönpanon ilmoitettu aikataulu eri aloilla vaihtelee vuodesta 1997 vuoteen 2000. On kyseenalaista, riittävätkö oikeudelliset lainsäädännön rakenteet täytäntöönpanoon. tehokkaaseen muuttamiseen lainsäädännön ja yhteisön Lähentymisessä tarvitaan mukauttamista HACCP-käsitteen (riskien analysointi ja niiden hallitsemisen kriittiset kohdat) sekä sisäisten tarkastusten, valvontaohjelmien, tautien torjunnan, sisämarkkinoiden valvontatoimenpiteiden (suojatoimenpiteet, lupajärjestelmä, eläinlääkärin tarkastukset, lisätakeet, alueellistaminen), tuontijärjestelyn (hyväksytyt kolmannet maat ja laitokset) ja eläinten tunnistus-ja rekisteröintijärjestelmän (erityisesti pientiloilla) osalta. Rajatarkastusasemien ja eläinlääkintälaboratorioiden tiloja ja laitteita on parannettava ja niiden henkilöstön ammattitaitoa lisättävä. Atk-tietojärjestelmiä, eläinten tunnistus- ja reksiteröintijärjestelmiä sekä renderointilaitosten rakenteita on tehostettava. Klassisen sikaruton rokotuksia annetaan parhaillaan, ja siirtyminen politiikkaan, jonka mukaan rokotuksia ei anneta lainkaan, on teknisesti vaikeaa. Siemeniä ja kasvullista lisäysaineistoa, kasvien terveyttä, kasvinsuojelutuotteita, torjunta- ainejäämiä ja eläinten ravintoa koskevan lainsäädännön lähentäminen on meneillään. Komission on kuitenkin täytäntöön moitteettomasti. lainsäädäntö pantu tarkistettava, onko Myös hedelmien ja vihannesten kaupan pitämistä koskevat yhteisön vaatimukset on otettava käyttöön. Viinialalle valmistellaan lainsäädäntöä kaupan pitämisen edellytysten yhdenmukaistamiseksi. Slovakia on Kansainvälisen viiniviraston OIV:n {Organisation internationale de la vigne et du vin) jäsen, ja sen lainsäädäntö on yhdenmukaistettu OIV:n päätöslauselmien mukaiseksi. Viranomaisten hallinnollinen kokemus on rajallista, ja tällä hetkellä hallinnon rakenteet vaikuttavat riittämättömiltä yhteisön säännöstön asianmukaisen täytäntöönpanon ja voimaan saattamisen takaamiseen. Päätelmät Yhteisön säännöstöön mukautumisessa on vielä edistyttävä, vaikka Valkoisessa kirjassa mainittujen toimenpiteiden toteuttamisessa onkin edistytty huomattavasti. Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettävä huomiota: - rakennepolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan vahvistaminen, - eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluvaatimusten täytäntöönpano ja voimaan saattaminen sekä laitosten kunnostus yhteisön vaatimusten noudattamiseksi; tämä on erityisen tärkeää tarkastus-ja valvontamenettelyjen osalta unionin ulkorajan suojelemiseksi, 74 - hallintorakenteiden vahvistaminen, jotta taataan YMP:n välineiden täytäntöönpanoa ja voimaan saattamista varten tarvittava kapasiteetti, - maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden muutokset kilpailukyvyn lisäämiseksi. Jos tällainen kehitys saadaan aikaan, liittyminen keskipitkällä aikavälillä ei aiheuttane merkittäviä ongelmia yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisessa asianmukaisesti. Kalastus rakennepolitiikan, Yhteinen kalastuspolitiikka käsittää yhteiset markkinajärjestelyt, sopimukset kolmansien maiden kanssa, kalavarojen hoidon ja säilyttämisen sekä tutkimuksen tämän toiminnan tueksi. Eurooppa-sopimuksessa on määräyksiä yhteisön kanssa käytävästä kalastustuotteiden kaupasta. Valkoiseen kirjaan ei kuulu alan toimenpiteitä. Yleiskuvaus Kalastusala ei ole kansantaloudellisesti tärkeä. Adrianmeren rannikolla kalastus on paikallisesti tärkeä elinkeino, mutta Adrianmeren rajoitetut kalastusmahdollisuudet pitävät sen pienimuotoisena. Vuonna 1995 yhteensä 105 alusta pyysi 1911 tonnia (suurimmaksi osaksi sardiinia, sardellia ja kilohailia). Slovenia on yhteisön kauppakumppani, ja sieltä tuodaan 0,05 prosenttia EU:n (alkuperästä riippumatta) ja 2,0 prosenttia kalastustuotteiden kokonaistuonnista hakijamaiden kalastustuotteiden laskettuna). Sloveniaan viedään 0,52 prosenttia EU:n kalastustuotteiden kokonaisviennistä ja 6,2 prosenttia EU:n näiden tuotteiden viennistä hakijamaihin (arvon mukaan laskettuna). tuonnista unioniin (arvon mukaan Jalostusteollisuudessa työskenteli 300 henkeä, ja se tuotti 2285 tonnia vuonna 1995. Päätuote on sardellisäilyke. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenian tuotanto- ja ulkomaankauppaluvut ovat varsin pieniä verrattuna yhteisön vastaaviin lukuihin, eikä niillä liene suurta vaikutusta koko yhteisöön. Slovenian olisi perustettava kalastushallinto, joka pystyy panemaan täytäntöön yhteistä kalastuspolitiikkaa - erityisesti kalavarojen hoidon, kalastusalusrekisterin pidon, alan rakennepolitiikan tilastotietojen soveltamisen, markkinajärjestelyn kokoamisen osalta - sekä yhteisön terveys-, hygienia- ja ympäristöpolitiikkaa. hallinnon ja Päätelmät Tämä ala ei luultavasti aiheuta ongelmia liittymiselle. Energia 75 Euroopan unionin energiapolitiikan tärkeimpiä tavoitteita ovat komission valkoisen kirjan Euroopan unionin energiapolitiikka mukaisesti kilpailukyvyn vahvistaminen, energian saannin varmuus ja ympäristönsuojelu. Yhteisön energiasäännöstön tärkeimpiä osia ovat perustamissopimusten määräykset sekä johdettu oikeus, joka koskee erityisesti kilpailua ja valtion tukea, energian sisämarkkinoita (esim. direktiivit sähköstä, hintojen avoimuudesta, kaasun- ja sähkönsiirrosta, hiilivedyistä, luvista ja suunnitelmista hätätilanteiden varalle, kuten varmuusvarastointivelvoitteista), ydinenergiaa sekä energiatehokkuus- ja ympäristömääräyksiä. Muita tärkeitä energiapolitiikan osa-alueita ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittäminen ja energia-alan tutkimuksen ja kehittämisen tukeminen. Parhaillaan ollaan vapauttamassa kaasualaa, kehittämässä energiatehokkuuteen liittyvää yhteisön säännöstöä ja toteuttamassa Auto Oil -ohjelmaa. on kehittynyt Euroopan alkuperäisestä Yhteisön ydinenergiasäännöstö atomienergiayhteisön perustamissopimuksesta laajaksi oikeudellisten ja poliittisten keinojen järjestelmäksi, johon kuuluvat myös kansainväliset sopimukset. Nykyään säännöstö koskee säteilysuojelua), investointeja (esim. ydinlaitosten Euratomin ydinenergian yhteismarkkinoita, toimituksia, turvavalvontaa ja kansainvälisiä yhteyksiä. turvallisuutta, radioaktiivisen jätteen käsittelyä, rahoitusinstrumentteja), turvallisuuskysymyksiä tutkimuksen edistämistä, terveys- (esim. ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä Euroopan energiamarkkinoiden yhtenäistämiseksi asteittain, ja se sisältää määräyksiä avunannosta asiaan liittyvillä politiikan aloilla. Valkoisessa kirjassa, jolla valmistellaan KIE-maiden liittymistä energian sisämarkkinoihin, painotetaan, että tärkeimpiä sisämarkkinadirektiivejä on sovellettava kaikilta osin yhdessä Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Ydinalan osalta valkoisessa kirjassa käsitellään ydinenergiatoimituksia, turvavalvontaa ja ydinj ätekulj etuksia. Yleiskuvaus Slovenia tuo yli 70 % tarvitsemastaan energiasta. Tuonti koostuu erityisesti öljystä ja kaasusta (joiden osuudet energiataseesta ovat 30% ja 10%) mutta myös kiinteistä polttoaineista ja ydinpolttoaineesta. Kotimaiset varat ovat lähinnä ligniittiä, joka aiheuttaa vakavia ympäristöongelmia (huonolaatuisen, bitumipitoisuudeltaan alhaisen hiilen osuus on 20 % energiataseesta). Lisäksi Slovenialla on vesi voimavaroja, biomassaa ja uraania (uraanin louhinta tosin lopetettiin vuonna 1990, ja kaivoksia ollaan poistamassa käytöstä). Kiinteiden polttoaineiden louhintaa jatketaan tulevaisuudessa strategisista syistä, mutta tuotanto on jo viime vuosina laskenut jyrkästi (ligniitin tuotanto 5,1 miljoonasta tonnista 3,9 miljoonaan tonniin vuosina 1985-1995 ja ruskohiilen tuotanto 2,6 miljoonasta tonnista 1 miljoonaan tonniin vuosina 1989-1995). Riippuvuus tuonnista ei ole suuri haitta, koska energiaa tuodaan maantieteellisesti eri lähteistä ja yhteydet ovat hyvät. Sähköverkko liitettiin vuonna 1974 Länsi-Euroopan UCPTE-verkkoon. Öljyä tuodaan Venäjältä, mutta myös muualta. Energiatehokkuus on vain puolet Euroopan unionin keskiarvosta, mikä johtuu alhaisten hintojen sekä energiatehokkuuteen tähtäävän politiikan puutteista. vanhentuneesta teknologiasta tehottomasta perinteestä, ja kaasua ja 76 Krskossa sijaitseva amerikkalaisvalmisteinen painevesireaktori tuottaa 20 % Slovenian tarvitsemasta sähköstä, ja puolet reaktorin tuottamasta sähköstä viedään Kroatiaan. Tätä Slovenian ja Kroatian yhteistä ydinvoimalaitosta valvoo ympäristöministeriön alainen Slovenian ydinturvallisuusvirasto. Olisi suotavaa perustaa riippumaton valvontaelin, vaikka yhteisön säännöstö ei sitä edellytäkään. Tämä periaate sisältyy äskettäin ratifioituun ydinturvallisuutta koskevaan yleissopimukseen, ja Slovenian olisi pantava se täytäntöön. Ydinturvallisuuden säilyttämiseksi korkealla tasolla on tehty investointeja. Koska voimalaitos on rakennettu siirroslinjan päälle, sen ympäristössä on jatkettu seismologisia tutkimuksia. Krskon reaktorin lisäksi Ljubljanassa on käytössä yksi tutkimusreaktori. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Vuonna 1996 laadittu "energian tehokkaan käytön ja hankinnan strategia Sloveniassa" on ovat Euroopan markkinalähtöisyys, ja energiatehokkuuden parantaminen. energiapolitiikan mukainen. ympäristönsuojelu varmistaminen, Strategian energian yhteisön teemoja saannin Energia-alan kilpailulainsäädäntö lähenee asteittain energian sisämarkkinoista annettuja direktiivejä, joita sovelletaan yhdessä Euroopan unionin kilpailulainsäädännön kanssa. Erityisten energiaa koskevien lakien antamista olisi vauhditettava. Energian hintoja on nostettu huomattavasti, mutta sosiaalisista tai muista syistä joitakin hintoja tuetaan edelleen (osin muiden toiminta-alueiden voitoilla), eivätkä hinnat kata kustannuksia. Hallituksen periaatteena on korottaa reaalihintoja seitsemällä prosentilla vuodessa siten, että ne olisivat vuonna 2000 noin 80 prosenttia Euroopan unionin keskihinnoista. sähköntuottajia. Alan Useimmat energiayhtiöt ovat valtion monopoleja, mutta alalla on joitakin pieniä laitosten hallinnosta olisi annettava itsenäisiä lainsäädäntöä, jotta valtionyhtiöitä voitaisiin hallita tehokkaasti ja estää kilpailun vääristyminen. Yhtiöiden tulevan kilpailukyvyn varmistamiseksi reaalihintoja olisi korotettava hallituksen tavoitteiden mukaisesti. julkisten Nykyiset öljyvarastot (jotka riittävät 30 päivän kulutukseen) eivät täytä hätätilanteisiin varautumista koskevia yhteisön säännöstön vaatimuksia, kuten velvoitetta ylläpitää 90 päivän varastoja. Jos tarvittava lainsäädäntö annetaan nopeasti, Euroopan yhteisön varastointitavoite voitaneen saavuttaa keskipitkällä aikavälillä. Kiinteiden polttoaineiden alan rakenneuudistus jatkuu, ja sen sosiaalisiin ja alueellisiin vaikutuksiin on puututtava. Toisaalta valtion tuki on arvioitava Euroopan yhteisön valtiontukisääntöjen perusteella. (mm. laitemerkintöjä Slovenia on alkanut kehittää yhteisön säännöstön mukaista energiatehokkuutta koskevaa sekä lainsäädäntöä ympäristömääräyksiä (mm. polttoaineen laatustandardeja), mutta lisätoimet ovat yhä tarpeen. Tässä yhteydessä on huomattava, että Lendavan jalostamoon on tehtävä investointeja, jotta jalostamo voisi kilpailla Euroopan markkinoilla, joilla on jo saavutettu kyllästymisaste. ja vähimmäistehokkuusvaatimuksia) 77 Ydinpolttoainetta valmistettiin aikaisemmin slovenialaisesta uraanista Yhdysvalloissa, mistä ostettiin myös suuri osa rikastuspalveluista. Reaktorien käytetty polttoaine viedään takaisin Yhdysvaltoihin. jälkeen tehtäviin yhteistä Liittymisen ydinmateriaalien hankintapolitiikkaa, jonka mukaan saannin varmuus saavutetaan monipuolistamalla lähteitä. Laajentuneen Euroopan unionin pitkän aikavälin hankintojen kannalta on toivottavaa, että Slovenia hankkisi ainakin osan tarvitsemastaan uraanista pitkäaikaisin sopimuksin. toimitussopimuksiin sovellettaisiin Krskon käytetty polttoaine varastoidaan voimalaitoksen altaaseen, jonka kapasiteettia voidaan lisätä. Myös tilapäinen varastointi kuivasäiliöihin on mahdollista. Osa säiliöistä voitaisiin varastoida Kroatiaan, joka hyötyy Krskossa tuotetusta sähköstä. Käytetyn polttoaineen pitkän aikavälin loppusijoituspaikkaa ei kuitenkaan ole vielä lopullisesti määritelty, ja asiaa olisikin edelleen tutkittava. Hallitus on alkanut kerätä varoja Krskon voimalaitoksen käytöstä poistamista varten sen toiminnan päätyttyä. terveyttä Unioniin liittyessään Slovenian olisi noudatettava erityisesti niitä Euratomin perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat ydinmateriaalien hankintaa, turvallisuutta sekä turvavalvontaa, ydinenergian yhteismarkkinoita, ja kansainvälisiä sopimuksia. Slovenia ei ole vielä liittynyt kaikkien kyseisten alojen kansainvälisiin sopimuksiin tai pannut niitä kokonaan täytäntöön (esim. ydinmateriaalien Kansainvälisen toimittajien atomienergiajärjestön ja OECD:n ydinenergiajärjestön jäsenyys). Maalla on sen sijaan täysimittainen turvasopimus Kansainvälisen atomienenergiajärj eston kanssa. Yhteisön lainsäädännön soveltamisessa ei kuitenkaan liene suuria vaikeuksia mainituilla aloilla. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ydinvoimalan turvallisuuteen. Turvallisuusviranomaisen riippumattomuutta olisi tuettava. raportointijärjestelmä Guidelines), laajennettu toiminnan Suppliers (Nuclear ohjeisto (IAEA) Päätelmät seurattava Jos nykyistä työtä jatketaan määrätietoisesti, Slovenia pystynee muutaman vuoden kuluttua noudattamaan suurinta osaa Euroopan yhteisön energialainsäädännöstä. On kuitenkin ja vientimonopolien) uudelleenjärjestelyä, pääsyä verkkoihin, energian hinnoittelua, valtion tukea kiinteiden polttoaineiden alalla, hätätilanteisiin varautumista (mm. pakollisten öljyvarastojen kokoamista) sekä energiatehokkuutta ja polttoaineiden laatua koskevien standardien kehittämistä. tarkasti monopolien tuonti- (mm. Euratomin perustamissopimuksen määräyksiä voitaneen noudattaa suuremmitta tiettyihin kansainvälisiin ydinalan liityttävä vaikeuksitta, mutta Slovenian olisi sopimuksiin tai pantava ne kokonaan täytäntöön. Ydinturvallisuusstandardeja olisi kehitettävä asianmukaisella tavalla, ja ydinjätekysymykseen on löydettävä pidemmän aikavälin ratkaisuja. Liikenne 78 Yhteisön aloitteista: liikennepolitiikka koostuu seuraavien kolmen pääalueen politiikoista ja - parantaminen laadun liikennejärjestelmäkokonaisuuksia, tekniikoihin jotka vaikuttavat osaltaan myös ympäristöä ja turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin; jotka perustuvat kehittyneisiin liikennejärjestelmiä kilpailukykyisiä kehittämällä ja ja - yhtenäismarkkinoiden ja helppokäyttöisten liikennepalvelujen tarjonnan edistämiseksi alentamatta työehtoja alalla; tehokkaiden, vaihtoehtoisten toiminnan parantaminen - yhteisön ulkopuolisten liikenneyhteyksiä kolmansiin maihin ja edistämällä Euroopan unionin liikenteenharjoittajien pääsyä muille liikenteen markkinoille (Yhteinen liikennepolitiikka - Toimintaohjelma 1995- 2000). laajentaminen parantamalla suhteiden määrätään lainsäädännön ja yhteistyöstä, Eurooppa-sopimuksessa yhteisön lainsäädäntöön liikenteen rakenteen muuttamiseen ja sen uudenaikaistamiseen parantamisesta, liikennemarkkinoille tähtäävästä kauttakulkuliikenteen helpottamisesta ja yhteisön liikenteen standardeja vastaavan tason saavuttamisesta. Valkoisessa toteutetaan sisämarkkinoiden edellytykset liikenteen alalla, ja näihin kuuluu muun muassa kilpailu, lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja standardit. lähentämisestä tarkastellaan kirjassa toimia, pääsyn joilla Yleiskuvaus ja sodan entisessä Jugoslaviassa käydyn Slovenia on perinteisesti ollut Kreikkaan ja Vähä-Aasiaan suuntautuvan liikenteen kauttakulkumaa, jonka infrastruktuuria kehitettiin tämän mukaisesti. 1980-luvun lopun poliittisten muutosten seurauksena liikennevirtojen suunnat ovat ratkaisevasti muuttuneet: liikenne luoteen ja kaakon välillä on jyrkästi laskenut ja lounaan ja koillisen välillä vähitellen kasvanut. Kasvu on suureksi osaksi tapahtunut teillä, joita ei ole rakennettu tällaisia liikennemääriä varten. Rauha palauttanee Slovenian entisen aseman Kreikan ja muiden unionin maiden välisenä kauttakulkumaana, ja myös muita uusia infrastruktuuria rasittavia tekijöitä voi ilmetä. Slovenia on parhaillaan tekemässä merkittäviä sijoituksia tieverkkonsa parannuksiin, sen on parannettava tässä vaiheessa ja sieltä rajanylityspaikkojen sa tulevan liikenteen kasvuun. Ongelmia voi syntyä myös siksi, että Slovenia on kauttakulkumaa, eikä maa- ja aluevesirajoista ole Kroatian kanssa vielä kokonaan sovittu. reagoidakseen Kroatiaan menevän lounas-koillinen-akselilla. Lisäksi infrastruktuuria lähinnä Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Sisämarkkinoiden toteuttamista ajatellen Slovenia on edistynyt erittäin hyvin yhteisön säännöstön mukaisen lainsäädännön antamisessa, vaikka se teki assosiaatiosopimuksen Euroopan yhteisön kanssa viimeisenä. Kansainvälisen liikenteen alalla Sloveniassa sovelletaan suurimmaksi osaksi tai ollaan hyvää vauhtia ottamassa käyttöön unionin sääntöjen kaltaisia ja meriliikenteessä, yhdistetyissä kuljetuksissa sekä maanteiden henkilö- ja tavaraliikenteessä. Valtionyhtiöitä koskevan lainsäädännön toteuttamista. Rautatieliikenteessä on seuraavina vuosina seurattava yhteisön säännöstön soveltamista avoimen markkinaorganisaation sääntöjä erityisesti haittaa lento- puute 79 käytännössä julkisen palvelun alalla ja kirjanpidon muuttamista normien mukaiseksi. Jos Slovenia antaa tieverotusta koskevan lainsäädäntönsä yhteisön vastaavien säännösten mukaisena ja avaa maanteiden tavaraliikennemarkkinat, maa pystyy nopeasti tulemaan mukaan liikenteen sisämarkkinoille. todennäköisesti Slovenian viranomaiset pitävät yhtenä tavoitteenaan yhtenäisen ja kilpailukykyisen liikennejärjestelmän kehittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamisessa suurimmat haasteet ovat ja liikennejärjestelmän optimaalinen käyttö. Sloveniassa on edistytty liikenneturvallisuuden alalla tyydyttävästi. Liikennejärjestelmän yhtenäisyyden tavoite näyttää kuitenkin olevan vaikeampi saavuttaa. Maantieliikenne kasvaa luultavasti jatkuvasti, mitä Slovenia pyrkii jo tasapainottamaan panostamalla rautatieliikenteen käyttöön. liikenneturvallisuuden saaminen oikealle tasolle Slovenia aikoo sijoittaa omasta talousarviostaan 2,2 miljardia ecua vuosina 1995-1999 kansainvälisen liikenteen käyttämään infrastruktuuriin ja lähinnä yleiseurooppalaisiin liikennekäytäviin parantaakseen yhteyksiään unionin jäsenvaltioiden ja naapuri maidensa kanssa. Määrä on lähes 2,9 prosenttia bruttokansantulosta, mikä vaikuttaa hyvältä. Päätelmät tyydyttävästi Slovenia on edistynyt ja nopeasti yhteisön säännöstön mukaisen liikennelainsäädännön antamisessa. Jos maanteiden tavarakuljetuksia kehitetään edelleen (erityisesti markkinoillepääsyn ja verotuksen kannalta) ja jos rautatieliikenteen taloutta saadaan avoimemmaksi, liikenteen ala ei todennäköisesti aiheuta ongelmia yhteisön sisämarkkinasäännöstön mukaisen lainsäädännön antamisessa. Kaikki mainitut toimet ovat toteutettavissa. Sen sijaan on valvottava, että tarvittavat keinot tulevan, unionin jäsenyyttä hakeviin maihin ulottuvan Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi ovat jatkuvasti käytettävissä. Pienet ja keskisuuret yritykset Euroopan unionin yrityspolitiikan tavoitteena on edistää pk-yritysten kehitykselle suotuisaa toimintaympäristöä kaikkialla unionissa, parantaa yritysten kilpailukykyä ja rohkaista niitä toimimaan myös Euroopan ja koko maailman tasolla. Politiikalle on luonteenomaista toissijaisuus. Yhteisön täydentävät tehtävät määritellään ja pannaan täytäntöön Euroopan unionin monivuotisen pk-yritysohjelman avulla. Ohjelma tarjoaa oikeusperustan ja rahoituksen yhteisön pk-yrityspoîitiikan erityistoimille. Yhteisön säännöstö sisältää toistaiseksi vain alakohtaisia suosituksia, mutta muiden alojen lainsäädäntö (esim. kilpailu-, ympäristö- ja yhtiölainsäädäntö) vaikuttaa myös pk- yrityksiin. Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä pk-yritysten kehittämiseksi ja vahvistamiseksi erityisesti yksityisellä sektorilla. Yhteistyö koskee muun muassa tiedonsaantia sekä avunantoa oikeudellisissa, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissä kysymyksissä. Valkoinen kirja ei sisällä erityisesti pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä. Yleiskuvaus 80 Valtaenemmistö Slovenian yrityksistä on pk-yrityksiä. Yksityiset ovat voineet perustaa omia yrityksiä vuodesta 1988 (yrityksiä ja ammatinharjoittajia koskevien lakien nojalla). Nyt viimeisessä vaiheessaan oleva yksityistämisprosessi on johtanut useiden suurten teollisuusyritysten pilkkoutumiseen keskisuuriksi yrityksiksi. Talousministeriö on laatinut strategian, jossa suunnitellaan muun muassa pk-yritysten kehittämisen ammatinharjoittajien kauppakamarit, joiden jäseniä pk-yritysten on oltava, toimivat myös paikallisesti. paikallistasolle. Yritysten hajauttamista ja toimenpiteisiin kuuluvat vastaperustettujen yritysten Pk-politiikan keskeisiin ja pienyritysten voiton verohelpotukset toiminnan ensimmäisinä neljänä vuotena sekä (erityisesti vientiyritysten) ulkomaisten koneiden ja raaka-aineiden tuonnista maksettavat hyvitykset. Luottotakuita järjestetään pk-yritysten rahaston avulla sekä paikallisesti kuntien ja kansainväliseen myynninedistämiseen. Maan pk-yrityksillä on myös yhteyksiä naapurimaiden pienyritysten yhdistyksiin. Mainitut toimenpiteet koskevat alle 50 työntekijän yrityksiä, sillä Slovenia määrittelee vain tällaiset yritykset pk-yrityksiksi. rahastoista. Lisäksi annetaan tukea koulutukseen Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Hallitus tunnustaa, että sen laatimassa pk-yritysten kehittämispolitiikassa on joitain heikkouksia etenkin eri toimintaohjelmien johdonmukaisuuden ja koordinoinnin osalta. Tilannetta olisikin korjattava tulevina vuosina. Pk-yritykset tarjoavat Slovenialle tärkeää innovaatio- ja vientipotentiaalia. Tätä kannattaisi tukea, jotta voitaisiin kehittää kilpailukykyinen yrityssektori, joka auttaisi Sloveniaa saavuttamaan Euroopan unionin taloudellisen kehitystason. Tästä syystä olisi edelleen jatkettava nykyistä vahvistamiseen liittymistä edeltävänä aikana. työtä, joka tähtää pk-yritysten Päätelmät Slovenian liittymisessä unioniin ei ole pk-yrityssektorin kannalta nähtävissä erityisiä ongelmia. 3. 5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset Yhteisön sosiaalipolitiikkaa on kehitetty eri tavoilla, esimerkiksi lakisäännöksillä, Euroopan sosiaalirahaston avulla ja erityisaloihin, mm. kansanterveyteen, köyhyyden vastustamiseen ja vammaisiin kohdistetuilla toimilla. Yhteisön säännöstö kattaa työterveyden ja työturvallisuuden, työoikeuden ja työolot, naisten ja miesten tasa-arvoiset mahdollisuudet, siirtotyöläisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen, ja tupakkatuotteet. Lisäksi asetetaan Unionin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu eurooppalaisella tasolla on sisällytetty sopimukseen Euroopan unionista (118 b artikla), ja pöytäkirjassa sosiaalipolitiikasta viitataan vähimmäisvaatimukset. sosiaalilainsäädännössä 81 työmarkkinaosapuolten kuulemiseen ja yhteiskunnallista vuoropuhelua helpottaviin toimenpiteisiin. Eurooppa-sopimuksessa edellytetään kansallisen lainsäädännön lähentämistä yhteisön oikeuteen ja yhteistyötä tason parantamisessa, työmarkkinapolitiikassa ja sosiaaliturvajärjestelmän uudenaikaistamisessa. Valkoisessa kirjassa mainitaan lainsäädäntöä lähentävät toimenpiteet yhteisön säännöstön kaikilla aloilla. työterveyden ja työturvallisuuden Yleiskuvaus Sloveniassa on useita ammattiliittoja, joista neljä on merkittäviä. Työnantajia edustaa pääasiassa neljä järjestöä. Kolmen työmarkkinaosapuolen vuoropuhelu toimii hyvin kansallisella tasolla. Uuden työsuhteita koskevan puitelain suunniteltu hyväksyminen tukee työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittymistä. ILO:n mukaan tilastoitu työttömyysaste oli 7,3 prosenttia vuonna 1996. Noin viidesosan tilastoiduista työttömistä arvellaan olevan osa-aikatyössä ja tilastojen ulkopuolisessa työssä. Slovenian työttömyysluvut ovat korkeampia, mutta niillä on sisäänrakennettu taipumus yliarvioida työttömyyden määrää. tilastoidut Slovenia on kehittänyt alueellistetun työvoimapalvelujärjestelmän hoitamaan aktiivista työvoimapolitiikkaa. Slovenialla on samanlaisia rahoitusongelmia sosiaaliturvan alalla kuin useimmilla Euroopan mailla. Vuonna 1994 BKT:stä sosiaaliturvaan käytetty osa, 25 prosenttia BKT:stä, oli sama kuin monella jäsenvaltiolla. Ellei sosiaalivakuutusjärjestelmää lähitulevaisuudessa. Jotkut uudisteta, syvenevä alijäämä rasittaa valtion budjettia järjestelmän muutokset saattavat kuitenkin lisätä vaaraa, että jotkut ryhmät putoavat sosiaaliturvan ulkopuolelle. Toimeentulotukijärjestelmät ovat jokseenkin vaatimattomia viimeisiksi turvakeinoiksi. Jatkuvat ponnistelut ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että sosiaaliturvan toimenpiteitä kehitetään edelleen. Slovenian terveydenhuollon yleistilanne on verrattavissa EU:n tasoon. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi työterveys Sloveniassa lähentämistyö on vielä -turvallisuuslainsäädännön alkuvaiheessa. Vaikka Slovenia ei ole ilmoittanut aikataulusta, lähentämiskehitys EU:n säännöstöön on käynnissä. Olemassa oleville työtarkastusjärjestelmille on taattava asianmukainen riippumattomuus ILO:n yleissopimuksen N:o 81 mukaisesti. ja luovutuksen yhteydessä ja työlainsäädännön pääperiaatteet on jo otettu käyttöön Slovenian Euroopan oikeusjärjestelmässä. Joitakin mukautuksia kuitenkin tarvitaan koskien työntekijöiden suojelemista yrityksen takuujärjestelmän perustamista työntekijöiden suojelemiseksi työnantajan maksukyvyttömyyden varalta. Pienempiä muutoksia tarvitaan koskien joukkoirtisanomisia ja työntekijöille tiedottamista heidän työsopimukseensa olevasta työaikajärjestelmästä. Vaikkakin työpaikkaneuvostojen järjestelmä on jo voimassa, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on kehitettävä yritystasolla. Uusi työlaki on työolosuhteista sovellettavista voimassa sekä 82 valmisteilla sen varmistamiseksi, että yhteisön säännöstöä noudatetaan Työmarkkinoiden nykyaikaistamistoimien jatkamista olisi yleensä rohkaistava. täysin. Slovenian kansallinen lainsäädäntö kattaa EY:n naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua koskevan lainsäädännön perussäännökset. Vanhempainlomaa koskevia sääntöjä on mukautettava. Työvoiman vapaan liikkumisoikeuden ollessa kyseessä Slovenialla ei näytä olevan mitään esteitä tämän alan säännöstön toimeenpanossa. Oikeus työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen edellyttää kuitenkin muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön, erityisesti työnsaannin ja kansallisuuteen perustuvan syrjivän kohtelun poistamisen osalta. Siirtotyöläisten sosiaaliturvan osalta unioniin liittyminen ei periaatteessa aiheuta suurempia ongelmia, vaikkakin tietyt tekniset mukautukset ovat tarpeen. Tärkeämpää on hallinnon kyky soveltaa yksityiskohtaisia yhteensovittamissääntöjä yhteistyössä muiden maiden kanssa. Slovenialla näyttää olevan monia näiden tehtävien suorittamiseen vaadittavia hallinnollisia rakenteita, mutta lisävalmistelut ja koulutus ovat tarpeen ennen unioniin liittymistä. Savukepakkausten varoitusmerkinnöistä direktiivejä ei vielä ole siirretty osaksi Slovenian kansallista lainsäädäntöä. ja enimmäistervapitoisuudesta annettuja Päätelmät Slovenia on jo edennyt huomattavasti sosiaalipolitiikan alalla valmistautuessaan tulevaan työmarkkinaosapuolten EU-jäsenyyteensä. Sosiaalista uudistusta on jatkettava ja vuoropuhelua kehitettävä. Edellyttäen, että Slovenia jatkaa pyrkimyksiään se todennäköisesti kykenee ottamaan vastaan EU-jäsenyyden velvoitteet keskipitkällä aikavälillä. Aluepolitiikka ja koheesio Perustamissopimuksen XIV osaston määräysten mukaisesti yhteisö tukee koheesion lujittamista pääasiassa rakennerahastojen välityksellä. Slovenian edellytetään käyttävän näitä välineitä tehokkaasti, ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan voimassa olevia periaatteita, tavoitteita ja menettelyjä. Eurooppa-sopimuksessa edellytetään yhteistyön harjoittamista aluekehityksen ja alueiden ja kansallisten käytön suunnittelun aloilla erityisesti paikallisten, alueellisten viranomaisten välisen tiedonvaihdon sekä virkamies- ja asiantuntijavaihdon avulla. Valkoisessa kirjassa ei mainita erityistoimenpiteistä. Yleiskuvaus Slovenian BKT kokonaisuudessaan on kasvanut vuodesta 1993 alkaen ollen noin 59 prosenttia EU:n keskiarvosta vuonna 1995. Vuodesta 1990 vuoteen 1995 keskimäärin noin kuudella prosentilla vuodessa kasvaneet työttömyysluvut osoittavat noin seitsemän prosentin laskusuuntausta. Slovenian aluekehitysaloitteiden nykyinen oikeusperusta on aivan vuoden 1990 lopussa hyväksytty laki väestöpoliittisesti uhanalaisten alueiden kehityksen edistämisestä. Laki 83 kattaa 61 prosenttia Slovenian alueesta ja 24,6 prosenttia väestöstä. Lain mukaan valtio ja osarahoittaa paikallistason elinkeinoelämän korkotuetut lainat (PK-yrityksille) mukaan lukien. infrastruktuurien kehityshankkeita julkiset palvelut Kansalliselle parlamentille on juuri esitetty laki aluekehityksen edistämisestä, jossa määritetään kolme nykyistä EU-käytäntöä vastaavaa ongelma-aluetyyppiä (1, 2 ja 5b) sekä 10 kilometriä leveä rajaseutualue (Interreg-Phare -ohjelmiin osallistumista varten). Tässä tietojärjestelmän perustamista. Alueiden käytön suunnittelu on määritelty pitkän ja keskipitkän aikavälin suunnitelmissa, joista vastaa paikallinen itsehallinto. laissa esitetään myös aluekehitysneuvostojen laajan ja Aluekehitystä johtaa taloudellisista suhteista ja kehityksestä vastaava ministeriö, ja alueiden käytön suunnittelua hoitaa ympäristöstä ja fyysisestä suunnittelusta vastaava ministeriö. Toiminnallisia suunnittelualueita on perustettu 12, mutta niillä ei ole valittua edustusta eikä pysyvää hallintoa. Paikallishallinnon järjestelyn perustana on vuodesta 1995 ollut 147 paikallisviranomaista. Näiden paikallisten elinten toimivalta määritellään julkishallinnosta annetussa laissa. rakennepolitiikan Aluepolitiikan käytössä olevat rahoitusvälineet ovat Sloveniassa rajallisia. Euroopan kansallisia yhteisön rahoitusosuuksia kehitykseen liittyvistä menoista ei ole kuitenkaan vielä mahdollista määrittää. Tämän vuoksi Slovenian osarahoituskykyä ei voida vielä arvioida riittävän luotettavasti. käytettäviä mahdollisia rahoitukseen Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Uutta aluekehityslakia valmistellaan ja hallitus päätti marraskuussa 1996 perustaa ministeriöiden välisen työryhmän alan kansallisen politiikan laatimiseksi. Ministeriöiden vastuuta aluekehityspolitiikasta ja alueiden käytön suunnittelusta on kuitenkin tarpeen lujittaa. Toimielinrakenne vaikuttaa vähäisen ministeriöiden välisen koordinoinnin vuoksi myös alkeelliselta. Sloveniassa näyttää kuitenkin vallitsevan poliittinen tietoisuus aluepolitiikan ja EU:n rakenteellisten toimien kanavoinnin mahdollistavien hallinto- ja budjettimenettelyjen perustamisen tarpeesta. Päätelmät on sen parhaillaan perustamassa Slovenia vastaavaa aluekehityspolitiikkaa. Maan pienen koon vuoksi Slovenian aluepolitiikka olisi sisällytettävä kansalliseen kehitysstrategiaan. Vaikka joitakin säännöksiä ei ole vielä pantu täytäntöön, Slovenian hallinnollinen kyky integroitujen aluekehitysohjelmien tehokkaaseen hoitamiseen vaikuttaa tarpeelliset uudistukset toteutettuaan Slovenia lienee keskipitkällä aikavälillä valmis soveltamaan yhteisön sääntöjä ja kanavoimaan Euroopan yhteisön rakennepoliittista tukea tehokkaasti. tyydyttävältä. Nämä alueellisia eroja 3. 6 Elämän laatu ja ympäristö 84 Ympäristö ennaltaehkäisyyn, Euroopan yhteisön perustamissopimuksien mukaisen ympäristöpolitiikan tavoitteena on kestävä kehitys, joka perustuu EU:n politiikan eri aloihin sisällytettyyn ympäristön suojeluun, ympäristövahinkojen torjumiseen niiden syntypaikassa ja vastuunjakamiseen. Yhteisön säännöstössä on noin 200 säädöstä, jotka koskevat muun muassa veden ja ilman pilaantumista, jätteiden ja kemikaalien luonnonsuojelua. Jäsenvaltioiden on valvottava, että ympäristövaikutukset arvioidaan ennen kuin tietynlaisille valtion tai yksityisille hankkeille annetaan toteuttamislupa. aiheuttamisperiaatteeseen, säteilysuojausta bioteknologiaa, käsittelyä, ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään, että Slovenian maankäyttöpolitiikan on oltava kestävän kehityksen periaatteen mukaista, ja siinä on otettava aina huomioon ympäristönäkökohdat. Sopimuksessa määrätään myös, että ympäristö kuuluu kahdenvälisen yhteistyön alaan, ja sitä koskeva lainsäädäntö on lähennettävä yhteisön vastaavaan lainsäädäntöön. Valkoisessa kirjassa käsitellään vain pientä osaa yhteisön ympäristöalan säännöstöstä, nimittäin tuotelainsäädäntöä, joka liittyy suoraan tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. Yleiskuvaus Sloveniassa ei ole erityisen saastuneita alueita. On kuitenkin suuria ja joissakin tapauksissa pahentuvia pääasiassa veden laatua ja jätehuoltoa, mutta myös ilman ja maaperän pilaantumista koskevia ongelmia. Pinta- ja pohjaveden laatu on huonontunut viime vuosina, mikä johtuu maatalousalueilta valuvista jätevesistä, käsittelemättömien teollisuuden ja yhdyskuntajätevesien päästöistä sekä teollisuuden ja yhdyskuntien kaatopaikoilta huuhtoutuvista saasteista. Juomaveden laatu on huono, ja jäteveden käsittely on vähäistä. Slovenia suunnittelee tosin toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. Jätehuolto on yhä suurempien huolien aihe: ja teollisuus- ongelmat yhdyskuntajätteistä kaatopaikoista. Voimalaitokset ja yhä useammin kaupunkiliikenne ovat ilman pilaantumisen tärkein lähde, mikä on erityisen merkittävää Ljubljanan alueella. Happosateista on tullut suuri ongelma viime aikoina. Lannoitteiden ja torjunta-aineiden laaja käyttö maanviljelyssä lisää osaltaan maaperän pilaantumista. Slovenian luonto on erittäin monimuotoista, mutta monimuotoisuuden väheneminen herättää huolestumista. käsittelemättömistä sääntelemättömistä lisääntyvistä huuhtoutumisesta nopeasti ja johtuvat Slovenialla on ympäristöalan puitelaki (vuoden 1993 ympäristönsuojelulaki), jonka tavoitteena ja periaatteena on kestävä kehitys. Lakeja on annettu myös ilman ja veden pilaantumisesta, mutta ei jätehuollosta, vaikka hallitus hyväksyikin äskettäin laajan jätehuoltostrategian. Yleisesti ottaen täytäntöönpanoa koskeva johdettu oikeus on jäänyt jälkeen. Ympäristöalan rahoitusvarat ovat hyvin vähäiset, selvästi pienemmät kuin EU:n keskiarvo ja pienemmät kuin Slovenian viranomaisten arvioima investointitarve kansallisen ympäristöalan toimintaohjelman täytäntöön panemiseksi. Taloudellisiin välineisiin kuuluvat ekologinen kehitysrahasto sekä sakko-ja lupajärjestelmä. 85 Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi lähentyä EU:n säännöstöä, mutta Slovenian ympäristölainsäädäntö on alkanut alakohtaisessa ja lainsäädännössä on puutteita, eikä täytäntöönpanoa koskevassa nykyisen lainsäädännön yhdenmukaisuudesta ole riittävästi tietoa. Lisäksi Slovenialla ei näytä olevan rakenteita, joilla varmistettaisiin, että ympäristölait ja politiikat ovat EU:n säännösten mukaisia. Jotta lainsäädäntö saataisiin muodollisesti EU:n säännösten mukaiseksi, on tärkeää vahvistaa kaikilla ympäristöä koskevilla aloilla täytäntöönpanoa koskeva kansallinen lainsäädäntö, joka on täysin olemassa olevien puitelakien mukainen. Slovenian lait ovat useimmilla aloilla osittain valkoisen kirjan ympäristöä koskevien toimien (sekä ensimmäinen että toinen vaihe) mukaisia, mutta puutteita on jätehuoltoa, kemiallisia aineita ja melupäästöjä koskevassa lainsäädännössä. EU:n säännösten voimaan saattaminen on nykyisin vielä EY. n normien alapuolella tärkeimmillä aloilla kuten teollisuudessa ja energia-alalla sekä yhdyskuntajätteiden ja vaarallisten jätteiden alalla. Kun Slovenia keskittyi veden laatuun, yhteisön säännöstön muiden osien, kuten tuotteisiin liittyvien direktiivien ja jätedirektiivien voimaan saattamista suhteellisesti. Maatalouden ympäristökysymyksiin on kiinnitettävä huomiota. Erityistä huomiota pitäisi kiinnittää ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien puitedirektiivien sekä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) nopeaan saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä rahoitusstrategioiden vahvistamiseen suuria investointia vaativien vesi-, ilma-ja jätealan lainsäädäntöä varten. laiminlyötiin Jotta EU:n säännöksiä voitaisiin saattaa voimaan huomattavasti enemmän, tärkeimpinä toimenpiteinä olisi keskityttävä täytäntöönpanon parantamiseen, valtion talousarvion varojen lisäämiseen ympäristöinvestointeja varten, hallinnollisten ja parlamentaaristen esteiden vähentämiseen uuden lainsäädännön kehittämisessä ja taloudellisten välineiden kehittämiseen. Unioniin liittymistä koskevaan Slovenian ympäristöalan strategiaan pitäisi kuulua täytäntöönpanoaikataulut EY:n ympäristöalan säännösten voimaan saattamiseksi. Se aloitettaisiin muun muassa edellä mainittujen puitedirektiivien ja IPPC-direktiivin täytäntöönpanolla. Päätelmät Slovenia pystyy saattamaan yhteisön ympäristösäännökset kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään keskipitkällä aikavälillä, jos nykyiset suunnitelmat uusista puitelaeista ja täytäntöönpanoa koskevasta johdetusta oikeudesta toteutetaan ja jos kansallinen ympäristöalan toimintaohjelma sekä unioniin liittymistä koskeva strategia hyväksytään nopeasti. Kuitenkin monien pitkäkestoisia ja määrältään huomattavia investointeja sekä huomattavaa kaupunkien vaativien jätevedenkäsittely, juomavesi, jotkut jätehuoltoa ja ilman pilaantumista koskevan lainsäädännön näkökohdat) tosiasialliseen voimaansaattamiseen päästään vasta pitkällä aikavälillä, ja tämä edellyttää huomattavaa ympäristöinvestointien lisääntymistä ja hallintokapasiteetin vahvistamista. hallinnollista säännösten (esim. työtä Kuluttajansuoja 86 Yhteisön säännöstö kattaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen (johon sisältyy harhaanjohtavan mainonnan, hintojen ilmoittamisen, kulutusluottojen, kohtuuttomien sopimusehtojen, etämyynnin, matkapakettien, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvan myynnin ja kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden valvonta) ja tavaroiden yleisen turvallisuuden sekä kosmetiikka-alan, tekstiilien nimitysten ja lelujen erityisalat. Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisestä yhteisön oikeuden kanssa sekä yhteistyöstä, jonka päämääränä on Slovenian ja Euroopan yhteisön kuluttajansuojajärjestelrnientäydellinen vastaavuus. Valkoisen kirjan ensimmäisen vaiheen toimenpiteissä keskitytään tuoteturvallisuuden parantamiseen, mukaan lukien kosmetiikka, tekstiilien nimitykset ja taloudellisten etujen suojaamiseen, erityisesti harhaanjohtavaa mainontaa, kulutusluottoja, kohtuuttomia sopimusehtoja ja hintojen ilmoittamista koskevilla toimenpiteillä. Toisen vaiheen toimenpiteet liittyvät matkapaketteihin, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvaan myyntiin ja kiinteistöjen osa-aikaiseen käyttöoikeuteen. Euroopan yhteisön uusi lainsäädäntö, joka on otettu käyttöön äskettäin (etämyynti) tai otetaan pian käyttöön (vertaileva mainonta, hintojen ilmoittaminen), on myös otettava huomioon. lelut, sekä kuluttajan Yleiskuvaus Vaikka Slovenialla ei vielä ole kuluttajansuojalakia, parlamentissa on käsitelty lakiluonnosta useita vuosia. Hallitus perusti syyskuussa 1996 kuluttajansuojaviraston, jolta on kuitenkin toistaiseksi puuttunut riittäviä varoja. Taloussuhteiden ja kehittämisen ministeriöllä on kokonaisvastuu kuluttajapolitiikan koordinoinnista. Ministeriö laatii yhdessä Slovenian kuluttajajärjestön kanssa kuluttajansuojaa koskevan vuosittaisen ohjelman, jonka vahvistaa Slovenian hallitus. Kuluttajia edustaa kesäkuussa 1990 perustettu Slovenian kuluttajajärjestö, joka on itsenäinen, voittoa tavoittelematon ja valtiosta riippumaton yhteisö. Sen vankasta asemasta johtuen muilla kuluttajaliikkeillä on vaikeuksia kehittyä. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Kuluttajansuojaa koskevaa lakiluonnosta ollaan hyväksymässä. Tarvittaisiin kuitenkin lisää muutoksia tai uusia säännöksiä, jotta Slovenian lainsäädäntö vastaisi täysin EU:n kuluttajapolitiikan standardeja. Kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen alalla näyttää siltä, että Slovenian kuluttajansuojaa koskeva lakiluonnos säätelee tuotteiden hintojen ilmoittamista ja harhaanjohtavaa mainontaa vain osittain. Erityismyyntitapoja koskevat säännökset suojaavat kuluttajaa paremmin kuin Euroopan yhteisön direktiivi, mutta kohtuuttomia sopimusehtoja koskevia säännöksiä on selvennettävä. Kulutusluottojen, matkapakettien ja kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden aloilla on merkittäviä puutteita, sillä näillä aloilla on vain harvoja lakialoitteita tai ei ollenkaan lainsäädäntöä. Tuoteturvallisuutta koskeva Slovenian laki ei ole yhtä kattava kuin EY:n säännöt, ja kuluttajansuojaa koskevaan lakiluonnokseen ei todennäköisesti tule sisältymään uusia tai laajempia kuluttajia tällä alalla suojaavia säännöksiä. Kosmetiikka-alalle tulossa olevan tuotteen uuden kosmeettisia tuotteita koskevan asetuksen suurin ongelma on 87 määritteleminen. EY:n direktiivien kanssa yhdenmukaisia uusia säädöksiä on odotettavissa tekstiilien nimitysten ja lelujen turvallisuuden osalta. Yhteisön säännöstön käyttöönottamiseen on viranomaisten tukeman kuluttajaliikkeen kehittyminen. liityttävä tehokkaan ja itsenäisen, Päätelmät Vaikka Slovenian tilanne on lainsäädännön osalta riittämätön, yhteisön säännöstön lainsäädännön kehittämisnäkymät ovat keskipitkällä aikavälillä kanssa yhtenäisen myönteisiä edellyttäen että työ jatkuu. Mutta on ponnisteltava erityisesti kansallisten lakien yhtenäistämiseksi yhteisön säännöstön kanssa. Slovenian on hyväksyttävä joiden sekä useita muita muutoksia, pikaisesti tarkoituksena on tehostaa kuluttajansuojaa, erityisesti yleistä tuoteturvallisuutta. luonnos kuluttajansuojalaiksi 3. 7 Oikeus-ja sisäasiat Nykyiset säännökset Oikeus- ja sisäasioita (YOS) koskeva yhteisön säännöstö perustuu pääasiassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VI osastossa (sen K artiklassa) määrättyyn yhteistyöhön, ns. "kolmanteen pilariin", mutta siihen liittyvät läheisesti myös eräät "ensimmäisen pilarin" (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen) määräykset ja lainsäädäntötoimenpiteet. rikos- Yhteisön säännöstön soveltamisalaan kuuluvat oikeus- ja sisäasioiden alalla ensisijaisesti turvapaikkakysymykset, yhteisön ulkorajojen valvonta, maahanmuuttoasiat, tulli- ja poliisiyhteistyö vakavien rikosten, mm. huumekaupan, torjumiseksi sekä oikeudellinen yhteistyö ja yksityisoikeuden alalla. Sopimuksessa Euroopan unionista määritellään tällaisessa yhteistyössä noudatettavat pääperiaatteet, joita ovat erityisesti Euroopan yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä vuonna 1951 tehty pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus. Lisäksi yhteistyön perustana käytetään tähän alaan liittyviä kansainvälisiä sopimuksia, joita on tehty mm. Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja Haagin konferenssin piirissä. Kolmanteen pilariin liittyvän yhteisön säännöstön lainsäädännöllinen sisältö on erilainen kuin ensimmäisessä pilarissa, sillä sen muodostavat sopimukset, yhteiset toiminnat, lukien vielä neuvoteltavina olevien yhteiset kannat ja päätöslauselmat (mukaan luonnosten hyväksytyt osat). Neuvosto on hyväksynyt useita yhteisön sopimuksia (mm. vuonna 1990 tapahtuvaa luovuttamista, petoksia ja Europolia koskevat sopimukset), ja ne ovat parhaillaan kansallisten kansanedustuslaitosten ratifioitavina; eräät muut sopimukset, mm. ulkorajoja koskeva sopimus, ovat edelleen neuvoston käsiteltävinä eri vaiheissa. Oikeus- ja sisäasioita koskeva yhteisön sen täytäntöönpanotoimenpiteet ja edellyttää runsaasti käytännön yhteistyötä. tehdyn Dublinin sopimuksen sekä rikoksen johdosta lainsäädännön säännöstö sisältää itse ja Uusi sopimus Kun Amsterdamissa hallitusten välisen konferenssin työn tuloksena laadittu uusi sopimus tulee voimaan, yhteistyökehys useilla edellä mainituilla aloilla muuttuu kokonaan. Uudessa sopimuksessa vahvistetaan pyrkimys tehdä unionista "vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue", ja siksi kyseiset alat ja erityisesti henkilöiden vapaa liikkumisoikeus sekä turvapaikka-ja maahanmuuttokysymykset sisällytetään yhteisön toimialaan. Erityisesti henkilöiden vapaan liikkumisoikeuden osalta uudessa sopimuksessa määrätään, että Schengenin säännöstö sisällytetään Euroopan unioniin, ja edellytetään, että kukin yhteisön säännöstön kokonaisuudessaan. jäsenyyttä hakeva maa hyväksyy kyseisen Rikosoikeudelliset ja poliisiasiat jäävät edelleen hallitusten välisen yhteistyön piiriin, mutta uudessa sopimuksessa vahvistetaan niihin liittyviä yhteistyömenettelyjä. Eurooppa-sopimus ja Valkoinen kirja Eurooppa-sopimus sisältää määräyksiä yhteistyöstä huumeiden väärinkäytön rahanpesun torjumiseksi. ja Valkoisessa kirjassa ei suoranaisesti käsitellä kolmanteen pilariin liittyviä asioita, mutta siinä viitataan sellaisiin ensimmäiseen pilariin kuuluviin asioihin kuin rahanpesu ja henkilöiden vapaa liikkumisoikeus, jotka liittyvät läheisesti oikeus- ja sisäasioihin. Lisäksi viitataan Brysselin ja Rooman sopimuksiin. Yleiskuvaus Yleiset edellytykset yhteistyölle oikeus-ja sisäasioissa Slovenia liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1993, ja se on ratifioinut tärkeimmät ihmisoikeussopimukset. tuomiovallan riippumattomuudesta oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti. perustuslaissa säädetään Maan Oikeus- ja sisäasioista vastaavien hallintoelinten uudistus on edennyt hyvin, vaikka kysymys tuomiovallan tehokkuudesta onkin jossain määrin huolestuttava. Perustuslaissa taataan tietosuoja EU:n vaatimusten mukaisesti, ja Slovenia on ratifioinut vuonna 1990 tehdyn tietosuojasopimuksen. Valmisteilla on uusi laki, jonka tarkoituksena on uudenaikaistaa tietosuojajärjestelmä. (Ks. myös erillinen jakso sisämarkkinoista). Turvapaikkakysymykset säätelee liittynyt Geneven yleissopimukseen ja vuoden 1967 pöytäkirjaan. Slovenia on tällä hetkellä yleinen ulkomaalaislaki, mutta Turvapaikkakysymyksiä valmisteilla on EU:n vaatimusten mukainen uusi turvapaikkakysymyksiä koskeva laki, joka kattaa sosiaalisen tuen ja hakemusmenettelyn. * Maassa on kuitenkin noin 8 000 entisestä Jugoslaviasta tullutta väliaikaista pakolaista, joille on myönnetty väliaikainen turvapaikka. Slovenian parlamentti hyväksyi väliaikaista pakolaisasemaa koskevan lain huhtikuussa 1997. * Turvapaikkahakemuksia on tehty erittäin vähän. 89 Maahanmuuttokysymykset/rajavalvonta Vuonna 1995 tehtiin noin 190 miljoonaa rajanylitystä, joista noin 4 200 paljastui laittomiksi. Maahanmuuttajia tulee Romaniasta, Sri Lankasta, Turkista ja Kiinasta. Slovenia noudattaa EU:n luetteloa niistä maista, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, ja käyttää EU:n standardin mukaista viisumilomaketta. Ulkomaalaisiin liittyviä oleskelu-ja siirtolaisuusasioita säätelee ulkomaalaislaki vuodelta 1991. Takaisinottoa koskevat sopimukset on tehty Itävallan, Benelux-maiden, Ranskan, Kreikan, Unkarin, Kroatian, Sveitsin, Slovakian, Romanian ja Kanadan kanssa. Rajahallinto on perusteellista ja tehokasta. Poliisiyhteistyö v Sloveniassa esiintyy järjestäytynyttä rikollisuutta ase- ja naiskaupan, prostituution, rahanpesun, autovarkauksien ja huumeiden salakuljetuksen alalla. Lainsäädäntöä on vahvistettu, jotta järjestäytynyttä rikollisuutta voitaisiin torjua tehokkaammin, ja erikoisyksikköjä on perustettu; niiden kokemus on rajallista, mutta tehokkuus lisääntyy. Slovenia on allekirjoittanut vuonna 1990 tehdyn rahanpesua koskevan yleissopimuksen. (Ks. myös erillinen sodan loppuvaiheessa Sloveniassa esiintyi yksittäisiä poliittiseen terrorismiin liittyviä tapauksia, mutta viime aikoina vastaavaa ei ole tapahtunut. Sloveniassa herättää huolestusta se, että kansainvälinen terrorismi pitää maata jalansijanaan. Slovenia ei ole liittynyt tärkeimpiin kansainvälistä terrorismia koskeviin sopimuksiin, mutta kansallinen rikoslainsäädäntö kattaa myös terroristisen toiminnan. sisämarkkinoista). Itsenäisyyteen johtaneen jakso Huumeet Slovenia on merkittävä huumekaupan kauttakulkumaa. Viime vuosina siellä on takavarikoitu suuria heroiinieriä. Maan sisäinen kysyntä on kasvamassa. Slovenia on tärkeimpiin huumeita koskeviin kansainvälisiin sopimuksiin. Kansalliset liittynyt lainsäädännölliset ja lainvalvontavirastoissa on erityisiä huumeyksiköitä. edistämiseksi ovat kunnossa, toimet huumetutkimusten Oikeudellinen yhteistyö rikosoikeudelliset ratifioinut keskeiset ja yhteistyötä Slovenia on rikosoikeudellisissa asioissa koskeva kansallinen lainsäädäntömenettely on kunnossa. Maa on useiden Haagin sopimusten jäsen ja kehittää täytäntöönpanovalmiuksiaan myös ja yksityisoikeuden lainsäädäntöjärjestelmää yleensä vaivaa kokemattomuus ja tehottomuus, ja ne kaipaavat uudistamista ja henkilöstövoimavarojen kehittämistä voidakseen toimia tehokkaasti. oikeuslaitosta sopimukset Slovenian Yleensä ottaen alalla. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Slovenian lainsäädännössä on edelleen aukkoja, mutta pääosin se on joko valmisteilla tai jo voimassa. Ensisijaisena tehtävänä lähitulevaisuudessa on paikata puuttuvat aukot kansainvälisten sopimusten osalta erityisesti rikosoikeuden alalla sekä kehittää hallintoelimiä. oikeusjärjestelmää rikollisuutta käsitteleviä järjestäytynyttä ja 90 Maahanmuuttoasioiden alalla on tärkeää kehittää ja panna täytäntöön uusi turvapaikka- asioita koskeva laki, joka noudattaa täysin yhteisön säännöstöä. Päätelmät Slovenia on pääosin osoittanut valmiutensa edistyä keskeisillä oikeus- ja sisäasioita koskevilla aloilla, etenkin maahanmuuttoa ja rajavalvontaa koskevissa kysymyksissä. Edellyttäen että edistystä tapahtuu myös muiden kysymysten, erityisesti tuomiovallan osalta, ja että turvapaikkakysymyksiä koskeva yhteisön säännöstö toteutetaan kokonaan ja menetelmiä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi kehitetään edelleen, Slovenian pitäisi pystyä toteuttamaan koko oikeus- ja sisäasioita koskeva yhteisön säännöstö (sekä nykyinen että tuleva) muutaman lähivuoden kuluessa. 3. 8 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Yhteisön monenväliset ja kahdenväliset kauppapoliittiset sitoumukset ja niiden autonomiset kauppapoliittiset puolustusvälineet muodostavat pääosin tällä alalla yhteisön säännöstön. Eurooppa-sopimuksessa on monilla aloilla määräyksiä, jotka vaativat sopimuspuolia toimimaan Maailman kauppajärjestön/GATTin periaatteiden mukaisesti tai muiden asian kannalta oleellisten kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Valkoisessa kirjassa ei ole tätä alaa koskevia määräyksiä. Yleiskuvaus Slovenia on kehittänyt avoimen kauppatalouden ja se on Maailman kauppajärjestön jäsen. Liityttyään unioniin sen olisi noudatettava WTO:n sellaisten monenvälisten sopimusten määräyksiä, joissa yhteisö on sopimuspuolena. Slovenialla on nykyisin käytössä määrällisiä tuontirajoituksia tekstiili- ja vaatetuotteille. Liityttyään unioniin Slovenian olisi sovellettava yhteisön määrällisiä rajoituksia koskevia kiintiöitä. Slovenian viranomaiset ovat sitoutuneet poistamaan vähitellen kyseiset rajoitukset niin, että ne poistetaan lopullisesti vuoteen 2005 mennessä. Kun Slovenia liittyy unioniin, yhteisön tekstiilituotteita koskeva politiikka ulotettaisiin koskemaan Sloveniaa. Kaikkia yhteisön rajoituksia, jotka ovat yhä voimassa sinä päivänä kun Slovenia liittyy unioniin, olisi mukautettava sopivin määrin Slovenian unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liityttyään unioniin Slovenian pitäisi soveltaa yhteisön yhteistä tullitariffia ja yhteisön maatalouspolitiikan määräyksiä ulkoisesta kaupasta. Slovenian osalta Uruguayn kierroksen jälkeinen painotettu keskimääräinen suosituimmuustulli teollisuustuotteille on 10,9 prosenttia ja yhteisön osalta 3,6 prosenttia. 91 Suhteissaan kansainvälisten järjestöjen kanssa Slovenian pitäisi varmistaa se, että sen tulevien toimet velvollisuuksiensa yhdenmukainen täytäntöönpano yhteisön jäsenenä. sitoumukset noudattavat Eurooppa-sopimusta ja varmistaa ja Liityttyään unioniin Sloveniasta suosituimmuuskohtelua koskevien sopimusten sopimuspuoli. Slovenian ja kolmansien maiden väliset sopimukset suosituimmuuskohtelusta olisi yleensä lakkautettava liittymisajankohtana. tulisi yhteisön useiden Palvelujen kaupan ja sijoittautumisen alalla Slovenia on yrittänyt pitää palvelukaupan yleissopimuksen mukaiset monenväliset sitoumuksensa mahdollisimman yhdenmukaisia yhteisön sitoumusten kanssa. Slovenia on osoittanut valmiutensa ratkaista mahdolliset jäljellä olevat merkittävät eroavaisuudet, joita saattaa esiintyä. Liityttyään puolustusvälineitä koskeva sovellettaisiin sen sijaan. unioniin Slovenian pitäisi kumota kansallinen lainsäädäntönsä, ja yhteisön vastaavaa kauppapolitiikan lainsäädäntöä Kokemus aikaisemmista unioniin liittymisistä on osoittanut, että olemassaolevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden automaattinen ulottaminen koskemaan uusia jäsenvaltioita aiheuttaa sen, että kolmannet maat aiheuttavat ongelmia asettamalla kyseenalaiseksi tällaisen lähestymistavan asian kannalta oleellisten WTO-määräysten kanssa. On myös nähty, että unioniin liittyminen mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden kiertämisen, jotka komissio on ottanut käyttöön kauppapolitiikan puolustusvälineinä. Näin tapahtuu kun ennen liittymistä huomattavat määrät toimenpiteen alaisia tuotteita viedään lasketaan ja automaattisesti vapaaseen liikkeeseen laajentuneella tullialueella. Nämä kaksi ongelmaa pitäisi käsitellä Slovenian unioniin liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. jäsenvaltion alueelle tapahduttua ne liittymisen tulevan Slovenia on jäsen yhdessä neljästä voimassaolevasta joukkotuhoaseita koskevassa ydinsulkujärjestelyssä, ja se ratifioi parhaillaan toista. Slovenian lainsäädännön mukaan siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetut tavarat eivät nykyisin ole viennin valvonnan alaisia. Aseiden vienti on valvottua. On kyseenalaista, pystyykö Slovenia noudattamaan yhteisön lainsäädäntöä valvontajärjestelmien koska täytäntöönpano vie aikaa. Slovenian pitäisi kiireellisesti käsitellä tämä asia. tehokkaiden liityttyään unioniin, Päätelmät Slovenian tilanne on hyvä sen suhteen, että se voi vastata yhteisön vaatimuksiin tällä alalla lähivuosina, edellyttäen erityisesti, että siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitettujen tavaroiden viennin valvonnan tarve käsitellään nopeasti. Kehitysyhteistyö Yhteisön yleissopimuksesta, joka on voimassa vuoden 2000 alkuun. kehitysyhteistyön säännöstö alalla koostuu pääasiallisesti Lomén Eurooppa-sopimus ja valkoinen kirja eivät sisällä tätä alaa koskevia määräyksiä. Yleiskuvaus 92 Slovenialla ei ole etuuskohteluun perustuvia kauppasopimuksia AKT-valtioiden kanssa, tavaroille eikä se sovella yleisiä tuontitullittomuutta. tullietuusjärjestelmiä. Slovenia ei myönnä Vaikka Slovenian talousarvio ei sisällä kehitysyhteistyömäärärahoja, maa on osallistunut Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakentamisen rahoittamiseen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Unioniin liittymisen jälkeen Slovenian olisi sovellettava etuuskohteluun perustuvaa kauppajärjestelmäänsä AKT-valtioihin ja rahoitettava muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahastoa (EKR), joka antaa rahoitusapua Lomén yleissopimuksen mukaisesti. Slovenialla voisi olla vaikeuksia soveltaa Lomén nykyistä kauppajärjestelmää kokonaisuudessaan unioniin liittymispäivästä. Tavanomaisesti uudet jäsenvaltiot liittyvät Lomén yleissopimuksen sopimuspuoliksi unioniin liittymispäivänä erillisellä pöytäkirjalla. Päätelmät Slovenian on edistyttävä huomattavasti, jotta se voi täyttää Euroopan unionin vaatimukset tällä alalla lähivuosina. Julli Tullialan säännöstö on yhteisön tullikoodeksi ja sen soveltamista koskevat säännökset, EY:n yhdistetty nimikkeistö, yhteinen tullitariffi mukaan luettuna kauppaa koskevat etuudet, tariffikiintiöt ja tariffisuspensiot, sekä muu tullia koskeva lainsäädäntö, johon ei sovelleta tullikoodeksia. Eurooppa-sopimus koskee vapaakauppa-alueen perustamista yhteisön kanssa ja tullien asteittaista poistamista monilta tuotteilta sopimuksen voimaantulopäivästä aikataulun mukaisesti. Valkoiseen kirjaan sisältyvät ensimmäinen vaihe, toimenpiteet Eurooppa-sopimuksen perusteella vahvistetun vapaakaupan lujittamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, mukaan luettuna muun muassa tullikoodeksin ja yhdistetyn nimikkeistön mukainen lainsäädäntö. Toinen vaihe koskee koko yhteisön lainsäädännön käyttöönottoa maan liittämiseksi tulliliittoon jäsenyyden toteutuessa. Yleiskuvaus Euroopan unioniin liittyessään Slovenian tulliviranomaisia vaaditaan ottamaan kaikki vastuu unionin ulkorajan suojelemisesta ja valvomisesta. Välillistä verotusta koskevien säädösten soveltamisen lisäksi tulliviranomaiset vastaavat muun muassa yhteisön yhteisen kauppapolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanosta ja toteuttamisesta yhteisön ulkorajalla. 93 Slovenian kyky soveltaa täysin yhteisön säännöstöä edellyttää mahdollisuutta hyväksyä ja panna täytäntöön yhteisön lainsäädäntö sekä riittävää perusrakenteiden sekä välineiden ja laitteiden tasoa, erityisesti kun on kyse tietokoneistamisesta ja tutkimusvälineistä ja sellaisen tehokkaan tulliorganisaation perustamista, jossa on riittävä määrä pätevää ja motivoitunutta henkilökuntaa, jolla on korkea moraali viranhoidossaan. Tulliohjelmissa annetun teknisen avun turvin Slovenia otti käyttöön ja saattoi 1 tammikuuta 1996 voimaan yhteisön tulllikoodeksin ja sen täytäntöönpanosta annettujen säännösten mukaisen tullilain. Tullihelpotuksia koskeva lainsäädäntö vastaa laajalti yhteisön lainsäädäntöä, mutta huomattavia viivästyksiä on ilmennyt väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden osalta. aloittanut kansallisen Slovenia on tavaranimikkeistönsä yhteisön yhdistetyn nimikkeistön kanssa. Yhdennetty tariffi on käytössä Sloveniassa. Tämä helpottaa Slovenian tullitariffin tullien vertaamista yhteisen tullitariffin tulleihin. jatkuvan prosessin yhdenmukaistaakseen Slovenia otti alkuperäkumulaatiota koskevan uuden järjestelmän. tammikuuta käyttöön 31 1997 Euroopan maiden välisen Slovenia on esittänyt hakemuksen päästä EY:n ja EFTA:n yhteistä passitusmenettelyä koskevan yleissopimuksen sopimuspuoleksi sekä yhtenäisestä hallinnollisesta asiakirjasta tehdyn yleissopimuksen sopimuspuoleksi. Slovenia on myös pyytänyt päästä osallistumaan yhteiseen tietokantaan (TARIC). Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Verottomat myymälät maarajoilla ovat sallittuja Sloveniassa kansallisen lainsäädännön nojalla, vaikka Slovenian viranomaiset aikovat noudattaa tulliyhteisyöneuvoston 16 kesäkuuta 1960 hyväksymää suositusta viimeistään 1 heinäkuuta 1998. Näitä verottomia myymälöitä ei sallita maarajoilla suosituksen mukaan, eivätkä ne ole sallittuja Euroopan unionin alueella. Tästä syystä näiden myymälöiden lakkauttaminen on liittymisen edellytys. Slovenian viranomaisten olisi nopeutettava näiden myymälöiden lakkauttamista mahdollisimman pian. On tärkeätä, että Slovenian tulliviranomaiset voivat osallistua asianmukaisesti erilaisiin tietokoneistettuihin järjestelmiin, jotka ovat välttämättömiä järjestelmien hoitamiseksi tulliliitossa ja sisämarkkinoilla, sovellettaessa tullia ja välillistä verotusta koskevia säännöksiä sekä hoidettaessa tietokoneistettuja järjestelmiä keskinäisen hallinnollisen avun antamiseksi tullia, maataloutta ja välillistä verotusta koskevissa asioissa. Tietokoneistaminen on alkuvaiheessa Sloveniassa ja sen käyttöä on lisättävä. liittyessään Slovenian olisi poistettava tullivalvonta Euroopan unionin Unioniin rajoiltaan. jäsenvaltioihin Rajanylityspaikkojen ja unioniin kuulumattomien maiden välisillä rajoilla olisi otettava huomioon strategisessa suunnittelussa. liittyneihin maihin tarvittavat varat Slovenian ja muihin unioniin vahvistamiseksi rajoittuvilta Päätelmät 94 Jos Slovenia jatkaa huomattavia ponnisteluja yhdenmukaistaakseen tullin organisaation ja kehittääkseen henkilöstöä siten, että se vastaa nykyaikaisen tullihallinnon asettamia vaatimuksia, se pystyy täyttämään Euroopan unionin vaatimukset lähivuosina. Yhteinen UJKQ- ja turvallisuuspolitiikka Annettuaan itsenäisyysjulistuksensa 25 päivänä kesäkuuta 1991 Slovenia on muuttanut uiko- ja turvallisuuspolitiikkansa suunnan Euroopan unionia ja NATOa kohti. Siitä lähtien, kun se alkoi osallistua Euroopan unionin ja assosioituneiden maiden väliseen poliittiseen vuoropuheluun, Slovenia on osallistunut aktiivisesti Euroopan unionin yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan mukaisiin järjestelyihin ja on pyydettäessä tukenut Euroopan unionin toimintaa tässä yhteydessä. Slovenia on Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ), Euroopan neuvoston ja monien muiden kansainvälisten järjestöjen jäsen. Se on Länsi-Euroopan unionin (WEU) liitännäiskumppani, se osallistuu Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston (NACC) ja rauhankumppanuusohjelman toimintaan ja on selvästi ilmaissut halunsa liittyä Länsi- Euroopan unionin ja NATOn jäseneksi mahdollisimman pian. Se on sallinut entisen Jugoslavian alueelle matkalla olleiden kansainvälisten rauhanturvajoukkojen kauttakulun; vaikka se ei lähettänyt joukkoja osallistumaan IFOR-rauhanturvajoukkojen toimintaan, se on toimittanut helikoptereita ja sairaanhoitovälineitä. Slovenia osallistuu myös useiden alueellisten järjestöjen toimintaan, mukaan lukien Keski-Euroopan vapaakauppasopimus CEFTA ja Keskieurooppalainen aloite (CEI). jäsenvaltioiden siihen Slovenialla ei ole aluekiistoja Euroopan unionin assosioituneiden maiden kanssa. Slovenian ja Kroatian välillä on kuitenkin edelleen ratkaisemattomia ongelmia, joista vaikein on Piranin lahden merirajaa koskeva kiista. Muut, vähemmän ristiriitaiset kiistat liittyvät maarajojen määrittämiseen, omaisuutta koskevaan lainsäädäntöön, Krskon ydinvoimalan hallintaan ja pankkisaataviin. Sillä on myös tiettyjä taloudellista yhteistyötä koskevia ratkaisemattomia kysymyksiä Kroatian kanssa. olevien slovenialaisvähemmistöjen suojelun. varmistamaan Itävallassa Slovenia Italiassa pyrkii tai ja Slovenialla on uusi ja vähälukuinen ulkoasiainhallinto, jonka kokemus ja voimavarat ovat rajalliset. Aikanaan sen pitäisi kuitenkin pystyä toimimaan täysipainoisesti unionin jäsenenä. Sillä on 36 ulkomaanedustustoa ja sen diplomaattisen henkilöstön määrä on 108. tärkeimpien Slovenia ei osallistu virallisesti joukkotuhoaseiden valvontajärjestelmiin, mutta se on perustanut yhteyksiä asianomaisiin järjestöihin ja ilmoittanut aikomuksensa liittyä kaikkien sopimusten sopimuspuoleksi. Slovenian vähälukuiset asevoimat ovat demokraattisessa valvonnassa täyttämiseksi. ja niiden Puolustusteollisuuden tutkii parhaillaan kaksikäyttötuotteiden viennin valvonnasta annettuja Euroopan unionin säädöksiä tarpeellisen lainsäädännön käyttöön ottamiseksi. rakennetta ollaan uudistamassa NATOn vaatimusten tuotantokyky on vähäinen. Slovenia kansainvälisten asevalvonnasta tehtyjen Slovenian hallitus vahvisti jäsenyyshakemuksensa lausunnossa olevansa valmis ja kykenevä osallistumaan täysipainoisesti ja aktiivisesti yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan. liitteenä olevassa 95 Slovenian tähänastista uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan arvion perusteella on odotettavissa, että Euroopan unionin jäsenenä se pystyy täyttämään velvollisuutensa tällä alalla. 3. 9 Varainhoitoa koskevat kysymykset Varainhoidon valvonta täytäntöönpano ja Yhteisön politiikkojen ja rakennerahastojen valvontajärjestelmiä, säännökset. Lainsäädäntöjen lähentäminen on lisäksi tarpeen, jotta omien varojen järjestelmä ja siihen liittyvät riittävät kirjanpitoa koskevat säännökset voitaisiin ottaa käyttöön. erityisesti maatalouden hallinnointi- sisältyvät petostentorjuntaa julkisten menojen tehokkaita edellyttää koskevat joihin alalla Eurooppa-sopimukseen ei sisälly erityisiä määräyksiä varainhoidon valvonnasta. Siinä kuitenkin määrätään yhteistyöstä tilintarkastuksen alalla, mihin sisältyy yhteisön tarvittaessa antama tekninen apu. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia toimenpiteitä. Yleiskuvaus Slovenian itsenäistyessä talouden alan tilintarkastusta ja valvontaa suoritti maksuista ja tilintarkastuksesta vastaava virasto (Agency for Payments and Control (SDK)), joka oli entisen Jugoslavian järjestelmästä periytynyt itsehallinnollinen hallintoelin. SDK toimi tehokkaasti Jugoslavian talousjärjestelmässä. Itsenäistymisensä jälkeen Slovenian on pitänyt asteittain poistaa SDK:n toimivaltuuksia ja siirtää niitä markkinatalouteen suuntautuneille hallintoelimille. tilejä, valtion Ulkoisen valvonnan osalta on heinäkuussa 1994 perustettu ja tammikuusta 1995 lähtien toiminut kansallinen tilintarkastusvirasto (National Court of Audit) valtion ylin tarkastuselin, joka valvoo hallinnon talousarviota sekä julkisiin tarkoituksiin myönnettyjä varoja. Tilintarkastusvirastolla on toimivalta valvoa julkisten maksujen ja verojen kantoa sekä tarkastaa julkis- ja yksityisoikeudellisten yksiköiden ja yritysten liiketoimia siltä osin kuin ne saavat valtion talousarviosta julkisia varoja. Se valvoo myös sellaisten laitosten liiketoimia, joissa valtio on osallisena. Viraston riippumattomuus on taattu perustuslaissa. Tarkastuskertomukset noudattavat yleisesti tehtyjä kansainvälisiä havaintoja, lainsäädännön rikkomistapauksia ja varojen käytön tasetta koskevat tiedot. Niihin voi sisältyä myös rangaistusmenettelyjä tai tutkimuksia koskevia suosituksia. tilintarkastuksen standardeja. Vuosikertomuksissa esitetään Varainhoidon ja talousarvion valvonnan parlamentaarinen erityisvaliokunta toteuttaa hallituksen varainhoidon poliittista valvontaa. Sisäisen valvonnan osalta on valtiovarainministeriön yhteydessä toimivan talousarvion talousarvion eri käyttäjien ja tarkastusosaston kirjanpitohallinnon tarkastusohjelman tarkastus hallituksen määräämän vuosittaisen mukaisesti. Se kattaa toimien säännönmukaisuuden, laillisuuden ja käyttötarkoituksen. Ennaltaehkäisevän talousarviovalvonnan varmistaa myös valtiovarainministeriön julkisen talous-, materiaali- tehtävänä 96 kirjanpidon osasto, minkä lisäksi valvonta toteutuu tietyssä määrin myös muissa ministeriöissä. tapauksen Kolme hallintoelintä vastaa petostentorjunnan yhteistyöstä muiden maiden kanssa. luonteesta: rikosasioita hoitaa sisäasiainministeriön Työnjako riippuu tullilainsäädännön rikkomisia rikostutkimusyksikkö Interpol-yhteistyön yhteydessä, valtiovarainministeriön tulliosasto ja rahoitustoimien tutkintaa rahanpesutoiminnan torjunnasta vastaava toimisto. Valtion tuloveron tarkastusta suorittavat verovalvonnasta vastaavat verotusasiain yksiköt. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Itsenäistymisen jälkeen on otettu käyttöön varainhoidon ja sen valvonnan kansainvälisiä standardeja Euroopan unionin jäsenmaissa noudatettujen käytäntöjen mukaisesti. Useita sellaisia Euroopan unionin asetuksia voidaan soveltaa, joilla pyritään hyvään hallintotapaan sen varojen moitteettoman hallinnoinnin avulla. Yhteisön säännöstöä yleisesti myötäilevää varainhoidon valvontaa koskevaa lainsäädäntöä on jo hyväksytty tai ollaan parhaillaan hyväksymässä, mutta täytäntöönpanon ja valvonnan rakenteita on vielä tarpeen kehittää ja vahvistaa. sekä yhteisön etujen suojaamiseen Slovenialla ei ole viranomaista, joka vastaisi keskitetysti petostentorjunnasta, eikä tällaista viranomaista ole suunniteltu. Sisäiset ja ulkoiset tarkastuselimet eivät ole vielä saavuttaneet sellaista tehokkuuden tasoa, joka olisi vertailukelpoinen Euroopan unionin käytäntöjen ja standardien kanssa. Tullin sisäinen tarkastus ei toimi erityisesti omia varoja koskevan tilintarkastuksen perustana. Lisää yhteistyötä komission kanssa tarvitaan myös sen määrittämiseksi, täyttävätkö kirjanpitomenettelyt täysin asetuksen 1552/89 vaatimukset. Ilmoitus- ja seurantamenettelyt kärsivät käytännön tasolla yhtäältä tilintarkastusviraston roolin puutteellisesta määrittelystä ja toisaalta menettelyjen liiasta kaavamaisuudesta. selkeästi määriteltyjen Tämä tilintarkastusmenettelyjen ja hyvin koulutetun henkilöstön puutteesta. käytännön suurelta tilanne johtuu osin Tilintarkastusvirastoa on vahvistettava, jotta se voi suorittaa tuloksia ja hankkeita koskevia uudistaminen. sisältyy Valtiovarainministeriö tarvitsee myös lisää voimavaroja, jotta se voi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti. tilintarkastuksia. Tähän ilmoitusjärjestelmän Maatalouden alalla olisi eroteltava ennakko- ja jälkivalvonta. Kirjanpitomenettelyt, tarkastusten arviointiperusteet sekä todettuihin sääntöjenvastaisuuksiin sovellettavien hallinnollisten seuraamusten kehys olisi selkeytettävä. Koska Euroopan unionin jäsenvaltioiden noudattaman aluepolitiikan kaltainen politiikka puuttuu, alueellisen kehityksen ja sen rahoituksen varainhoidollisista valvontavälineistä on vaikeata laatia arviota. Tällä alalla ja myös muilla rakennerahastojen kattamilla aloilla on tarpeen perustaa tehokkaat seurannan, valvonnan ja tilintarkastuksen rakenteet. Päätelmät 97 Tarvitaan jatkuvia ponnistuksia, jotta varainhoidon valvontaa ja tilintarkastusta voitaisiin vahvistaa. Vaikutukset yhteisön talousarvioon Tiedonannossa Agenda 2000 esitetään kokonaisrahoitusta koskeva kehys, johon sen mukaan pitäisi sisältyä tulevien laajentumisten vaikutus talousarvioon keskipitkällä aikavälillä siten, että varmistetaan sen yhdenmukaisuus yhteisön politiikkojen ehdotettujen suuntalinjojen kanssa järkevissä budjettirajoissa. Tässä vaiheessa olisi vaikeata, ja varmasti ennenaikaista, arvioida ja maakohtaisesti niitä vaikutuksia, jotka ehdokasmaiden liittymisellä on talousarvioon. Vaikutus talousarvioon riippuu suurelta osin monesta eri tekijästä: tarkasti - ajankohdasta, jolloin ehdokasmaan liittyminen toteutuu, - yhteisön politiikkojen tulevasta kehityksestä, erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen jatkamisen ja rakennetoimien alalla asetettavien uusien suuntaviivojen osalta tehtävistä päätöksistä, - ehdokasmaissa tapahtuvasta kehityksestä kasvun, niiden kilpailu- ja tuotantokyvyn lujittamisen sekä säännöstön omaksumiskyvyn osalta, - siirtymätoimenpiteistä, joista neuvotteluissa voidaan päättää. Tässä voidaan ainoastaan esimerkinomaisesti esittää joihinkin talousarvion osa-alueisiin kohdistuvien vaikutusten suuruusluokkaa koskevia arvioita sekä kokonaisarvio. Menot Olettaen, että yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan komission esittämien suuntaviivojen mukaisesti, Slovenian liittyminen merkitsisi kyseistä uudistusta täysin sovellettaessa ja ainoastaan markkinoihin kohdistuvien interventiotoimenpiteiden osalta menojen lisääntymistä marginaalisesti nykyisten 15 jäsenvaltion ennustettavissa olevista vastaavista menoista. Muiden yhteisön sisäisten politiikkojen soveltaminen unioniin vasta liittyneisiin maihin merkitsisi varmastikin suurempaa lisämenoa kuin mitä niiden suhteellinen painoarvo unionin BKT:ssa on, koska joidenkin politiikkojen toteuttamisesta aiheutuvat lisämenot riippuvat osittain asianomaisen väestön koosta, maantieteellisestä soveltamisalasta tai niiden ja yhdenmukaistamista koskevia toimia toteutetaan. Mainittakoon esimerkinomaisesti, että Slovenian BKT on nykyisin 0,3 prosenttia unionin BKT:sta. yhteensovittamista jäsenvaltioiden lukumäärästä, kanssa joiden Slovenian liittymisen ei sitä vastoin pitäisi aiheuttaa merkittäviä lisämenoja unionin ulkoisten toimien osalta. Toisaalta on otettava huomioon, että jokaisen ehdokasmaan liittyminen merkitsee niiden menojen päättymistä, jotka sille on saatettu osoittaa yhteisön talousarviosta liittymistä edeltävien ohjelmien mukaisesti esimerkiksi Phare-ohjelman kautta. 98 Slovenian liittymisestä kolmella edellä mainitulla alalla aiheutuvien vuotuisten menojen voidaan edellä mainittujen seikkojen perusteella arvioida sijoittuvan vuosittain 1,0 ja 1,3 miljardin ecun välille vuosina 2005 - 2006 (vuoden 1997 hintoina). Tulot Olettaen, että omien varojen järjestelmää sovelletaan täysin, unioniin vasta liittyneiden maiden yhteisön talousarviosta maksettavaksi tulevan osuuden olisi oltava BKT- ja ALV-tulojen osalta - ottaen huomioon jälkimmäisten osalta tasoitussäännöt - likimain sama kuin niiden osuus unionin BKT. sta. Slovenian tapauksessa se on noin 0,3 prosenttia. Slovenian osuus perinteisistä omista varoista riippuu sen kauppavirtojen rakenteesta liittymisajankohtana. Slovenian nykyistä tullijärjestelmää on tarpeen mukauttaa perinteisten omien varojen toteamisen, valvonnan ja käyttöönasettamisen varmistamiseksi yhteisön säännösten mukaisesti. BKT-tulon asianmukainen laskeminen merkitsee huomattavia parannuksia ja kattavuuteen. Kyseiset kansallisten tilastolliset parannukset ovat välttämättömiä ALV. a koskevan omien varojen määräytymisperusteen vahvistamiseksi, joka edellyttää Slovenian ALV-järjestelmän täydellistä mukauttamista yhteisön direktiiveihin. luotettavuuteen, yhdenmukaisuuteen tilien 4. Hallinnon edellytykset soveltaa yhteisön säännöstöä Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmissä joulukuussa 1995 todettiin yhtenäisen integroitumisen Euroopan unioniin edellyttävän Keski- ja Itä-Euroopan mailta muun muassa hallinnon rakenteiden mukauttamista. Tässä osastossa tarkastellaan Slovenian julkista hallintoa oikeusjärjestelmän keskeisiä piirteitä sivuuttamatta ja arvioidaan maan tämänhetkisiä ja näköpiirissä olevia edellytyksiä suoriutua nykyaikaisen demokraattisen valtion sille asettamista tehtävistä, etenkin yhteisön säännöstön soveltamiseen liittyvien asioiden hallinnoinnista. 4. 1 Hallinnon rakenteet Osastossa 1 on esitetty Slovenian valtiosäännön mukaiset valtaoikeudet ja tehtävät, myös paikallisen ja alueellisen tason elinten osalta. toimielimet, niiden Keskushallintoon kuuluu 15 ministeriön lisäksi pääministerin kanslia ja joukko muita, salkuttomia ministereitä. Erityiskysymyksiä hoitamaan voidaan perustaa ministeriöiden välisiä komiteoita joko ministeri- tai valtiosihteeritasolle. Toistaiseksi julkisella hallinnolla ei ole täysimääräistä lainsäädännöllistä perustaa eikä sen tehtävät määrittelevää selkeää periaatekokoelmaa. Sen sijaan julkisen hallinnon työskentelystä säädetään hallinnollisia menettelyjä koskevassa lainsäädännössä. Julkista hallintoa koskevaa lakia valmistellaan parhaillaan. Julkinen hallinto on poliittisesti riippumaton. Valtiosihteereiksi voidaan nimittää muitakin kuin ammattivirkamiehiä. Poliittisten puolueiden johtohenkilöitä ei voida valita julkisen hallinnon virkoihin. 99 Slovenian julkisen hallinnon palveluksessa on noin 25 000 virkamiestä. Julkisen sektorin palkkataso on tosin yksityistä sektoria matalampi, mutta kaiken kaikkiaan melko kilpailukykyinen pitkälle erikoistuneita ammatteja lukuun ottamatta. ja julkisesta hallinnosta sen uudistamisesta. Slovenian hallitus Ministeriöitä koskevan lain perusteella sisäministeriö sai vuonna 1995 tehtäväkseen sai vastata uudistusohjelman käsiteltäväkseen kesäkuussa 1997, ja sen on tarkoitus hyväksyä ohjelma ennen vuoden 1997 loppua osana maan EU:hun liittymistä valmistelevaa strategiaa. Uudistus perustuu Slovenian tilanteen perusteelliseen analyysiin ja siihen kuuluu uuden julkista hallintoa koskevan lain hyväksyminen vuonna 1998. Se on tarkoitus saada päätökseen ennen vuoden 1999 loppua. Sisäministeriöön on nimitetty hallintoasioita hoitava valtiosihteeri parantamaan uudistuksen yhteensovittamista, seurantaa ja toteutusta. Eurooppa-asioiden virasto valvoo valkoisen kirjan johdannosta Euroopan unionin ja Slovenian suhteita käsittelevä jakso). täytäntöönpanoa. (Ks. myös 4. 2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen edellytykset Slovenian vuonna 1991 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen maan julkisen hallinnon osaksi on tullut menneisyyden merkittävänä perintönä tarve muuttaa Slovenian aluehallinto keskushallinnon tehtävistä vastaavaksi hallinnoksi. Vaikka henkilöstön ja hallinnollisten menettelyjen osalta jatkuvuutta olikin, hallinnon edellytykset suoriutua kaikista lisätehtävistä olivat suurelta osin riittämättömät. Julkisen hallinnon rakenteita on muokattu siten, että siltä vaadittavien tehtävien hoitaminen on melko tehokasta. Sen varmistamiseksi, että julkisessa hallinnossa viime vuosina tapahtunut myönteinen kehitys lujittuu ja täydentyy, on tärkeää huolehtia ministeriöiden sisällä ja niiden kesken tarvittavan viestinnän ja yhteistyön lisäämisestä. Lisäksi täytäntöönpano- ja lainsäädännön noudattamisen valvonnan rakenteet ovat vielä kehityksen alkuvaiheessa ja niihin on tarpeen kohdistaa huomattavia lisäponnistuksia. Slovenian julkisessa hallinnossa vallitsee henkilöstöpula erityisesti lainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan alalla. Sama koskee myös oikeuslaitosta. julkisen hallinnon myönteinen kehitys sille kuuluvassa tehtävässä olisi Jotta tulevaisuudessa luja oikeusperusta mahdollisimman nopeasti. Nykyiset järjestelyt täyttävät tämän vaatimuksen osittain, mutta eivät ole yksin riittäviä. terveellä pohjalla, on luoda sille tärkeää laajentunut Useissa tärkeissä julkisen hallinnon yksiköissä henkilöstöä on liian vähän. Vaikka julkinen hallinto on laajenee edelleen, uusia, vastavalmistuneita työntekijöitä otetaan palvelukseen hyvin rajoitetusti; keski- ja ylimmän johdon tasolla vallitsee osittain vakava henkilöstöpula. Nämä ongelmat johtavat julkisen hallinnon seurauksiin, ellei niitä tehokkaan lähitulevaisuudessa onnistuta ratkaisemaan. toiminnan kannalta merkittäviin kielteisiin ja 100 Kansalaisten merkittävästä korruptiosta ei ole. julkista hallintoa kohtaan tuntema luottamus vaihtelee. Näyttöä onkin hallinnon parantamisen tehokkuudessa varaa, Vaikka Slovenian yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön perustuva hallintokäytäntö on kuitenkin kehittymässä, erityisesti EU:n politiikkojen ja lainsäädännön hyväksymiseksi laaditun strategian valossa. Ammatilliset valmiudet ovat usein hyvällä tasolla, mutta jotta Eurooppaan yhdentymisen jatkuminen olisi terveellä pohjalla, tärkeänä tavoitteena on. taitojen kehittämistä edelleen. Parantamisen varaa on pidettävä hallinnollisten tietämyksessä, jota tarvitaan yleishallinnon ja varainhoidon tasolla sekä politiikkojen analysoinnin, seurannan ja arvioinnin aloilla. Julkisen hallinnon alalla annettavassa koulutuksessa on jo edistytty ja suunnitelmia julkisen hallinnon alan korkeakoulun toteuttamista luomiseksi hiotaan parhaillaan. Sloveniassa koskeva yleissuunnitelma vuosille 1997-1999 on laaja uudistusohjelma, jonka käyttöön hallitus on sitoutunut antamaan tarvittavat varat. Hallinnon hajauttamista koskevat aloitteet on tärkeää saada toteutettua. Ottaen huomioon suunniteltujen uudistusten monimutkaisuuden ohjelman menestys riippuu myös käyttöönotettavan politiikkojen täytäntöönpano- ja koordinointijärjestelmän vahvuudesta. Julkisen hallinnon uudistamisen Uudistukset on tarpeen ulottaa koskemaan myös Slovenian oikeusjärjestelmää, ja niiden yhteydessä on keskityttävä sekä niiden erityisesti EU:n täytäntöönpanoon ja niihin liittyvien säännösten noudattamisen valvontaan liittyviin vaatimuksiin. Uudistusten, ja erityisesti EU-kysymysten alalla toteutettavien uudistusten menestyksestä riippuu suurelta osin se, pystyykö Slovenia hallinnoimaan yhteisön säännöstöä tehokkaasti. sisämarkkinoihin Yhteisön säännöstön täytäntöönpanon avainalueet Yhteisön oikeuden yhtenäinen soveltaminen: Yhteisön säännöstön soveltaminen käytäntöön edellyttää sitä, että jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset pystyvät soveltamaan perustamissopimuksen määräyksiä säännöstön yhtenäisyydestä ja sen soveltamisesta sekä turvaamaan yleisesti yhtenäismarkkinoiden ja yhteisön eri politiikkojen toimivuuden. Tarvitaan korkeatasoisia ja hyvin koulutettuja oikeusviranomaisia, jotta tuomioistuimet noudattavat yhteisön oikeutta myös suoraan sovellettavan lainsäädännön osalta ja EY:n tapauksissa, perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla. tuomioistuimeen yhteisöjen voidaan vedota joissa Tuomarien koulutustarve on erityisen suuri yhteisön kauppaoikeuden osalta. Lisäksi henkilöstövoimavarat asettavat merkittäviä rajoituksia. Mikäli oikeusjärjestelmän kehittämiseksi kuitenkin ryhdytään tarvittaviin toimiin mm. edellä mainittujen seikkojen osalta, järjestelmällä saattaa olla keskipitkällä välillä edellytykset soveltaa yhteisön säännöstöä käytäntöön. Yhtenäismarkkinat: Slovenian kyky toteuttaa moitteettomasti yhteisön vaatimukset yhtenäismarkkinoiden osalta, etenkin tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden osalta, edellyttää sellaisten korkeasti kehittyneiden ja toimivien sääntely-, standardointi-, sertifiointi- ja valvontaviranomaisten löytymistä, jotka osaavat toimia EY:n säännösten mukaisesti. Tätä on tarkasteltu luvussa 3. 1 (jaksossa "Neljä vapautta"). 101 Tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisedellytysten tilanne Sloveniassa on hallinnon osalta varsin tyydyttävä, tosin julkisiin hankintoihin liittyy ongelmia. Slovenian standardi- ja mittaus viraston, joka on valtiollinen elin, tehtäviin kuuluvat standardisointi- ja hyväksyntätoiminnot. Slovenian on vielä kyettävä erottelemaan sääntely-, standardisointi-ja sertifiointitoiminnot toisistaan. Tuoteturvallisuuden jälkitarkastuksesta ja vastaaviin viranomaisiin on perustettava liikkuvuutta henkilöstövoimavarat markkinavalvontaa varten. Palvelujen vapaata koskeva osalta. Valtiovarainministeriön rahoitusjärjestelmäosasto hoitaa yksityisten rahoituslaitosten sääntelyä ja valvontaa. Siltä puuttuu uutta lainsäädäntöä tuntevaa kokenutta henkilöstöä. Keskuspankkiin työntekijää. Arvopaperiliikenteestä vastaavan viraston täytäntöönpanotoimilta puuttuu oikeusperusta. tarkastustoiminta on Tällä virastolla on viisitoista alkutekijöissään, Virastossa työskentelee seitsemän henkilöä. työntekijää. Vakuutusalan pankkitarkastusosastolla epätyydyttävämpi ja kehitettävä kuuluvalla tavaroiden rakenteet riittävät tilanne paljon kuin 36 on on Euroopan yhteisön vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan vielä henkilöstön merkittävää lisäämistä. luvussa 3. 1. (jaksossa "Kilpailu") on Kilpailu: Kuten todettu, kilpailulakien täytäntöönpano edellyttää yrityskeskittymiä ja valtiontukia valvovan elimen perustamista sekä oikeuslaitoksen, julkisen hallinnon ja taloudellisten toimijoiden riittävää kilpailulain ja kilpailupolitiikan ymmärtämystä. Keskeinen viranomainen alalla on Slovenian kilpailunsuojeluvirasto, jolla on kolme työntekijää, mikä ei riitä. Asiantuntemuksen taso ei ole korkea. Euroopan yhteisön vaatimusten täyttäminen edellyttää henkilöstön huomattavaa vahvistamista sekä viraston toimivallan määrittelemistä. Valtiontukia valvovaa viranomaista ei ole, ja valtion yrityksiin liittyviin hallinnollisiin ratkaisuihin on (soveltuvan lainsäädännön puuttuessa) kiinnitettävä huomiota. Kilpailua koskevien standardien varmistamiseksi on otettava käyttöön tehokkaat sääntelyjärjestelmät. Televiestintä: Yhteisön säännöstön markkinoiden vapauttamista koskevien asetusten täytäntöönpanemiseksi tarvitaan televiestintäsääntelyä ja -politiikkaa toteuttava elin, jonka on oltava tosiasiallisesti riippumaton alalla toimivista yrityksistä. Televiestinnän parissa työskentelee posti- ja televiestintäosastolla kahdeksan henkilöä. Muuallakin työskentelee saman alan henkilöstöä. Hallintoa on vahvistettava. Välillinen verotus: Välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää, että siitä vastaava elin kykenee panemaan EY:n lainsäädännön täytäntöön arvonlisäveron ja valmisteverojen yhtenäistämisen osalta sellaisessa toimintaympäristössä, jossa unionin sisärajat on kumottu ja jossa valmisteverot perustuvat verottomiin varastoihin ja sen jäsenvaltion tasoon, jossa tavara luovutetaan kulutukseen. Tästä suoriutumiseen tarvitaan korkeatasoista, hyvin koulutettua, hyvin varustettua ja ehdottoman rehellisesti toimivaa yksikköä. jolla on Asianomainen viranomainen Sloveniassa on valtiovarainministeriö, (keskusministeriössä, 14 ja 50 paikallistoimistossa) 3 200 lääninverotoimistossa työntekijää. Koulutetun henkilöstön yksityiselle sektorille siirtymisestä osittain johtuvan henkilöstön suuren vaihtuvuuden vuoksi on vaikea arvioida nykyisen henkilöstön 102 pätevyyttä. Alaa koskevan yhteisön säännöstön hallinnoinnin käytännön toteutumisen vuoksi on tarpeen vahvistaa henkilöstön ammatillista pätevyyttä eri toimien avulla, joihin sisältyvät mm. koulutus ja palkkatason korottaminen. ja kasvinsuojelun Maatalous: Maatalouden osalta hallintoa koskevat vaatimukset liittyvät ennen kaikkea ja eläinlääkinnän maataloustuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen sekä edellytyksiin hallinnoida YMP:n erilaisia mekanismeja ja vaatimuksia, joihin kuuluu mm. korkealaatuinen varainhoidon valvonta ja tilastointi. Näitä näkökohtia käsitellään luvussa 3. 4 (jaksossa "Maatalous") ja tilastoinnin yleisiä normeja luvussa 3. 3 ("Tilastointi"). tarkastuksiin, kansanterveyden suojeluun ja kasvinsuojelun Eläinlääkinnän tarkastusten hallinnollisten edellytysten osalta Sloveniassa on tarpeen toteuttaa erilaisia parannuksia, esimerkiksi rajatarkastusasemien ja eläinlääketieteellisten laboratorioiden välineistön ja niiden henkilöstön ammatillisen kokemuksen suhteen. Maatalousministeriön palveluksessa on yhteensä 93 henkilöä (joista kuusi elintarvikesektorilla), mikä on huomattavan vähän. Maa- ja metsätalouden eläinlääkinnän sekä metsästyksen tarkastusvirastolla 116. YMP:n vaatimusten täyttämiseksi nykyisiä hallintorakenteita on tarpeen vahvistaa. tarkastusvirastolla on 124 työntekijää ja Euroopan yhteisön alalle asettamien vaatimusten täyttämiseksi on tarpeen toteuttaa merkittäviä parannuksia. Liikenne: EU:n sisämarkkinoiden ja kilpailua koskevien vaatimusten soveltaminen liikenteen alalla, tarvittavien infrastruktuuriin liittyvien säännösten kehittäminen sekä muut yhteisön säännöstön näkökohdat asettavat haasteita uusien jäsenvaltioiden hallinnolle. Vastaava viranomainen on Slovenian liikenneministeriö, jossa työskentelee 96 henkilöä. Pätevästä henkilöstöstä on pulaa. Liikennettä harjoittavia julkisia yrityksiä koskevan sääntelyn puuttuminen voi muodostua ongelmaksi yhteisön säännöstön soveltamisessa. Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Keskeinen yhteisön säännöstön hallinnolle asettama vaatimus koskee riittävää tarkastuskapasiteettia, erityisesti työsuojelun osalta. Slovenian työsuojelutarkastuksessa toimii 74 tarkastajaa. Henkilöstön määrää ja sen asiantuntemusta on lisättävä. Aluepolitiikka ja koheesio: Keskeiset vaatimukset hallinnolle ovat asianmukaiset ja toimivat hallinnolliset yksiköt sekä henkilöstön pätevyys ja rehellisyys yhteisön varojen hallinnoinnissa. Taloudellisten suhteiden ja kehityksen ministeriö vastaa Sloveniassa aluepolitiikasta. Sen henkilöstömäärä on 59. Aluepolitiikasta vastaa kaksi virkamiestä ja viisi työskentelee aluekehitysrahastossa. Alaa koskevat hallintojärj estelyt ovat vasta toteutumassa. Varainhoidon valvonnan osalta tilanne ei ole vielä tyydyttävä (ks. jäljempänä "Varainhoidon valvonta"). Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää ja talousarviopuitteiden luomiseksi. huomattavia ponnisteluja asianmukaisten toimielin-, hallinto- 103 Ympäristö: Koska EU:n ympäristöpolitiikassa ympäristönsuojelu on sisällytetty unionin eri politiikkoihin, hallinnolle asetetaan laaja-alaisia vaatimuksia monen sellaisenkin elimen osalta, joka tavallisesti ei ole tekemisissä ympäristönsuojelun kanssa. Päävastuu kuitenkin kuuluu ympäristöministeriölle ja sen alaisille eri elimille. Slovenian ympäristöministeriön henkilöstövahvuus on 1 200. Valvontaa suorittavat ministeriö ja eri alojen viranomaiset alakohtaisen työnjaon pohjalta, täytäntöönpanosta vastaa kansallinen tarkastuskeskus (28 tarkastajaa). Nämä järjestelyt eivät ole vielä riittäviä, sillä neljäkymmentä prosenttia tarkastajan viroista on täyttämättä. Yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää tarkastus- ja täytäntöönpanomenettelyjä koskevaa lisäkoulutusta sekä eri toimijoiden keskinäisen toimivallan selventämistä. Kuluttajansuoja: Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää vastuun keskittämistä erityiselle valtion virastolle, joka laatii ja panee täytäntöön kuluttajapolitiikkaa ja kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön. Sloveniassa taloudellisten suhteiden ja kehityksen ministeriö vastaa yhdessä puoli- itsenäisen kuluttajansuojaviraston kanssa kuluttaja-asioista. Kuluttajansuojan parissa on kolme työntekijää. Valtiosta riippumattomat kuluttajaelimet ovat jo vahvoja, ja itsenäinen tarkasta alasta ja päämääristä on kuluttajaliike on kehittynyt. Kuluttajapolitiikan epäselvyyttä. Tämä selittää osaltaan kuluttajalakien täytäntöönpanossa kohdatut vaikeudet, ja muita mainittavia syitä ovat asiantuntevan henkilöstön puuttuminen, organisaatioiden tietoisuus sekä kuluttajakysymysten merkityksestä. oikeusviranomaisten riittämätön puutteet sisäasiat: Oikeus- ja Oikeus- ja sisäasiainministeriöille. ja maahanmuuttoasioita, rajahallintoa sekä poliisialan ja oikeudellista yhteistyötä. Tarvitaan ensisijaisesti riittävän suurta ja riittävästi koulutettua henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä. sisäasioiden hoito kuuluu oikeus- Hallintoelinten turvapaikka- hoidettava on ja Slovenian oikeus- ja sisäasiainministeriöillä on tarpeeksi henkilöstöä. Turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa ei vielä kyetä hoitamaan, sillä EU:n vaatimusten mukainen uusi turvapaikkalaki on vielä valmisteilla ja tähän mennessä on tehty vain vähän turvapaikkapäätöksiä. Rajahallinto on riittävää. Poliisi on perustanut järjestäytynyttä tehokkaita. rikollisuutta torjumaan Oikeusviranomaiset ovat kokemattomia tehotonta. Oikeudellinen yhteistyö on tällä hetkellä vähäistä, mutta parantumassa. Alaa koskevan oikeusviranomaisten hallinnointi yhteisön toimintakehykseen panostamista (etenkin henkilöstövoimavarojen kehittäminen sekä yhteisön oikeutta koskeva koulutus). ja oikeuslaitoksen erikoisyksiköltä, säännöstön edellyttää toiminta tehokas yleensä jotka ovat Tulli: Alaa koskevan yhteisön riittävää säännöstön infrastruktuuria ja välineistöä, mukaan lukien tietokoneistaminen ja tutkimuspanostus, ja tehokkaan tulliorganisaation luomista sekä riittävän suurta, riittävästi koulutettua ja motivoitunutta henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä. soveltaminen edellyttää Slovenian tullihallintoon kuuluu 2 200 henkilöä. Suuri vaihtuvuus vaikeuttaa henkilöstön tehokkuuden ja määrän riittävyyden arvioimista. Myönteistä kehitystä on havaittu. 104 suojaaminen taloudellisten etujen edellyttää Varainhoidon valvonta: Yhteisön kehittämistä, erikoistuneen henkilöstön kouluttamista petostentorjuntayksiköiden (tutkimuksista vastaavat virkamiehet, tuomarit) ja tiettyjen yhteistyöjärjestelmien vahvistamista. Yhteisöpolitiikkojen toteuttaminen edellyttää etenkin maatalouden ja ja rakennerahastojen osalta valvontajärjestelmiä petostentorjuntasäännöksineen. On olennaista pitää sisäinen ja ulkoinen tarkastus hallinnollisesti selvästi erillisinä. Poliisi- ja oikeusviranomaisten on kyettävä käsittelemään taloudellisiin etuihin vaikuttavaa monimuotoista kansainvälistä talousrikollisuutta (petolliset menettelyt, lahjonta ja rahanpesutoiminta mukaan lukien). julkisten varojen käytön hallinnointi- tehokkaasti yhteisön tehokkaita ei ole petostentorjunnasta Sloveniassa viranomaista. Valtion tilintarkastus virasto ei vielä suoriudu tarkastustehtävästään. Valtiovarainministeriössä toimivalla valtion talousarvion tarkastusosastolla työskentelee ainoastaan viisi henkilöä. Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää huomattavia ponnistuksia institutionaalisen rakenteen vahvistamiseksi. vastaavaa 4. 3 Yleisarviointi Mikäli kattavia uudistusponnistuksia toteutetaan, voidaan olettaa, että Slovenian hallinnon rakenteet vastaavat keskipitkällä aikavälillä yhteisön säännöstön hallinnoinnin vaatimuksia. Jos tarpeelliset toimenpiteet toteutetaan, Slovenian oikeuslaitoksella on edellytykset soveltaa yhteisön oikeutta keskipitkällä aikavälillä. 105 C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT TIIVISTELMÄ LAUSUNNOSTA Slovenia jätti Euroopan unioniin liittymistä koskevan hakemuksensa 10. kesäkuuta 1996. jossa Euroopan Hakemuksen jakautuminen päättyy ja joka osoittaa demokratian juurtumisen Sloveniaan. jättäminen on osa historiallista kehitysvaihetta, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio on Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä laatinut Slovenian jäsenyyshakemusta koskevan lausunnon. Slovenia ei ole vielä ratifioinut 10. kesäkuuta 1996 allekirjoitettua Eurooppa-sopimusta. Sen on ensin muutettava perustuslakiaan poistamalla siitä omistusoikeutta koskevat rajoitukset, jotka koskevat edelleen Euroopan unionin jäsenmaiden kansalaisia. Slovenia valmistautuu nyt liittymiseen 1. tammikuuta 1997 voimaan tulleen väliaikaisen sopimuksen perusteella. Hallitus on myös perustanut Euroopan yhdentymispolitiikan täytäntöönpanossa tarvittavat kansalliset koordinaatiorakenteet. Hallitus on kiinnittänyt erityistä huomiota institutionaalisten rakenteiden luomiseen pannakseen täytäntöön vuoden 1995 toukokuussa annetun sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan, joka on liittymistä valmistelevan strategian olennainen tekijä. Hallitus hyväksyi vuoden 1996 toukokuussa näiden toimenpiteiden kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevan kolmivuotisen ohjelman ja aikoo laatia näitä kysymyksiä koskevan kokonaisstrategian vuoden 1997 loppuun mennessä. Jäsenyyshakemusta on arvioitu Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien arviointiperusteiden mukaisesti. Päätelmien lopussa todetaan, että seuraavat edellytykset täyttävät Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat liittyä Euroopan unioniin: laillisuusperiaatteen demokratian, sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet, noudattamisen, ihmisoikeudet toimiva markkinatalous sekä edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa, edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, joista tärkeimpiä ovat sitoutuminen poliittisen, taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin. Näiden kolmen arviointiperusteen - poliittiset perusteet ja taloudelliset perusteet sekä edellytykset ottaa käyttöön yhteisön säännöstö - arviointi perustuu myös julkishallinnon ja oikeuslaitoksen edellytyksiin panna täytäntöön demokratian ja markkinatalouden periaatteet sekä soveltaa yhteisön säännöstöä ja varmistaa sen noudattaminen. Noudatetun menetelmän mukaisesti jokaisesta hakijamaasta on tehty keskipitkän aikavälin tulevaisuutta koskeva arviointi, jossa on otettu huomioon tähänastinen edistyminen ja jo aloitetut uudistukset. Poliittisten edellytysten osalta komissio on tarkastellut nykytilannetta toimielinrakenteen kuvaamisesta demokratian todelliseen toimintaan. 106 1) Poliittiset arviointiperusteet toimielimet Slovenian Lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät varovat toimivaltansa ylittämistä ja toimivat yhteistyössä. Vuosien 1992 ja 1996 vaalit olivat vapaat ja rehelliset. Oppositio osallistuu tavanomaiseen tapaan toimielinten toimintaan. säännönmukaisesti. toimivat Perusoikeuksien kunnioittamisen osalta maassa ei ole suuria ongelmia. Tiettyjä parannuksia olisi kuitenkin vielä tehtävä oikeusjärjestelmän toiminnassa ja kommunisti hallinnon takavarikoiman omaisuuden palauttamisessa entisille omistajilleen. Korruption torjuntaa on vielä tehostettava. Slovenia täyttää näin ollen sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on laillisuus periaatteen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet. noudattamisen, vähemmistöjen ihmisoikeudet sekä 2) Taloudelliset arviointiperusteet Laskukauden jälkeen Slovenian bruttokansantuote (BKT) alkoi jälleen kasvaa vuonna 1993 (vuonna 1994 kasvua oli 5,3 prosenttia, vuonna 1995 3,9 prosenttia ja vuonna 1996 3,1 prosenttia). Talouskasvuun liittyi julkisen talouden ja ulkoisen taseen vakaus ja inflaation lasku (vuonna 1996 inflaatio oli 9,1 prosenttia). Slovenian väkiluku on 2 miljoonaa ja asukasta kohti laskettu BKT on 59 prosenttia Euroopan unionin keskiarvosta. Lähes 7 prosenttia aktiiviväestöstä toimii maataloudessa, jonka osuus on noin 5 prosenttia arvonlisästä. Euroopan unionin kanssa käytävä kauppa on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 1991, ja sen osuus Slovenian ulkomaankaupasta on nyt 65 prosenttia. Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston arviointiperusteiden osalta tilanne Sloveniassa on seuraava: asettamien taloudellisten Sloveniaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena. Maa on edistynyt huomattavasti järjestelmän vapauttamisessa sekä yksityistämisessä ja onnistunut vakauttamaan talouden. Tietyillä aloilla, erityisesti rahoitusalalla ei kuitenkaan ole riittävästi kilpailua, ja markkinamekanismien toimintaa on vielä parannettava jonkin verran. Myöskään verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistusta ei vielä ole saatettu päätökseen. taloutta jäykistäviä Slovenian pitäisi pystyä selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista tekijöitä onnistutaan unionissa keskipitkällä aikavälillä, jos vähentämään. Maan vienti on monipuolista, työvoima ammattitaitoista ja infrastruktuurit melko hyvät. Yritysten rakenteiden uudistaminen on kuitenkin ollut hidasta, koska talouden päätöksentekomekanismit edellyttävät yksimielisyyttä, eikä työntekijöillä ja tilanteen muuttamiseen. Kilpailukyvyn yritysjohdolla ole riittävästi kannustimia paranemista ovat estäneet palkkojen nopea nousu ja tuottavuuden kasvun hitaus. Nämä ratkaisua vaativat rakenteelliset ongelmat näkyvät myös ulkomaisten suorien sijoitusten vähyydessä. 107 3) Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet Yhteisön säännöstön käyttöönottoa on arvioitu eri tekijöiden perusteella: Eurooppa-sopimus, sijoittautumisoikeuteen, kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan kohteluun, vapaakauppaan, henkiseen omaisuuteen ja julkisiin hankintoihin liittyvistä velvoitteista, jossa määrätään erityisesti yhtenäismarkkinoiden luomiseksi tarvittavien valkoisessa kirjassa toimenpiteiden toteuttaminen, lueteltujen yhteisön muun lainsäädäntöä. säännöstön asteittainen saattaminen osaksi kansallista Slovenia on edistynyt jonkin verran väliaikaisen sopimuksen vastaavien määräysten täytäntöönpanossa, ja on tyydyttävästi saattanut valkoisessa kirjassa tarkoitettuja asetuksia ja direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Yhtenäismarkkinoihin kuuluvilla aloilla ja erityisesti yritysten kirjanpidon, ammatillista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen ja henkisen omaisuuden suhteen lähes koko lainsäädäntö on otettu käyttöön. Suurin osa toimenpiteistä on osittain tai kokonaan saatettu osaksi maan lainsäädäntöä Slovenian viranomaisten tekemän arvioinnin perusteella. Slovenian on vielä kehitettävä lainsäädäntöä, jotta yhteisön säännöstö voidaan ottaa kokonaisuudessaan käyttöön. todettua todellista edistystä on vielä sekä Toteutetuista toimenpiteistä huolimatta hiljattain annettujen säädösten kansalliseen täydennettävä lainsäädäntöön saattamisessa käyttöönotolla. tehokkaan toimeenpanolla käytännön Huomattavasti työtä tarvitaan vielä julkisten hankintojen, kilpailun, vakuutustoiminnan, pääomien vapaan liikkuvuuden, tuotteiden vaatimustenmukaisuuden ja standardoinnin aloilla. Arvonlisäveron käyttöönotto on ensisijaisen kiireellinen tavoite. Täytäntöönpanoa ja soveltamista olisi pidettävä olennaisina osina Slovenian liittymistä valmistelevaa strategiaa, jonka pitäisi koskea muutakin kuin primäärioikeutta ja kattaa myös tekniset standardit. hallintorakenteen Jos Slovenia jatkaa aktiivisesti jäsenyyteen liittyviä valmisteluja, sillä ei pitäisi olla erityisiä vaikeuksia yhteisön muun säännöstön täytäntöönpanemisessa keskipitkällä aikavälillä varsinkaan seuraavilla aloilla: koulutus, nuoriso ja ammatillinen koulutus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, televiestintä, audiovisuaalinen ala, pienet ja keskisuuret ja tullitarkastukset. ulkomaankauppa, kehitysyhteistyö kuluttajansuoja, yritykset, Slovenian teollisuuden valtaosan nykytaso ja tulevaisuudennäkymät kilpailukyvyn kannalta antavat aihetta uskoa, että sen pitäisi kyetä selviytymään kilpailun ja markkina voimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä. Ongelmia saattaa kuitenkin ilmetä työmarkkinoiden tietyn jäykkyyden vuoksi sekä sellaisilla aloilla ja yrityksissä, joiden rakennetta ei vielä ole uudistettu. Ympäristön osalta on toteutettava erittäin merkittäviä toimenpiteitä, joihin kuuluu tehokkaan laajoja vahvistaminen lainsäädännön investointeja hallinnon ja 108 täytäntöönpanon varmistamiseksi. Yhteisön koko säännöstön käyttöönotto voi tapahtua vasta pitkällä aikavälillä, ja se edellyttää julkisten menojen lisäämistä. Slovenia on jo edistynyt varsin tyydyttävästi liikenteen alalla. Jos se jatkaa toimiaan maantiekuljetusten ja rautatieliikenteen kehittämiseksi, alan ei pitäisi aiheuttaa vaikeuksia. Slovenia on sitoutunut Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) toteuttamiseen tarvittaviin investointeihin yhtenäismarkkinoiden toimivuuden varmistamiseksi. Slovenian pitäisi kyetä ottamaan käyttöön keskipitkällä aikavälillä työllisyyttä ja sosiaaliasioita koskeva yhteisön säännöstö. Toimenpiteitä on kuitenkin vielä toteutettava palkansaajien suojan sekä työterveyden ja -turvallisuuden suhteen. Slovenian pitää myös taata työtarkastuksesta vastaavien elinten riippumattomuus. Aluepolitiikan ja koheesion osalta Slovenia on ottanut käyttöön aluekehityspolitiikan, jonka soveltamisen pitäisi keskipitkällä aikavälillä auttaa sitä panemaan täytäntöön yhteisön säännöt ja käyttämään rakennerahastoja. Sen pitää kuitenkin huomattavasti vahvistaa varainhoidon valvonnan välineitään. Jos maataloudessa saavutetaan edistystä eläinten ja kasvien terveyden aloilla, yhteisen ja tarvittavien maatalouspolitiikan elintarvikealan rakenneuudistuksessa sekä maaseudun kehittämispolitiikassa, yhteistä maatalouspolitiikkaa voitaisiin toteuttaa asianmukaisella tavalla ilman huomattavia ongelmia Slovenian kannalta liittymisen tapahtuessa keskipitkällä aikavälillä. rakenteiden vahvistamisessa toteuttamiseen Energia-alalla on vielä toteutettava toimenpiteitä monopolien toiminnan, hintojen määrittelyn, verkkoihin pääsyn ja valtion toiminnan osalta kiinteisiin polttoaineisiin liittyvillä aloilla. Krskossa sijaitsee Slovenian ja Kroatian yhdessä omistama ydinvoimala, joka tuottaa lähes 20 prosenttia maan käyttämästä sähköstä; voimalan rakentamisessa käytettiin länsimaista tekniikkaa. Myös ydinjätteiden käsittelylle on vielä löydettävä ratkaisu. Kun otetaan huomioon kyseisten alojen kokonaisarvio, vaikuttaa siltä, että Slovenia pystyisi keskipitkällä aikavälillä ottamaan käyttöön ja panemaan täytäntöön tarvittavat toimenpiteet sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja niiden siirtämiseksi unionin ulkorajoille. Slovenian osallistumisessa talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen, joka edellyttää talouspolitiikkojen yhteensovittamista ja pääomanliikkeiden täydellistä vapauttamista, saattaa ilmetä eräitä vaikeuksia keskipitkällä aikavälillä, koska keskuspankkia koskevat säännökset eivät ole Euroopan unionin säännösten mukaiset, ja pankkialalla tarvitaan rakenneuudistusta. Sen sijaan on liian varhaista arvioida, pystyykö Slovenia osallistumaan liittymisajankohtana euroalueeseen: lähentymisedellytysten täyttyminen riippuu meneillään olevien rakenteellisten uudistusten onnistumisesta. Tämä ei ole kuitenkaan jäsenyyden edellytys. Slovenian pitäisi myös pystyä lähivuosina hyväksymään yhteisön säännöstö oikeus- ja sisäasioissa, vaikka erityistä huomiota on vielä syytä kiinnittää oikeuslaitoksen toimintaan, rikollisuuden torjuntaan. turvapaikanhakijoiden kohteluun järjestäytyneen sekä 109 Slovenian pitäisi kuitenkin kyetä mukautumaan vaikeuksitta yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan velvoitteisiin. Slovenia on vuodesta 1991 vahvistanut suhteitaan naapurimaihinsa ja allekirjoittanut niiden kanssa ystävyyttä ja hyviä naapuruussuhteita koskevat sopimukset. Huomattakoon kuitenkin, että Slovenian ja Kroatian välillä on edelleen merialueita koskeva rajakiista. 4^ Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky Jos Slovenia soveltamiseen aikavälillä. jatkaa hallinnossaan aloitettuja uudistuksia, yhteisön säännöstön tarvittavien rakenteiden käyttöönotto on mahdollista keskipitkällä Oikeuslaitoksen kyky varmistaa yhteisön oikeuden yhdenmukainen soveltaminen on tärkeä tekijä erityisesti yhtenäismarkkinoiden toteutumisen kannalta. Jos Slovenia toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, oikeuslaitoksen pitäisi kyetä soveltamaan yhteisön säännöstöä keskipitkällä aikavälillä. PÄÄTELMÄT Tekemänsä arvioinnin perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät: Slovenia täyttää sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet, Sloveniaa voidaan pitää toimivana markkinataloutena ja sen pitäisi kyetä selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä, Slovenian on jatkettava ponnistelujaan voidakseen ottaa käyttöön yhteisön säännöstö keskipitkällä aikavälillä erityisesti yhtenäismarkkinoiden osalta; lisäksi on erityisesti edistettävä huomattavasti ympäristön, työllisyyden ja sosiaaliasioiden sekä energia-alan kehitystä; yleisesti ottaen hallinnon uudistukset ovat välttämättömiä, jotta Slovenialla olisi yhteisön säännöstön täysimääräisen soveltamisen ja noudattamisen varmistamiseen kykenevät rakenteet. Näiden päätelmien mukaisesti komissio suosittelee, että jäsenyysneuvottelut aloitetaan Slovenian kanssa. Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla Sloveniaa autetaan valmistautumaan mahdollisimman nopeasti liittymistä koskevien velvoitteiden täyttämiseen ja korjaamaan lausunnossa yksilöityjä puutteita. Komissio antaa kertomuksen Slovenian edistymisestä viimeistään vuoden 1998 lopussa. 110 LIITTEET Parlamentin kokoonpano VIIME PARLAMENTTIVAALIEN TULOKSET (Marraskuu 1996) Poliittinen puolue Liberaalidemokraatit Kansanpuolue Sosiaalidemokraatit Kristillisdemokraatit Sosiaalidemokraattien yhtenäishsta Eläkeläisten puolue Nationalistipuolue Muut Lyhenne Paikkoja LDS SLS SDS SKD ZLSD DeSUS SNS 25 19 16 10 9 5 4 + yhteensä 2 italialaisyhteisön ja unkarilaisyhteisön valitsemaa edustajaa m Single Market: White Paper measures 30-06-97 SI This table is based on information provided by the Slovenian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It docs not indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899 These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table shows the number of measures for which Slovenian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of compatibility with the corresponding White Paper measures. White Paper chapters Direc tives Regulations Total 1. Free Movement of Capital slovenia 2. FM and Safety of Industrial Products 3. Competition 4. SociaI policy and action 5. AgricuIture 6. Transport 7. Audiovisual 8. Environment 9. Telecommunication lO. Direct Taxation 11. Free movement of goods 12„Public Procurement D F i n a n c i al services H. Protection of personal data !5. Company Law 16. Accountancy 17. Civillaw 18. Mutual rec. of prof. Quai. 19. 1ntellectual property 20. Energy 21. Customs law 22. 1ndirect Taxation 23. Consumer Protection Total Number of White Paper measures slovema Number of White Paper measures slovenm Number of White Paper measures siovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures siovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures siovema Number of White Paper measures siovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovema Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures sloven,a Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures Stage I 2 3 18 56 0 3 9 12 67 93 17 19 1 1 21 31 3 9 2 2 0 0 0 5 7 13 0 0 1 2 3 3 0 1 2 2 5 5 5 10 0 2 0 15 2 8 165 295 Stage II/III 1 1 40 104 0 0 2 15 22 46 11 15 0 0 0 7 0 7 1 2 0 0 0 1 0 8 1 2 3 3 2 2 0 1 16 16 3 3 0 2 0 1 0 54 0 3 102 293 I Stage Stage II/III 0 0 0 1 0 0 2 2 0 2 8 13 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 i 0 0 0 0 0 0 2 3 0 0 105 184 0 6 0 0 118 212 0 0 0 4 0 1 0 0 15 62 7 8 0 0 3 7 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 5 14 0 0 0 0 30 99 3 4 58 165 0 4 13 29 104 203 43 1 1 24 45 3 16 3 4 0 0 0 6 7 21 1 2 5 6 5 5 0 2 18 18 10 11 5 15 110 201 0 75 2 n 415 899. / »^ Source: TA 11 :X Tilastotiedot tilastolaitokset ovat jo useiden vuosien ajan Jollei muuta ole mainittu, tämän liitteen tiedot on kerätty Slovenian tasavallan tilastolaitokselta (STATISTICNI URAD REPUBLIKE SLOVENIJE), jonka kanssa Eurostat ja jäsenvaltioiden tehneet yhteistyötä Phare-ohjelmassa. Yhteistyöhön kuuluu säännöllinen tietojen keruu ja levittäminen, jolla pyritään yhteisön säännösten ja toimintamallien soveltamiseen tilastoalalla. Jäljempänä olevien tietojen laadinnassa on mahdollisuuksien mukaan noudatettu EU:n määritelmiä ja normeja, jotka joissain tapauksissa poikkeavat kansallisesta käytännöstä. Nämä tiedot saattavat tämän vuoksi toisinaan poiketa muihin raportin osiin hakijamaiden ilmoittamiin tarkistettuihin tietoihin. Kyselylomake toimitettiin kyselylomakkeessa hakijamaille huhtikuussa 1996. Tietojen yhdenmukaisuutta yhteisön tilastollisten luvut eivät välttämättä ole normien kanssa ei kuitenkaan voida vertailukelpoisia yhteisön tilastojen lukujen kanssa, erityisesti niiden tilastotietojen osalta, joita ei ole toimitettu Eurostatin kautta vaan jotka on saatu suoraan hakijamailta. Lukuja on täydennetty tilastotietojen sisältöä ja ominaisuuksia koskevilla metodologisilla selityksillä aina, kun se on ollut mahdollista. Tilastot perustuvat toukokuusta 1997 lähtien saatavilla olleisiin tietoihin. jotka yleensä perustuvat taata, joten sisältyvistä tiedoista, /M 3 PERUSTIEDOT Kokonaispinta-ala Väkiluku (viitejakson lopussa) - yhteensä - naiset - miehet Väestöntiheys Kaupunkiväcstö Kuolleisuus Syntyvyys Tulot ja BKT asukasta kohti -kuukausikeskiansio palkansaajaa kohti -BKT asukasta kohti Tuotantorakenne: toimialan osuus bruttoarvonlisäyksesti -maatalous -teollisuus -rakentaminen -palvelut 709 6844 5. 5 36. 9 4. 8 52. 8 1990 1992 1993 1 0 00 ha 1994 1995 2025 2025 2025 2025 1 0 00 I km2:a kohti osuus koko väestöstä, % 1989 1990 1022. 9 967. 1 98 50. 1 50. 1 I 000 henkeä kohti 9. 7 10. 0 10. 0 9. 9 ecuina 9. 7 9. 8 osuus brottoarvonlisayksesta, % 9. 5 9. 5 731 7236 5 32. 1 5 57. 9 /?/7A share of branch GVA in 1990 share of branch GVA in 1995 • 0. 0 • 0. 0 , • 52. 8 • 36. 9 B -agriculture g • g • -industry -construction -services -Others • 57. 9 F fl^L^ B32-1 -agriculture -industry -construction -services - Others Q g • share of branch GVA in 1990 = Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1990 - agriculture = maatalous - industry = teollisuus - construction = rakentaminen - services = palvelut - others = muut share of branch GVA in 1995 - Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1995 - agriculture = maatalous - industry = teollisuus - construction = rakentaminen - services = palvelut - others = muut /»/»5 KANSANTALOUDEN TILINPITO 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1 000 000, kansallisena valuuttana Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 196762 349408 1017965 1435095 1845831 2202021 1 000 000 000 ecua Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 10. 2 9. 6 10. 8 12. 0 14. 2 Bruttokansantuote Bruttokansantuote Kulutusmenot -kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt -julkisyhteisöt Kiinteän pääoman bruttomuodostus Tavaroiden ja palveluiden vienti Tavaroiden ja palveluiden tuonti Kulutusmenot -kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt -julkisyhteisöt Kiinteän pääoman bruttomuodostus Tavaroiden ja palveluiden vienti Tavaroiden ja palveluiden tuonti 70. 6 53. 2 17. 4 18. 8 90. 8 78. 5 ostovoimakorjattu, asukasta kohti muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % 8557. 4 9354. 2 10111. 8 -8. 9 -8. 4 -11. 0 -1. 7 -11. 5 -20. 1 -22. 4 73. 8 54. 8 19. 0 20. 6 83. 5 74. 2 -5. 5 -3. 1 -3. 6 5. 3 -13. 9 -23. 5 -22. 9 osuus BKTsta,% 75. 5 55. 1 20. 3 18. 4 63. 1 56. 2 2. 8 11. 4 13. 6 5. 3 11. 9 0. 6 17. 6 79. 6 58. 5 21. 1 18. 7 58. 8 57. 7 5. 3 4. 0 4. 6 2. 1 12. 6 10. 5 10. 7 77. 3 57. 0 20. 1 19. 6 59. 1 56. 5 3. 9 5. 9 7. 0 2. 5 20. X 0. 7 11. 6 78. 1 57. 7 20. 4 21. 2 54. 7 55. 9 / V7, BKT (muutos ed. vuoteen verrattuna, %) TÄRKEIMMÄT TUNNUSLUVUT TALOUDEN 1990 1991 1992 1993 1994 7995 I 1996 ! muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % intlaatioaste (vähittäiskaupan hintaindeksi) 549. 7 117. 7 201. 3 32. 3 19. 8 l"2~6j Teollisuustuotannon volyymi-indeksi Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) edeltävll vuosi = 100 „ J __ ~ÎÔt>A\ 102]""" 96. 5 I06. 4J 103. 6! osuus työvoimasta, % - yhteensä - alle 25-vuotiaita - 2 5- llikoinaan bruttovelka Maksutase -tavaroiden vienti -tavaroiden tuonti -kauppatase -palvelut, netto -tulot, netto -vaihtotase -pääoma-ja rahokustase (pl. valuuttavaranto) -valuuttavaranto 18. 81 18. 8! 7. 1 ~| (TÖ28 I (Tl 64 "F 0. 902] I. 60. 3J 2. 97 -58921 791 ! 180 -91 926 -13 -633 -7l6is' -338 723 H'8p 540 J 971 -6421 8345" •9298 -953 725 147 -36 376 -220 -85 31 7861 89! 4û| 552| -587! Intlaatioaste: Vuosikeskiarvon prosentuaalinen muutos edelliseen vuoteen verrattuna - kokonaisindeksi. Tiedot perustuvat vähittäiskaupan hintaindeksiin (joka 011 Slovenian virallinen inilaatiomittari). Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu- ja vesihuolto (NACH:n pääluokat C,D ja E) Teollisuustuotannon indeksi kattaa kaikki yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 10 työntekijää lukuun ottamatta seuraavien alojen yrityksiä: kustannustoiminta, kaasu-, höyry-ja vesihuolto. Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Ostohintojen liukuvat keskiarvot kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana. Työttömyysaste (IL():n menetelmän mukainen): (yöttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seu;aavia Il. ():n määritelmiä ja suosituksia: Työvoima jäljempänä esitettyjen !1. 0:n määritelmien mukaiset tyolm. et ja tyottonw. it henkilöt. Työlliset korvausta vastaan asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. kaikki 15 vuotia täyttäneet henkilöt, jotka viiiejakson aikana työskentelivät vähintään lunnin ajan paikkaa tai muuta tai ynttäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä Työttömät kaikki 15 vuotia täyttäneet henkilöt, jotka täyttäv:. '. ; sanvnaikaiscsti kaikki kolme !LO:n käyttömaan työttömän henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (;) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisena k< (iii) voiva: ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. Sloveniassa työvoimatutkimuksen piiriin eivät kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt eivätkä henkilöt, jotka elävät muissa kuin yksityisissä kotitalouksissa. Lomautettuina ja äitiyslomalla olevat työntekijät luokitellaan työllisiksi, Ulkomaan bruttovelka: luku perustuu OECD:n laatimiin ulkomaanveikatilastoihin. Maksutase: Tiedot on saatu Kansainvälisen vaiuuilaiahaslon tilastotietojen valista vertailukelpoisuutta voida taata, koska maksutase perustuu pääosin valuuttarahaston iaatimiskäyiäinöön 'l-. Lvaioirien kauppatase on laadittu maksutaseen periaatteiden mukaisesti. Viemi ja tuonti ovat molemmat lob. -hintaisia Nettotulo sisältää tulot suorista sijoituksista, portfoiiosijoituksista ja imusta sijoituksista sekä työntekijöille makseiuiMa korvauksista. Vaihtotase on Kansainvälisen valuuttarahaston viidenteen käsikirjaan sisältyvän määritelmäsi mukainen, eikä se. vsäiiu pääoman siirtoja. Valuuttavaranto: kohdassa on ilmoitettu valuu,i. ava annon muutos vuoden aikana, (1-) merkitsee lisäystä ja (-) vähennystä. tietokannasta, eikä niiden ja yhteisön ULKOMAANKAUPPA Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin) - tuonti - vie/iti - kauppatase 1992 1993 1994 USD i ooo ooo 1995 1996 7304 6828 -476 9492 8316 -1175 9397 8306 -1091 Ulkomaankaupan volyymi-indeksit edcltflvä vuosi = 100 - tuonti - vienti Tuonti SITC:n mukaan (käypiin hintoihin) osuus koko tuonnista, % - (0+1) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka - 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat - 3 poltto-ja voiteluaineet - 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. - 5 kemialliset aineet ja tuotteet -6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan luokiteltuina - 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet - 8 erinäiset valmiit tavarat - 9 muualla luokittelemattomat tavarat 8. 2 6. 5 7. 1 0. 4 12. 2 19. 4 31. 8 II Vienti SlTC:n mukaan (käypiin hintoihin) osuus koko viennistä, % - (0+1 ) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka - 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat - 3 poltto-ja voiteluaineet - 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. - 5 kemialliset aineet ja tuotteet -6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan luokiteltuina - 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet - 8 erinäiset valmiit tavarat - 9 muualla luokittelemattomat tavarat 4. 8 1. 9 1. 1 0. 1 10. 3 27. 3 30. 3 24 7. 4 6. 5 6. 6 0. 4 12. 1 19. 8 33. 8 10. 6 3. 2. 1 1. 2 0. 1 10. 5 28. 5 31. 4 22. 2 7. 4 5. 1 7. 9 0. 4 11. 9 19. 7 33. 7 13. 7 4 1. 7 1 0. 1 10. 6 27. 4 33. 3 21. 9 Ulkomaankaupan hintaindeksit - tuonti - vienti edeltävä vuosi = 100 102. 1 106. 7 116. 3 121. 4 Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin); Ulkomaankaupan rakenne SITC:n mukaan (käypiin hintoihin): Kauppaa koskeviin tietoihin ei sisälly suora jälleenvienti, palveluiden kauppa, kauppa tullivapaiden alueiden kanssa eikä lisenssien, taitotiedon ja patenttien kauppa. Tiedot perustuvat erityiseen kaupan järjestelmään. Kaupan luokitukset: Slovenia otti yhdistetyn nimikkeistön (CN) käyttöön vuonna 1996, jota^ ennen käytössä oli harmonoituun järjestelmään perustuva kansallinen luokitus. Tuonti kirjataan cif-hintoina ja kirjausajankohtana käytetään päivämäärää, jona tavarat lasketaan kansallisille markkinoille. Vienti kirjataan fob-hintoina ja kirjausajankohtana käytetään päivämäärää, jona tavarat ylittävät tullirajan. Tullitilastoja käytetään ulkomaankaupan tietojen seurannassa. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. Ulkomaankaupan hintaindeksit: Indeksit lasketaan tavanomaista vientiä ja tuontia koskevien käsittelemättömien tietojen perusteella. Niihin eivät sisälly entisen Jugoslavian maat. • ! " • ") ULKOMAAN KAUPPA Tuonti tärkeimpien tuontimaiden mukaan (käypiin hintoihin) 1. 2. 3. 4. 5. muut maat Vienti tärkeimpien vientimaiden mukaan (käypiin hintoihin) 1. 2. 3. 4. 5. muut maat 1992 1993 1994 1995 1996 DE IT HR AT FR l)E IT HR FR AT osuus koko tuonnista, % DE IT AT FR HR 25 16. 2 9. 1 8. 5 8 33. 2 23. 7 17. 2 10. 3 8. 4 6. 8 33. 6 osuus koko viennistä, % DE IT HR FR AT 29. 5 12. 4 12. 1 8. 7 5 32. 3 30. 3 13. 5 10. 8 8. 6 5. 5 31. 3 DE IT AT FR HR DE IT HR FR AT DE IT FR AT HR DE IT HR FR AT 23. 2 17 9. 7 8. 4 6. 1 35. 6 30. 2 14. 6 10. 7 8. 2 6. 4 29. 9 21. 7 16. 9 9. 8 8. 8 6. 2. 36. 5 30. 6 13. 3 10. 3 7. 2 6. 6 31. 9 Tärkeimmät vientimaat vuonna 1996 Tärkeimmät tuontimaat vuonna 1996 Structure of export by main partners in 1996 Structure of import by main partners in 1996 DI>: 21. 7% AT DE IR Itävalta Saksa Ranska HR IT Kroatia Italia t '1 SOSIAALISET TUNNUSLUVUT Väkiluku 1. tammikuuta 1991 1992 1993 1994 1995 1999. 95 1998. 9 1994. 2 1989. 41 1989 Väestön ikäjakauma (1. 1. 1995) osuus koko väestöstä, % 0-14 15-24 25-44 45-64 65- Elävänä syntyneet Kuolleet Vuotta nuorempana kuolleet - vuotta nuorempana kuolleet - kuolleena syntyneet Avioliitot Avioerot Yleinen avioituvuusluku Yleinen eronneisuusluku Luonnollinen väestönkasvu Nettomuuttoluku Väestönkasvu Kokonaishedelmällisyysluku Imeväiskuolleisuus Sikiökuolleisuus Elinajanodotc - miehet - naiset Elinajanodotc - miehet - naiset 18. 5 14. 7 32. 3 23. 4 12. 1 kokonaismäärä 21583 19324 19982 19333 19793 20012 19463 19359 18980 18968 178 106 81. 73 1828 4. 08 0. 91 1. 13 •1. 55 -0. 42 1. 46 8. 25 4. 89 177 110 9119 1966 134 93 9022 1962 I 000 henkeä kohti 4. 57 0. 98 0. 33 -0. 2 0. 12 1. 34 8. 86 5. 47 4. 59 1 -0. 1 0. 71 0. 61 1. 31 6. 77 4. 68 syntymästä 69. 54 77. 38 69. 45 77. 25 69. 4 77. 29 4. 2 0. 8 5. 5 126 105 8313 1923 4. 18 0. 97 0. 05 0. 45 0. 5 1. 32 6. 47 5. 37 69. 6 77. 4 13. 3 16. 8 Ari i TYÖMARKKINAT Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen) Työllisten vuosikeskiarvo Työttömyysaste iän mukaan (ILO:n menetelmän mukainen): - yhteensä -alle 25-vuotiaita -25- Työttömiksi ilmoittautuneet (viitejakson lopussa) 1993 | 1994 1995 1996 osuus 15 vuotta täyttäneiltä, % 57. 6 1000 851 osuus työvoimasta, % 9 22. 2 7. 1 58. 7 57. 6 882 7. 4 18. 8 5. 6 878 7. 3 18. 8 5. 6 osuus taloudellisesti aktiivisesta väestöstä, S 14. 2 14. 5| 14. 4 |993 1994 1995 1996 Keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE) edeltävä vuosi « 100 - maa-, riista-, metsä-ja kalatalous - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu- ja vesihuolto - rakentaminen - kuljetus, varastointi ja tietoliikenne Nimellinen kuukausiansioindeksi toimialoittain (NACE) - maa-, riista-, metsä-ja kalatalous - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto - rakentaminen - kuljetus, varastointi ja tietoliikenne Kuukausiansioindcksit - nimellinen - reaalinen 83. 3 118. 3 95 79. 7 101. 7 92. 2 90. 1 95. 2 106. 5 144. 9 94. 3 97. 2 100. 1 115. 1 95. 2 95 103. 7 98. 2 125. 4 103. 6 118. 4 104. 3 115. 3 104. 9 Työvoimaosuus (II,0:n menetelmän mukainen) - työvoiman proscnttuaalinen osuus 15 vuotta täyttäneistä. Työvoimaosuus on johdettu työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: Työvoima jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. Sloveniassa työvoimatutkimuksen piiriin eivät kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt eivätkä henkilöt, jotka elävät muissa kuin yksityisissä kotitalouksissa (ns. laitosväestö). Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): - työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu ILO:n määritelmiä ja suosituksia (katso edellä). Sloveniassa työvoimatutkimuksen piiriin eivät kuulu asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt eivätkä henkilöt, jotka elävät muissa kuin yksityisissä kotitalouksissa. Lomautettuina ja äitiyslomalla olevat henkilöt luokitellaan työllisiksi. Työllisten vuosikeskiarvo ja keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE): Yrityssektoria koskevat tiedot kattavat yritykset ja muut organisaatiot (yksityisistä yrityksistä tietoihin sisältyvät vain ne yritykset, joilla on palveluksessaan vähintään kolme palkattua työntekijää). Tiedot perustuvat työvoimatutkimukseen. Työvoimatutkimuksen tietoja pidetään siksi vuositietoina. Tietoihin sisältyvät kaikki valtion talousarviosta tukea saavat organisaatiot, sekä henkilöt, joilla on sivutyö. Lukuihin eivät sisälly asevoimien palveluksessa, oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai pidennetyllä hoitovapaalla olevat henkilöt. Työttömiksi ilmoittautuneet (jakson lopussa): Työttömiksi ilmoittautuneiden osuus prosentteina - työttömiksi ilmoittautuneiden prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviiliväestöstäjota koskevat; tiedot on saatu otantaan perustuvasta työvoimatutkimuksesta. Työttömiksi ilmoittautuneita koskevat tiedot perustuvat työvoimahallinnon kuukausittaiseen työttömyysrekisteriin. Kuukausiansioindeksit: Reaaliset kuukausiansioindeksti on saatu indeksit kuluttajahintaindeksillä. Yrityssektoria koskevat tiedot kattavat yritykset ja muut organisaatiot (yksityisistä yrityksistä tietoihin sisältyvät vain ne yritykset, työntekijää) Ulkopuolisten yhteistyökumppaneiden ja konsulttien ansiot eivät sisälly lukuihin. Tietoihin sisältyvät kaikki valtion talousarviosta tukea saavat organisaatiot, sisälly asevoimien palveluksessa, Lukuihin eivät oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai pidennetyllä hoitovapaalla olevat henkilöt. joilla on palveluksessaan vähintään kolme palkattua jakamalla bruttomääräisten nimellisansioiden sekä henkilöt, joilla on sivutyö. 10 'Vu^ JULKINEN TALOUS Valtion talousarvio -valtion sulautetut tulot -avustukset - valtion sulautetut menot -julkisyhteisöjen sulautetut menot - valtion sulautettu ali/ylijäämä -julkisyhteisöjen ali/ylijäämä Valtion talousarvio - valtion sulautetut menot -julkisyhteisöjen sulautetut menot - valtion sulautettu ali/ylijäämä -julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1 (KK) 000 000. kans valuuttana 606. 06 773. 54 933. 36 5. 28 -5. 04 -6. 46 osuus BKTsta, % 42. 2 41. 9 42. 5 0. 4 -0. 3 -0. 3 Valtion talousarvio: Valtion ja julkisyhteisöjen taloutta koskevat tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisemaan valtioiden taloutta käsittelevään tilastolliseen vuosikirjaan {Government Finance Statistics Yearbook 1996, C1FSY). Mukaan on oteltu myös vuosikirjaan sisältyvät Sloveniaa koskevat tiedot. Koska tilastollinen vuosikirja ei sisällä julkisyhteisöjen tilastoja, vaan tilastot on laadittu erikseen kullekin hallinnon tasolle, tässä esitetyt sulautetut tiedot perustuvat valtion-ja paikallishallinnon tietoihin, jotka on mukautettu sulauttamalla julkisen sektorin sisäiset siirrot. Vaikka tilastot kattavat vuosikirjassa julkaistut valtion-ja paikallishallinnon tiedot, täydellistä kattavuutta ei välttämättä saavuteta, sillä tiettyjen valtion- tai paikallishallinnon yksiköiden tiedot voivat puuttua tilastoista. Kattavuutta voidaan arvioida vertaamalla tilastolliseen vuosikirjaan sisältyvää valtiokohtaista kattavuutta koskevaa huomautusta valtion- ja paikallishallinnon yksiköiden luetteloon. Tässä ilmoitettu ali/ylijäämä on saatu vähentämällä tuloista ja avustuksista menot. Laskennassa ei ole otettu huomioon antolainausta, josta on vähennetty takaisinmaksut (katso jäljempänä). Taulukkoja tukipalkkioista. Muita hallinnon eri laadittaessa tehty julkisen sektorin sisäisten siirtojen nettouttaminen koskee ainoastaan tulon- ja pääomansiirtoja, jotka koostuvat yksilöidyistä avustuksista sekä hallinnon eri tasojen välisistä tulon- ja pääomansiirtojen muotoisista työnantajan sosiaaliturvamaksujen maksua tai vastavuoroista tavaroiden ja palveluiden hankintaa, ei yleensä luokitella julkisen sektorin sisäisiksi siirroiksi, joten niitä ci ole sulautettu. Aina ei ole selvää, johtuuko tulon- tai pääomansiirtoja koskevien tietojen puuttuminen siitä, ettei siirtoja ole tehty, vai siitä, ettei tehdyistä siirroista ole saatu tietoa. Tietojen puuttuminen tulkitaan kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitukseksi siitä, ettei siirtoa ole tapahtunut taloustoimia, kuten verojen tasojen välisiä ja a. Valtion menot koostuvat julkisyhteisöjen tavaroiden ja palveluiden hankinnasta aiheutuneista kulutus-ja investointimenoista, korkomenoista sekä tulon-ja pääomansiirroista. Niihin eivät kuulu muut kuin rahamääräiset taloustoimet. rahamääräisistä, b. Ali/ylijäämä on laskettu vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot. Tämä ali/ylijäämän laskentamenetelmä eroaa edellä mainitussa tilastollisessa vuosikirjassa käytetystä menetelmästä, jossa ali/ylijäämä saadaan vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot ja nettoluotonanto Kun yhtälöstä jätetään pois nettoluotonanto (joka koostuu tilastollisessa vuosikirjassa sovellettavan menetelmän mukaan rahoitusvaroja ja -velkoja koskevista toimista, jotka eivät liity vakavaraisuuteen vaan tietyn poliittisen tarkoituksen toteuttamiseen), saadaan ali/ylijäämä lähemmäs kansantalouden tilinpidon nettoluotonotto/nettoluotonanto -käsiteparia. Nettoluotonannon pois jättäminen aiheuttaa myös sen, etteivät yksityistämisestä saadut tulot (jotka tilastollisen vuosikirjan menetelmän mukaan luokitellaan takaisinmaksuiksi) vaikuta taulukossa ilmoitetun ali/ylijäämän määräytymiseen (eivätkä näin vähennä alijäämää). 11 vn S RAHOITUSALA Raha-aggregaatit -Raha (Ml) - Quasi money Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa) Lyhytaikaiset keskikorot - talletus - antolainaus Virallinen diskonttokorko (jakson lopussa) USA:n dollarin kurssi viitejakson keskikurssi kurssi viitejakson lopussa ecun kurssi viitejakson keskikurssi kurssi viitejakson lopussa 1990 | 1991 1992 1993 USD 1 000 000 000(10*0) | 1994 1995 | 1996 1. 35 4. 45 1. 62 5. 84 1. 66 6. 34 USDI 000 000(10*6) 787. 8 1498. 98 1820. 79 2297. 36 % vuodessa 49. 61 32. 65 USD 1 = EEK. 39. 42 27. 89 16 24. 84 15. 32 10 19. 3 11. 19 10 27. 57 56. 69 81. 29 98. 7 113. 24 131. 84 128. 81 126. 46 118. 52 125. 99 135. 36 141. 48 ECU 1 = EEK. 34. 164 76. 017 105. 523 119. 516 132. 604 153. 222 155. 025 147. 090 155. 551 165. 581 179. 213 177. 273 Raha-aggregaatit (jakson lopussa): Raha (Ml) sisältää avistatalletuk. set ja yleisön hallussa olevan rahan. Quasi money (QM) sisältää aikatalletukset, säästötal Idukset ja ulkomaan valuuttamääräiset talletukset. Eurosta! on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston vuosittaisia viitejakson lopun kursseja. Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa): Virallista valuuttavarantoa koskevat tiedot on otettu Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisista kansainvälisistä rahoitustilastoista (International Financial Statistics, IFS). Valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa) muodostuu keskuspankin ulkomaan valuuttamääräisistä varoista ja muista ulkomaisista saamisista (brutto). Valuuttavarantoon eivät tämän määritelmän mukaan kuulu kotimaiset ulkomaan valuuttamääräiset saamiset. Virallinen valuuttavaranto arvostetaan kunkin viitejakson lopussa voimassa olevien markkinakurssien ja -hintojen mukaan. Koko valuuttavarantoa (lukuun ottamatta kultaa) koskevat kansainvälisissä rahoitustilastoissa julkaistut tiedot voivat poiketa kansallisten viranomaisten julkaisemista tiedoista. Eroja voivat aiheuttaa Kansainvälisen valuuttarahaston varannon anatomisessa käyttämät menetelmät sekä sidotun valuutan määräisten saamisten käsittelyssä esiintyvät erot. Lyhytaikaiset keskikorot: Tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisiin kansainvälisiin rahoitustilastoihin (International Financial Statistics, IFS). Lyhytaikaisten antolainaus- ja talletuskeskikorkojen arvot ovat viitejakson keskiarvoja. Antolainauskorko on yleensä ilmoittajapankkien myöntämistään lainoista perimä keskikorko. Talletuskorko on avista- ja aikatalletusten tai aikatalletusten keskikorko. Nämä korot eivät välttämättä ole täysin vertailukelpoisia eri maiden välillä, koska ilmoittajapankkien suhteellisessa edustavuudessa ja käytetyissä painorakenteissa on eroja. USA:n dollarin kurssi: Kansainvälisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financières Internationales". S'IL INFLAATION (12 kk) KEHITYS Kuluttajahintaindeksin prosentuaalinen muutos edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna (t/t-12) tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka joulu 1993 1994 20. 6 19. 9 19. 7 21. 7 20. 6 21. 6 22. 3 22. 5 22. 0 20. 9 20. 4 19. 5 1995 19. 7 19. 5 18. 2 15. 2 15. 2 14. 0 12. 6 11. 4 10. 8 9. 4 8. 9 8. 9 1996 8. 3 8. 5 9. 6 11. 5 11. 0 10. 6 10. 8 10. 5 9. 7 10. 4 9. 3 9. 1 Inflation (% change of CP1) fflï^ «. * *. *~3à l l i — i — T" i ' ' l ' T i :' •|, ,':-K •<•- •<• Inflaatio (KHI:n muutos, %) Jan = Tammikuu Mar = Maaliskuu May = Toukokuu Jul = Heinäkuu Sep = Syyskuu Nov = Marraskuu Inflaation kehitys (12 kk): Inflaatioaste (12 kk) ilmoittaa KHI:n prosentuaalisen muutoksen edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna. Inflaatioaste perustuu kansallisiin KHI:hin, eivätkä hakijamaiden indeksit ole keskenään täysin vertailukelpoisia. Ne eivät myöskään ole täysin vertailukelpoisia yhteisön YKHI:en kanssa (indeksien laatimisessa käytetään erilaisia menetelmiä, käsitteitä ja menettelytapoja). Inflaatioaste (12 kk) perustuu ILO:n tietoihin. r^ TEOLLISUUS BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, käypiin hintoihin) 1993 1994 | osuus BKTsta, K 1995 | 1996 - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 1. 2 29. 5 2. 7 1. 3 29. 7 2. 8 Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) edeltävä vuosi = 100 - yhteensä - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 106. 4 94. 9 106. 7 107. 8 1. 2 28. 1 2. 8 102 100. 9 102. 6 99. 7 1010 100. 4 101. 1 100. 8 Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) 1993/1 1993/11 1993/IH 1993/IV 1994/1 1994/1111994/11111994/1V edeltävän vuoden vastaava vuosineljännes - 100 - yhteensä - kaivostoimintoja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 1995/1 1995/11 11995/111 1995/1V 1996/1 1996/11 1996/111 1996/1V edeltävän vuoden vastaava jakso •= 100 109. 6 104. 5 110. 5 107. 7 101. 6 97. 7 103. 3 84. 1 98. 8 109. 8 100. 6 115. 1 98. 3 93. 4 96. 6 95. 5 94. 9 99. 2 86 103. 5 96. 2 99. 3 98. 9 99 1034 119. 5 103 91. 5 1071 94. 6 106. 5 112 BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, käypiin hintoihin): BKT. n jakautuminen toimialoittain (NACE) on laskettu markkinahintaisena. Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE): Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu- ja vesihuolto (NACE:n pääluokat C,D ja E) Teollisuustuotannon indeksi kattaa kaikki yritykset, joiden palveluksessa on vähintään 10 työntekijää lukuun ottamatta seuraavien alojen yrityksiä: kustannustoiminta, kaasu-, höyry- ja vesihuolto. s*). C INFRASTRUKTUURI Rautateiden rataverkko Rautatieliikenne - tavaraliikenne - matkustajaliikenne 1993 1994 1995 km/l 000 km2 59 1 000 000 t tai matkustajaa/km 566 590 595 1 000 asukasta kohti Puhelinliittymien lukumäärä asukkaita Asukkaiden lukumäärä henkilöautoa kohti 310 2. 8 MAATALOUS Maa-ala maankäyttölajeittain - yhteensä - maatalousmaata - metsää - peltoa - pysyvää luonnonniittyä ja laidunta Maatalousmaa oikeudellisen aseman mukaan - valtion yrityksiä - osuuskuntia - muita 1992 1993 1994 1995 1996 1 000 ha 2025 751 1094 234 501 2025 773 1071 245 558 2025 777 1071 245 560 2025 783 1098 230 2025 230 417 osuus maatalousmaasta, % Osuus BKT:sta 1992 1993 1994 osuus BKTsta, % 1995 1996 - maa-, riisto-, metsä- ja kalatalous (NACE:n pääluokat 4. 3 4. 3 A+B) Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi Tärkeimpien viljelykasvien pinta-alat - viljakasveja -joista: vehnää - perunaa - sokerijuurikasta - rehujuurikasta Tärkeimpien viljelykasvien sadot - viljakasveja -joista: vehnää - perunaa - sokerijuurikasta - rehujuurikasta Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet - sikoja - karjaa - siipikarjaa Karjankasvatuksen osuus (jakson lopussa) - karjaa -josta: lehmiä - lampaita - sikoja -joista: emakoita edeltävä vuosi = 100 96. 5 106. 4 103. 6 1000 ha 110. 5 42 23 5 6 MX) kg/ha 51 43. 3 174 452 319. 3 119. 6 43. 7 29 3 6 38 38. 4 127 379 190. 5 107 42 24 6 6 50. 3 42. 3 190 432 313. 1 117. 5 42. 6 30 3 6 36. 2 41. 9 122 306 171. 8 107 40. 8 22 6 4 39. 4 204 485 1992 1993 1994 1995 1996 elopaino 1 0001 39. 2 30. 8 58. 5 41. 6 35. 2 64. 5 43. 8 37. 8 63. 8 kpl/l 000 ha maatalousmaata 603 262 23 627 268 35 kpl/l 000 ha peltoalaa 2440 2530 Osuus BKT:sta: BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE) on laskettu markkinahintaisena. Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Ostohintojen liukuvat keskiarvot kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana. / '1*& AUSTRIA HUNGARY POMURSKA ^ KOHOSKA PODRAVSKA J' 1 SAV1NJSKA X > ZASAVSKA\ QORENJ8KA ! r 1 J, ITALY < r v QORISKA / • •- LJUBLJANA --/ 'O- -o * ^y SPODNJEPOSAVSKA <r\ OSREDNJESLOVENSKA j-~J k\ „<> \ j DOLENJ8KA J> ^ NOTRANJSKO-KRASKA \ OBALNO-KBASKA CROATIA Slovenia 1995 Legend: A/ Country boundary A/ Region boundary COUNTRY NAME REGION NAME CITYNAME Selected major settlements: (1 000 inhabitants) o • • • 200-250 250 - 500 500 - 1 000 >1000 General information about the country: Age groups (in years): ^Êt\ ^ ^ ^ ^^ en <15 HI 15-- 65 Uving standard (in 1993): ECU 5 455 (QDPpareapita) Area: 20 256 km2 Administrative regions: 12 Population: 1 987 500 Souroa: StaUrtoaJ Offloa of Tha RapubHeof 8lovanla Cartography and gaographlo Infonnalion managomant: QI8CO I 0 I 15 I 4 45km m ISSN 1024-4492 KOM(97) 2010 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 01 06 Luettelonumero : CB-CO-97-378-FI-C ISBN 92-78-22911-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg