title: Meddelande från kommissionen till rådet : åtgärdsprogram för att främja konsumtionen inom gemenskapen och utvidgande av marknaderna för mjölk och mjölkprodukter under regleringsåret för mjölk 1997/1998

eurovoc_concepts:
action programme
consumption
market enlargement
milk
milk product

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION -tt it Bryssel den 18 07. K()M(97)377 slullig 997 MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN TILL RÄDET Åtgärdsprogram for att främja konsumtionen inom gemenskapen och utvidgande av marknaderna för mjölk och mjölkprodukter under regleringsåret för mjölk 1997/1998 KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET Åtgärdsprogram för att främja konsumtionen inom gemenskapen och utvidgande av marknaderna för mjölk och mjölkprodukter under regleringsåret för mjölk 1997/1998 MEDDELANDETS SYFTE 1. 2. 3 I artikel 1. 2 i rådets förordning (EEG) nr 2073/92 ' anges utförligt vilka åtgärder kommissionen kan vidta för att främja konsumtionen inom gemenskapen och utvidga marknaderna för mjölk och mjölkprodukter. Enligt artikel 2 i samma förordning skall kommissionen före den 1 april meddela rådet vilket tänker genomföra under nästkommande regleringsår. åtgärdsprogram den 1 enlighet med artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 3582/932 skall i programmet särskilt anges vilken eller vilka åtgärder som valts ur förordning (EEG) nr 2703/92, åtgärdens tema, fördelningen av de tillgängliga medlen för finansieringen av den och upprättandet av en tidsplan för förfarandena för behandling och urval av linansieringsansökningar. 1. Detta meddelande består av sex delar: - Sammanfattning av resultaten för föregående regleringsår - Strategiför regleringsåret 1997/1998. - Övervakning - Disponibla medel för regleringsåret 1997/98 •EOT nr L 215, 30. 7. 1992, s. 67. 2EGT nr L 326, 28. 12. 1993, s. 23. - Förslagens utformning. - Förfarande för behandling och urval av ansökningar. 11 SAMMANFATTNING AV RESULTATEN 1994/1995 FÖR REGLERING S ÅRET De senast tillgängliga rapporterna avser regleringsåret 1994/1995. Regleringsåret 1995/1996 började i maj/juni 1996. De slutliga rapporterna kommer att lämnas in till kommissionen regleringsåret 1996/1997 undertecknades kontrakten i juni 1997 och åtgärderna har ännu inte genomförts. i september/oktober 1997. När det gäller 1994/1995 använde sig fem länder (Tyskland, Irland, Grekland, Italien och Förenade Kungariket) av traditionella media: press och television I Förenade kungariket, för att nämna ett exempel, rönte kampanjen med två reklaminslag och pressen som mediastöd stor framgång. Mjölkkonsumtionen ökade med 8 % hos barn mellan 0 och 2 år och med 5 % hos barn mellan 2 och 4 år. För framtiden förespår en ekonometri-anaîys en ökad försäljning med 7,4 miljoner liter mjölk under de närmaste två åren. Dessutom ökade medvetandet om mjölkens förtjänster betydligt. I Tyskland steg mjölkkonsumtionen med 4,1% och efterfrågan från hushållen ökade också. I tre länder (Belgien, Frankrike och Danmark) arrangerades idrottsaktiviteter Utvärderingarna visar att dessa åtgärder är ett mycket bra sätt att rikta ungdomars i en sportig uppmärksamhet pä mjölk. Dessa åtgärder placerar produkten omgivning som engagerar ungdomarna samtidigt som de förmedlar ett positivt budskap om mjölkens förtjänster. Flera tusen aktiva kontakter kunde på detta sätt knytas. Dessa åtgärder fick genomslagskraft i flera dagstidningar och i TV. i Portugal och Spanien. Säljfrämjande Integrerade kampanjer organiserades kampanjer spelade utan tvekan en viss roll för den ökade konsumtionen av pastöriserad mjölk som till exempel i Spanien uppgick till 23 % under de första nio månaderna 1995. Kampanjerna omfattade reklam, PR och aktiviteter. Veckan för i Spanien samlade 84 000 potentiella Mjölk och Hälsa som arrangerades I Portugal utgjordes en av de tre huvudsatsningarna av en konsumenter mjölkkaravan som besökte 31 stränder vilket resulterade i 44 500 aktiva kontakter Antalet förfrågningar hos CERIN i Frankrike, som förmedlar vetenskaplig information till samtliga medlemsstater, har ökat. Denna databank som uppdateras dagligen är ett ytterst värdefullt verktyg för information om vetenskapliga data. III STRATEGI FÖR REGLERINGSÀRET 1997/1998 Regleringsåret 1997/1998 kommer att ingå i den övergripande marknadsföringsstrategi som till viss del utprovades under de föregående åren. För regleringsäret 1996/1997 genomförs just nu fyra typer av olika program i 14 medlemsstater. Målsättningen är att utveckla konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter och huvudmålgruppen är ungdomar mellan 15 och 25 är. I II av medlemsstaterna (Belgien, Danmark, Frankrike, Grekland, Irland, Nederländerna, Österrike, Spanien, Finland, Sverige och Förenade kungariket) är programmen helt eller delvis en förlängning och en utveckling av de program som genomfördes 1994/95 och 1995/96. Med tre undantag (två av de franska och ett av de nederländska programmen) riktar sig de program som antogs 1996/1997 i huvudsak till ungdomar upp till 25 år: Traditionell press och/eller TV: Österrike, Irland, Grekland och Italien 2. Aktiviteter som idrott, mjölkdagar, tävlingar och andra aktiviteter som riktar sig till unga människor: Belgien, Frankrike, Tyskland och Nederländerna. Frankrike och Tyskland har förstärkt sina program genom att använda media. Integrerade kampanjer 3. aktiviteter): Förenade kungariket, Sverige, Finland, Portugal, Spanien och Danmark. information, PR, (annonsering, idrott och/eller andra 4. Program som syftar till att sprida information om mjölks näringsmässiga egenskaper: Frankrike (två program) och Nederländerna. Dessa program, som gemenskapen finansierar till 100 %, genomförs i de flesta fall parallellt med nationella program som finansieras av de "obligatoriska bidrag" som har ersatt medansvarsfonderna. I vissa medlemsstater (Spanien, Portugal, Italien, Grekland) -3 - Dessa program, som gemenskapen finansierar till 100 %, genomförs i de flesta fall parallellt med nationella program som finansieras av de "obligatoriska bidrag" som har ersatt medansvarsfonderna. I vissa medlemsstater (Spanien, Portugal, Italien, Grekland) finns emellertid inte dessa bidrag, varför det där är nödvändigt att vidta mera marknadsnära åtgärder, medan åtgärderna i de andra medlemsstaterna kan rikta sig till ett tidigare marknadsled och förmedla ett i huvudsak näringsmässigt budskap. I det avseendet måste man emellertid iaktta största försiktighet för att inte sprida ett budskap som saknar vetenskapliga belägg. Det är lätt att förstå att det är omöjligt att genomföra en övergripande europeisk kampanj även om en sådan vore av ett uppenbart ekonomiskt intresse. Fin varierande strategi bör därför geografiska konsumtionsområdena. egenskaperna i de olika tar hänsyn utarbetas som till Precis som för föregående regleringsår bör de utvalda åtgärderna för regleringsåret i 997/1998 höra till dem som avses i artikel 1. 2 a och c i förordning (EEG) nr 2073/92. Målsättningar Den totala konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter minskade något 1996 (preliminära resultat). Konsumtionen utryckt i kg per capita minskade t. ex. från 76,1 kg 1995 till 75,4 kg 1996. Detta berodde främst på det faktum att konsumtionen av helmjölk minskade med 8%. Konsumtionen av mellanmjölk och skummjölk ökade Den genomsnittliga konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter inom gemenskapen, uttryckt i helmjölkekvivalenter ökade från 306 kg per invånare 1990 till 315 kg per invånare 1995 Konsumtionen varierar mellan 163 kg per invånare i Portugal - en ökning med två kg per år och invånare jämfört med föregående år - och 422 kg per invånare i Finland - en minskning från 430 kg per invånare 1994. Det bör noteras att konsumtionen av mjölkprodukter inom gemenskapen, utryckt i helmjölkekvivalenter minskade mellan 1990 och 1995 i Nederländerna, Förenade kungariket, Danmark, Italien, Irland, Österrike, Finland och Sverige medan konsumtionen ökade i Tyskland, Grekland, Spanien och Portugal och förblev oförändrad i Frankrike, Belgien och Luxemburg (Bilaga 1). Med hänvisning till Europeiska kommissionens arbetsdokument "Situation and Outlook in i maj 1997 förespås produktionen av komjölk på the Dairy sector" offentliggjord medellång sikt minska något varje år - från 121,6 miljoner ton 1996 till cirka 119,4 ton år 2001 och cirka 118, 1 miljoner ton år 2005. -4 Huvudmålsättningen for regleringsäret 1997/98 kommer att vara att öka den totala genomsnittliga konsumtionen Det handlar alltså om att bromsa minskningen i medlemsstater med hög konsumtion och att främja ökningen i medlemsstater med låg konsumtion. Med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos dessa marknader kan man uppnå dessa mål genom att föra fram olika positiva egenskaper hos mjölk, särskilt dess näringsmässiga egenskaper. Målgrupper för tidigare regleringssår kommer den viktigaste målgruppen Som att vara marknadssegmentet ungdomar upp till 25 år (i alla inkomstgrupper). Det är viktigt att mjölkkonsumtionen inte längre upplevs som något påtvingat utan i stället väljs av denna åldersgrupp som, socialt sett, är relativt homogen. Vissa grupper inom befolkningen anses löpa högre näringsmässiga risker än andra (gravida kvinnor, barn, äldre, invandrare) och dessa kommer att utgöra sekundära målgrupper. För dem kommer näringsvärdet (kalcium och vitaminer) att vara ett viktigt argument. 3. Teman Liksom under 1994/95, 1995/96 och 1996/1997 kommer de program som skall väljas att gälla minst ett av följande två teman: -Näring: Mjölk är hälsosamma livsmedel vars användning tillfredsställer behovet av kalcium och vitaminer. Brist på dessa kan medföra allvarliga bristsymptom. och/eller mjölkprodukter och -Det moderna och mjölkprodukter är perfekt anpassade till dagens konsumenttrender, samtidigt som det rör sig om rena och naturliga produkter. Dessutom är de njutbara på ett sätt som stämmer överens med nutidens värderingar och smak. njutningen: Mjölk Utvidgningen till mjölkprodukter godkänns på villkor att de inte specificeras. Temat skall vara flytande mjölk och/eller alla mjölkprodukter. IV. ÖVERVAKNING Eftersom det rör sig om en indirekt förvaltning är det nationella organet som ingår avtalet ansvarigt for övervakningen av de åtgärder som föreskrivs i programmet (artiklarna 7 och 8 i förordning (EG) nr 3582/93). I detta avseende skall det behöriga organet göra utbetalningar pä grundval av kvartalsvisa fakturor åtföljda av relevanta handlingar och en interimsrapport om avtalets genomförande samt av en ansökan om restbeloppet åtföljd av relevanta handlingar, en sammanfattning av de genomförda åtgärderna och en utvärderingsrapport av erhållna resultat. Det behöriga organet vidtar nödvändiga åtgärder för att kontrollera att inlämnade uppgifter och handlingar stämmer och att alla åtaganden i kontraktet uppfylls. Detta administrativa och sker bokföringskontroller av de som ingår avtalet och deras eventuella partners. främst genom tekniska, Kommissionen utför, i förekommande fall, kontroller av bokföringen på plats, hos dem som ingår avtalet och deras eventuella partners. V DISPONIBLA MEDEL FÖR REGLERINGSÅRET 1997/98 Under 1996/97 utnyttjades den sammanlagda budgeten på 8 765 521 ecu på följande sätt: - Traditionella media 59,8% varav TV press radio övriga * 37,4% 17,0% 4,9% 0,5% - Material4 - Traditionell PR 7,5% 3,1% Internet, affischtavloi 4 Publikationer, broschyrer etc. 6 - Idrott, mjölkveckor etc 19,6% Övriga aktiviteters Personal'1 Allmänna omkostnader 5,7% 3,7% 1,0% Jämfört med regleringsäret 1995/96 har utgifterna för traditionella media minskat medan främst idrott och övriga aktiviteter har ökat. Dessutom har "personal" minskat. Detta beror delvis pä det faktum att reklambyråerna numer utför en del av det arbete som tidigare gjordes av leverantören och således redovisades under "personal". En annan av förklaring budgetrestriktioner själv har tvingats bära personalkostnaderna, d v s. dessa har inte ingått i den budget som finansieras av EU. Siffrorna visar dock att den inriktning som anvisades i punkt V i det meddelande från kommissionen som rörde regleringsåret 1996/977 i stor utsträckning har följts. leverantören på grund till minskningen "personal" är att av låg som möjligt för att anslagen Om ett anslag på 10 miljoner ecu för säljfrämjande åtgärder inom mjölksektorn 1997/98 skrivs in i budgeten för 1998, bör anslagen för "personal" och "allmänna omkostnader" för övriga medel skall kunna ökas. hållas så Utvärderingarna av föregående regleringsår visar mycket gynnsamma resultat för idrott och andra aktiviteter, som syftar till att mjölkprodukter i allt större utsträckning skall förknippas med "aktivitet", "styrka", "hälsa", "fräschör" och "nöje". I detta sammanhang är det viktigt att understryka att åtgärden måste syfta till att främja mjölkkonsumtionen, d v s. det måste finnas ett tydligt samband mellan åtgärden i fråga och mjölkprodukter. De aktiviteter som arrangeras bör helst kombineras med traditionella PR-aktiviteter, provsmakning etc. Dessutom visar utvärderingar av tidigare regeringsår på goda resultat för reklam och medvetenhetskapande åtgärder. Därför uppmanas de sökande att utveckla program där idrott och/eller andra aktiviteter (som mjölkdagar) används för att främja konsumtionen av mjölkprodukter. I detta avseende bör det understrykas att erfarenheten visar på nödvändigheten av att i framtiden upphöra med finansiering av reklam- och säljfrämjande åtgärder kopplade till försäljning per postorder och/eller via radio- och TV- kanaler. Man bör även gå varsamt fram när det gäller säljfrämjande åtgärder på försäljningsställen för att inte framhäva vissa varumärken framför andra. VI FÖRSLAGENS UTFORMNING 5 Dalabas över vetenskapliga aspekter pä mjölkprodukter, läkarbesök etc. 6 Rcklambyräavgiftcr, delvis och indirekt omfattande de personalkostnader som inte ingår. 7 EGTnrC226, 3. 8. 19%, s. 9. - 7- Förslagen skall innehålla följande avsnitt: !. 2. 3 4. Strategin som skall ange de målsättningar, målgrupper och medel som föreslås och hur de passar in i den övergripande strategi som beskrivs i kapitel II ovan. En förstudie av det föreslagna programmets kostnadseffektivitet (se bilagan till detta meddelande) Förslaget skall innehålla en detaljerad beskrivning av hur programmets punkter kommer att bedömas i efterhand. Denna beskrivning skall omfatta information om de åtgärder som skall utvärderas, de utvärderingsmetoder som kommer att användas, samt budget. Kostnaderna för nämnda utvärdering skall inkluderas i budgeten Innan kontraktets löper ut skall behörig myndighet efter att erhållit kommissionenes godkännande välja ut en oberoende utvärderare. Urvalet görs pä grundval av minst tre förslag som lämnats in av leverantören. om samtliga information i ecu. Denna budget skall innehålla En tydlig och detaljerad budget uttryckt detaljerad åtgärder. När det gäller reklamkampanjer skall en provisorisk mediaplan som omfattar förväntad täckning, kostnad per spot/annons och reklambyråkostnader tas fram för varje enskild åtgärd och personalkategori. Så många detaljer som möjligt lämnas avseende alla andra åtgärder. T. ex för produktion av broschyrer: kostnad per styck och antal exemplar som skall produceras föreslagna 5. Ett åtagande att enbart förmedla positiva budskap och inte göra jämförelser med andra produkter. anrlra nrrwlnktpir 6 7 Ett åtagande att inte använda reklambudskap som är kopplade till försäljning per postorder och/eller via radio- och TV-kanaler (TV-shop) Ett åtagande att programmet, framställd av ett oberoende organ enligt punkt 2 ovan. lämna in en utvärdering av de resultat som uppnåtts med Den föreslagna åtgärden måste självfallet vara förenlig med bestämmelserna i artikel 3. 2 i förordning (EG) nr 3582/93. VII. FÖRFARANDE FÖR BEHANDLING OCH URVAL AV ANSÖKNINGAR 1. 2. Senast den 30 september 1997 skall förslag och sammanfattning i tre exemplar lämnas in till behörigt organ. Senast den 3 I oktober 1997 skall samtliga förslag vidarebefordras till kommissionen i tvä exemplar tillsammans med ett utlåtande frän behörigt organ. 1 detta utlåtande skall torslagen raugordnas efter prioritet. 3. Kommissionen skall upprätta en förteckning över de utvalda förslagen och meddela medlemsstaterna De projekt kommer att prioriteras som: de framhåller mjölkprodukter, positiva aspekterna ("egenskaperna") hos mjölk och presenterats tydligt och som innehåller detaljerade beskrivningar av de föreslagna åtgärderna samt en detaljerad budget uttryckt i ecu, - iakttar riktlinjen avseende de budgetmedelsom avses i kapitel V ovan. - berättigas av en utvärderingsrapport om föregående regleringsår där det berörda organet tog del i en av dessa kampanjer. Hänsyn kommer även att tas till de kriterier för företräde som fastställs i artikel 5. 3 i förordning (EG) nr 3582/93. VIII. SLUTSATS De första tre tillämpningsåren för förordning (EG) nr 3582/93 gjorde det möjligt att utveckla sammanhängande program som var tillräckligt varierande för att kunna ligga nära konsumenternas särskilda intressen. Kommissionen ämnar fbrtsätta med denna inriktning under 1997/98. Den kommer att sträva efter att bland de förslag som lämnas in välja sådana som förefaller mest kostnadseffektiva och som uppvisar den bästa synergin, för att ge en varaktig förstärkning av den europeiska marknaden för mjölk och mjölkprodukter. Bl LAC; A I PER CAPUA KONSUMTIONEN FÖR MJÖLK OCH MJÖLKPRODUKTER UTTRYCKT I HEIJV1JÖLKEKVIVALENTER Tyskland Frankrike Italien Nederländerna BeLux Förenade Kungadömet Irland Danmark Grekland Spanien Portugal Sverige Finland Österrike 1990 (kg) 1994 (kg) 1995 (kg) 362 403 285 311 367 308 360 465 189 154 145 358 460 351 375 399 274 277 368 274 342 405 197 170 161 347 430 340 379 401 278 285 365 283 350 420 202 170 163 405 422 334 BILAGA II KOSTNADSEFFEKTIVn ETSANALYS Specifika kvantifierbara mål; målgrupper - Specifika mal: Samband med det övergripande målet. Målgrupper: Särskilja eventuellt mellan målsättningarna, ange de slutliga mottagarna av medlen ur gemenskapens budget samt förmedlarna. 2. Motivering av åtgärden - Behov av medel ur gemenskapens budget - Val av insats U Fördelar i förhållande till alternativa åtgärder (relativa fördelar) 11 Analys av liknande åtgärder som eventuellt vidtagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå - Viktigaste osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat. 3 Övervakning och utvärdering av åtgärden - Effektivitetsindikatorer 11 "Outputindikatorer" (mätning av insatsen) 11 Indikatorer för verkan i förhållande till de uppställda målen Närmare uppgifter om den planerade utvärderingen och dess frekvens Utvärdering av resultaten a ISSN 1024-4506 KOM(97) 377 slutlig DOKUMENT SV 03 10 Katalognummer : CB-CO-97-373-SV-C ISBN 92-78-22857-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 1,-2985 Luxemburg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2356/97 del Leonie van BLADEL al Consejo. Apertura de una parte de la frontera de Siria con Irak

eurovoc_concepts:
EU aid
Iraq
Syria
UN Security Council
cross-border transport
human rights
military equipment
narcotic
telecommunications
tourism

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2420/97 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Council. Training courses for officials

eurovoc_concepts:
European official
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
statistics
vocational training

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 102/41 (98/C 102/58) SKRIFTLIG FR¯GA E-2420/97 fr(cid:229)n Laura De Esteban Martin (PPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Utbildningskurser fo¤r tja¤nstema¤n Skulle r(cid:229)det kunna ange hur m(cid:229)nga utbildningskurser fo¤r tja¤nstema¤n som har h(cid:229)llits om den tredje pelaren under 1995, 1996 och 1997 samt i detalj ange formerna fo¤r de olika medlemsstaternas deltagande? Skulle r(cid:229)det a¤ven kunna ange om det finns n(cid:229)gon statistik eller studie om resultatet eller resultaten av dessa kurser? Svar (17 november 1997) R(cid:229)det har inte organiserat n(cid:229)gra sa¤rskilda utbildningskurser inom omr(cid:229)det ra¤ttsliga och inrikes fr(cid:229)gor. (98/C 102/59) SKRIFTLIG FR¯GA E-2429/97 fr(cid:229)n Carlo Casini (PPE) till kommissionen (11 juli 1997) A¤mne: Ha¤lsov(cid:229)rdsbesta¤mmelser fo¤r djur och ha¤lsointyg fo¤r import av fja¤derfa¤ fr(cid:229)n tredje land Kommissionens beslut 96/482/EG (1) och beslut 96/483/EG (2) inneba¤r att sex veckors karanta¤n efter import skall vara ett villkor fo¤r att f(cid:229) intyg fr(cid:229)n veterina¤r fo¤r import av fja¤derfa¤ fr(cid:229)n vissa icke-medlemsstater. Denna karanta¤n orsakar avseva¤rda problem fo¤r fja¤derfa¤ avsett fo¤r uppfo¤dning, eftersom tupparna h(cid:229)lls insta¤ngda i gemensamma burar och under parningstiden attackerar varandra med en v(cid:229)ldsamhet som leder till ono¤digt lidande och ibland till do¤d. Har kommissionen, mot bakgrund av detta och av fo¤rordningarna p(cid:229) omr(cid:229)det djurskydd och djurs va¤lbefinnande, inte fo¤r avsikt att go¤ra n(cid:229)got (cid:229)t situationen genom att i mo¤jligaste m(cid:229)n o¤ka takten i kontrollerna och de administrativa fo¤rfarandena och genom att avskaffa karanta¤nen eller go¤ra den s(cid:229) kort som mo¤jligt? (1) EGT L 196, 7. 8. 1996, s. 13. (2) EGT L 196, 7. 8. 1996, s. 28. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (19 september 1997) I kommissionens beslut 96/482/EG faststa¤lls djurha¤lsovillkor och veterina¤rintyg fo¤r import fr(cid:229)n tredje land av fja¤derfa¤ och kla¤ckningsa¤gg, med undantag av strutsf(cid:229)glar och a¤gg fr(cid:229)n strutsf(cid:229)glar, inbegripet djurha¤lso(cid:229)tga¤rder som skall vidtas efter s(cid:229)dan import. I detta beslut finns det inte n(cid:229)gra fo¤reskrifter om detaljerade karanta¤n(cid:229)tga¤rder, men da¤remot om isolering och en kortaste observationsperiod fo¤r undvikande av fo¤rsa¤mring av ha¤lsola¤get inom gemenskapen. Sa¤rskilt skall, enligt artikel 3 i det beslutet, avelsfja¤derfa¤ eller fja¤derfa¤ fo¤r produktion efter import stanna p(cid:229) besta¤mmelseanla¤ggningen under en period p(cid:229) minst sex veckor fr(cid:229)n ankomstdagen. Under denna period skall de importerade fja¤derfa¤na h(cid:229)llas (cid:229)tskilda fr(cid:229)n icke-importerade fja¤derfa¤n. I beslutet kra¤vs inte att f(cid:229)glarna h(cid:229)lls i separata eller gemensamma burar


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2232/97 dell'on. Alexandros ALAVANOS al Consiglio. Esercizio del diritto di voto da parte degli emigrati albanesi nell'UE

eurovoc_concepts:
Albania
civil rights
foreign national
migrant
national election
organisation of elections
right to vote
turnout of voters

text: C 158/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 25. 5. 98 Fino ad oggi, tutti i medicinali a base di efedrina che circolano nella Comunita‘ sono stati oggetto unicamente di autorizzazioni di immissione in commercio (AIC) nazionali, conformemente alle disposizioni relative alla qualita‘, alla sicurezza e all’efficacia dei medicinali stabilite dalla direttiva modificata 65/65/CEE del Consiglio, del 26 gennaio 1965, concernente il ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari ed amministra- tive relative alle specialita‘ medicinali (1). L’AIC dei medicinali contenenti efedrina, che e‘ obbligatoria, viene concessa solo per le prescrizioni che rispondono al principio, come sempre nel campo della medicina umana, di un giusto equilibrio tra i vantaggi in termini di miglioramento della salute e i rischi di alterazione dello stato di salute a seguito del loro assorbimento. L’importazione di medicinali sul territorio comunitario in provenienza da paesi terzi deve soddisfare i requisiti del capitolo IV della seconda direttiva modificata del Consiglio 75/319/CEE, del 20 maggio 1975, concernente il ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari ed amministrative relative alle specialita‘ medicina- li (2). La loro utilizzazione deve attenersi alle disposizioni relative alla sorveglianza e alla farmacovigilanza stabilite dalla stessa direttiva del Consiglio. Finora nessun medicinale composto da efedrina e‘ stato autorizzato secondo le nuove procedure comunitarie, centralizzate o decentrate, pertanto la Commissione non ha dovuto pronunciarsi sulle concentrazioni di efedrina ritenute pericolose per il consumo umano. (1) GU L 22 del 9. 2. 1965. (2) GU L 147 del 9. 6. 1975. (98/C 158/05) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2232/97 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) al Consiglio (18 luglio 1997) Oggetto: Esercizio del diritto di voto da parte degli emigrati albanesi nell(cid:146)UE Centinaia di migliaia di emigrati albanesi lavorano in paesi dell(cid:146)Unione europea, soprattutto in Grecia e in Italia. Nonostante i buoni propositi manifestati da alcuni governi per facilitare il trasferimento di tali lavoratori nel proprio paese al fine di esercitare il diritto di voto, e‘ certo che una minima parte di costoro potra‘ farlo. Data l(cid:146)importanza delle imminenti elezioni in Albania, il grande numero di emigrati e la necessita‘ che i cittadini albanesi vi partecipino in massa, puo‘ il Consiglio dire se intende invitare il governo albanese, gli Stati membri e la OSCE a promuovere iniziative che diano la possibilita‘ agli emigrati albanesi di votare nei paesi in cui soggiornano, affinche· il risultato elettorale sia il piu‘ possibile rappresentativo? Risposta (19 gennaio 1998) L(cid:146)interrogazione presentata dall(cid:146)Onorevole Parlamentare esula dalle competenze del Consiglio. Il Consiglio non e‘ infatti competente per pronunciarsi su un problema che riguarda il modo in cui un paese terzo, l(cid:146)Albania, organizza la partecipazione dei propri cittadini emigrati all(cid:146)estero alle elezioni che si svolgono in Albania. (98/C 158/06) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2321/97 di Leonie van Bladel (UPE) al Consiglio (18 luglio 1997) Oggetto: Sicurezza giuridica in materia di possesso di un passaporto olandese 1. Il 2 ottobre 1996 la giunta comunale di Amsterdam aveva comunicato al padre naturalizzato olandese della quattordicenne Jolanda Bona, originaria del Suriname, a proposito della nazionalita‘ menzionata sul passaporto:


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen relative à la position de la Communauté au sein du Conseil d'association sur la participation de la Hongrie à des programmes communautaires dans les domaines de la formation, de la jeunesse et de l'éducation (COM(97)0012 C4-0163/97 97/0018(CNS))

eurovoc_concepts:
Hungary
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: Beslutning om meddelelse fra Kommissionen om udviklingen af den sociale dialog på fællesskabsplan (KOM(96)0448 C4-0526/ 96)

eurovoc_concepts:
European social policy
advisory committee (EU)
employment policy
social dialogue (EU)
social partners
standing committee (EU)


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru. 1390/97 tat-18 ta’ Lulju 1997 li jemenda Regolament (KE) Nru. 1091/94 li jistabbilixi ċerti regoli dettaljati għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru. 3528/86 dwar il-protezzjoni tal-foresti kontra tniġġiż atmosferiku

eurovoc_concepts:
EU financing
air quality
data collection
environmental monitoring
exchange of information
forest conservation

text: 226 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 31997R1390 19. 7. 1997 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 190/3 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru. 1390/97 tat-18 ta’ Lulju 1997 li jemenda Regolament (KE) Nru. 1091/94 li jistabbilixi ċerti regoli dettaljati għall-implementaz- zjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru. 3528/86 dwar il-protezzjoni tal-foresti kontra tniġġiż atmosferiku IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, li kkunsidrat Wara Ewropea, it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità il-miżuri provduti Billi opinjoni tal-Kumitat Permanenti tal-Forestrija, f’dan ir-Regolament huma skond l- li kkunsidrat ir-Regolament Wara (KEE) Nru. 3528/86 tas-17 ta’ Novembru 1986 dwar il-protezzjoni tal- foresti tal-Komunità kontra tniġġiz atmosferiku (1), kif l-aħħar (KE) Nru. 307/97 (2), u b’mod emendat mir-Regolament partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu, tal-Kunsill inċiż ta’ l-iskop ta’ l-Artikolu 2(1) tar-Regolament Billi, skond it-tielet (KEE) Nru 3528/86, l-iskema tal-Komunità hija li tgħin l-Istati Membri biex jagħmlu sorveljanza ntensiva u kontinwa ta’ sistemi ekoloġiċi tal-foresti fil-postijiet permanenti ta’ osservazzjoni; skond l-Artikolu 2(2) (KEE) Nru. Billi, 3528/86 l-Istati Membri għandhom jibgħatu lill-Kummisjoni d- data miġbura minn network tal-postijiet permanenti ta’ osservaz- zjoni għal sorveljanza intensiva u kontinwa; tar-Regolament tar-Regolament tal-Kummissjoni Billi din n-network ġiet installata mill-Istati Membri skond l- Nru. Anness I l-aħħar emendat mir-Regolament 1091/94 (3), kif (KE) Nru. l-metodoloġija komuni u l-format għas- 690/95 (4); billi sottomissjoni ta’ data għall-inventarju kontinwu tal-kondizzjoni tal-qurriegħa, l-inventarju tal-ħamrija u l-kondizzjoni tal-weraq, żieda u deposizzjoni fil-miżuri u osservazzjonijiet meteoroloġiċi ġew stabbiliti III sa IX tar-Regolament (KE) Nru. 1091/94 fl-Annessi (KE) tal-ġbir u l-analiżi tal-ħamrija Billi r-riżultati huma diġa miġburin u l-metodoloġija komuni u l-format tad- data sottomessa jridu jiżdiedu mar-Regolament (KE) Nru. 1091/94; tas-soluzzjoni Billi r-riżultati tal-osservazzjonijiet dwar postijiet permanenti ta’ osservazzjoni għas-sorvelljanza kontinwa tas-sistemi ekoloġiċi tal-foresti iridu jingħataw lil Kummissjoni kull sena; (1) ĠU L 326, 21 11. 1986, p. 2 (2) ĠU L 51, 21 2. 1997, p. 9 (3) ĠU L 125, 18 5. 1994, p. 1 (4) ĠU L 71, 31 3. 1995, p. 25 ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 REGOLAMENT (KE) Nru. 1091/94 qed jiġi emendat kif ġej: 1. L-Artikolu 1(2) huwa mibdul b’dan li ġej: Dwar postijiet permanenti ta’ osservazzjoni għanda “2. ssir sorveljanza ntensiva u kontinwa tas-sistemi ekoloġiċi tal-foresti. Din tinkludi inventarju kontinwu tal-kondizzjoni tal-qurriegħa, inventarju ta’ ħamrija u kundizzjoni tal-weraq rata ta’ deposizzjoni, fiż-żieda, u miżuri dwar meteoroloġija u kampjuni ta’ soluzzjonijiet ta’ ħamrija u analiżi skond il-metodi ta’ kampjuni oġġettivi u eżaminati skond metodi stabiliti. ” tibdil 2. L-Artikolu 1(3) huwa mibdul b’dan li ġej: Stati Membri għandhom jgħaddu lill-Kummissjoni “3. f’formoli standard qabel l-aħħar ta’ kull sena ta’ l-inqas id- data kollha mkejlha matul is-sena ta’ qabel għall kull post ta’ osservazzjoni kif speċifikat permanenti fl-Anness VIIa flimkien ma’ data mar-rapport kif speċifikat fl-Aness VIIb. Addizzjonalment, rapport annwali tal-progress dwar eval- wazzjonijiet u interpretazzjonijiet tar-riżultati li saru fil-livell nazzjonali għandhom jiġu mgħoddija lill-Kummissjoni qabel il-31 ta’ Diċembru ta’ kull sena kif speċifikat fl-Anness - VIIb. ” 3. L-Artikolu 1(4) huwa mibdul b’dan li ġej: “4. Dettalji tekniċi huma mniżżlin fl-Annessi III sa X. ” 4. Fl-Artikolu 2(1) l-inċiż li ġej hu miżjud wara l-aħħar inċiż: “— biex issiru kampjuni u analiżi ħamrija. ” tas-soluzzjoni tal- 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 227 5. L-Anness II, formoli 2a u 2b, huma mibdula bl-Anness I ta’ 9. L-Anness V ta’ dan ir-Regolament hu miżjud bħala l- dan ir-Regolament. Anness X 6. L-Anness III huwa emendat skond l-Anness II ta’ dan ir- Regolament. 7. L-Anness VIIa huwa emendat skond l-Anness III ta’ dan ir- Artikolu 2 Regolament. 8. L-Anness VIIb hu mibdul b’l-Anness IV ta’ dan ir-Regola- ment. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l- pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fit-18 ta’ Lulju 1997. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni Formoli 2a u 2b ta’ l-Anness II tar-Regolament (KE) Nru. 1091/94 huma mibdula b’dawn il-formoli li ġejjin: ANNESS I 2 2 8 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 0 3 / V o l. 2 1 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 229 230 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 ANNESS II Annes III tar-Regolamant (KE) Nru. 1091/94 huwa emendat kif ġej: — Paragrafu II. 3 ta’ l-Annes III huwa mibdul bil-paragrafu li ġej: “II. 3 Sfond Ġenerali ta’ Informazzjoni L-informazzjoni li ġejja dwar il-post u s-siġra għandhom jinġabru: — numru tal-post, — kxif, — numru tas-siġra, — informazzjoni dwar tneħħija u mortalità, — speċi tas-siġra, — klassi soċjali, — kulur tal-qurriegħa — viżibilità, u d-data ta’ l-istima. ” — Għall-paragrafi II. 4 (1), is-sentenzi li ġejjin ser jiżdiedu: “Siġra b’telf ta’ weraq bejn il-95 % u l-100 %, li għadha ħajja, tiġi mogħtija l-punteġġ ta’ 99. Il-punteġġ 100 huwa miżmum għall-siġar mejtin. ” — Paragrafu II. 5 huwa numerat mill-ġdid II. 6 u l-paragrafu ġdid li ġej huwa miżjud: “II. 5 Metodi l-istima viżwali tal-kondizzjoni tas-siġra u l-postijiet ta’ sorveljanza ntensivi (Foresti ICP) Fis-submanwal ta’ dettalji addizzjonali dwar l-għażla ta’ siġar u esekuzzjoni ta’ is- submanwal jinkludi informazzjoni teknika dwar il-parametri addizjonali li jridu jiġu stmati kif ukoll dwar s- jiġu segwiti d-dettalji tekniċi stabbiliti f’dan is- sottomissjoni ta’ dawn il-parametri. Huwa rakkomandat li ta’ għażla lill- submanwal u li Kummissjoni billi jiġu applikati d-dettalji relevanti tas-submanwal. ” l-istimi huma stabbiliti. Barra minn dan, fakultattiva r-riżultati jiġu sottomessi tal-parametri fuq bażi l-istimi ta’ 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 231 L-Anness VIIa tar-Regolament (KE) Nru 1091/94 qed jiżdied b’dan li ġej: — Ma’ paragrafu 1 (Rivista ta’ l-ismijiet tal-fajl għal kull spezzjoni) qed jiżdied b’dan li ġej: ANNESS III Stima L-Anness Frekwenza Isem (ismijiet) tal-fajl “Soluzzjoni tal-ħamrija X Kontinwa XX1996. PSS,XX1996. SSM,XX1996. SSO” — u l-aħħar subparagrafu hu mibdul bi: “Kull isem tal-fajl jikkonsisti f’kodiċi tal-pajjiż b’żewġ ittri (rappreżentati b’XX fil-lista ta’ ismijiet tal-fajls) segwiti bis- sena ta’ stima (per eżempju 1996) jew ĠENER meta l-informazzjoni tingħata darba biss, il-punt (. ) u kodiċi ta’ tlett ittri fl-estensjoni Dan il-kodiċi bi tlett ittri għall-fajls tal-post jikkonsisti fl-ittri PL (jew P) u l-ewwel ittra jew ittri tal- istima Ħamrija, Weraq, Żieda, Deposizzjoni, Meteoroloġija u Soluzzjoni ta’ Ħamrija. Dan il-kodiċi bi tlett ittri għall fajl tad-data jikkonsisti f’żewġ (jew waħda) ittra jew ittri għall-Ħamrija, Weraq, Żieda, Deposizzjoni, Meteoroloġija jew Soluzzjoni ta’ Ħamrija u waħda (jew tnejn) ittra jew ittri biex jindikaw Obbligatorji, ta’ Għażla jew il-partijiet differenti ta’ l-istima ta’ żieda (Evalwazzjoni), stima ta’ deposizzjoni (Arja) jew Meteoroloġija (Klima jew Ħsara). ” — It-3 formuli li ġejjin (XX1996. PSS, XX1996. SSM u XX1996. SSO) qed jiżdiedu: — Formoli 3a u 3b huma mibdula bil-formoli 3a u 3b mehmużin. — Fil-“Listi ta’ Kodiċi għad-data ta’ sorveljanza ta’ postijiet permanenti ta’ osservazzjoni li jridu jiġu mgħoddija lill- Kummisjoni” ser jiżdiedu l-partijiet li ġejjin: — Ma’ punt (1) Kodiċi tal-pajjiż it-3 kodiċi li ġejjin huma miżjuda: “13 Sverige 14 Österreich 15 Suomi-Finland” u wara punt 50: “— In for ma z z j o ni r i g w a r d i s- so r v e l j a nz a t a s- sol u z z j o ni t a ’ ħa mr i j a (51) Numru tal-kampjun Il-kampjuni fil-post għandhom jiġu nnumerati b’mod permanenti (1-99). (52) Kodiċi tal-kampjun Il-kodiċi li ġejjin għandhom jintużaw għall-kampjuni ta’ soluzzjoni ta’ ħamrija: 1: Tensjoni lysimeter 2: Tensjoni Zero lysimeter 3: Ċentrifugazzjoni 4: Estrazzjoni ta’ saturazzjoni (53) Fond tal-kampjun Il-fond tal-kampjun f’metri taħt il-wiċċ (eż. -0. 40) — In for ma zz j oni r i g w a r d i s- sor v elj a nz a ta l- ku ndi z zj oni ta s- si ġ r a (54) Kxif 1 L-ebda kxif speċjali (post li qiegħed f’foresta ikbar bl-ebda jew bi ftit serħan) 2 Kxif limitat (post fejn tarf ta’ foresta, f’niżla, eċċ. ) 3 Postijiet li huma severament esposti (fuq l-uċuħ ta’ muntanji, eċċ. ) 232 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 (55) Tneħħija u Mortalità Is-siġra nqatgħet u tneħħiet, u tħalla biss iz-zokk tagħha 11 użu maħsub, eż. traqqieq 12 użu għal raġunijiet biotiċi, eż. ħsara mill-insetti 13 użu għal raġunijiet abiotiċi, eż. fejn iwaddab ir-riħ 18 raġunijiet għall-għejbien mhux magħrufa Is-siġra għadha wieqfa u ħajja, imma parametri kondizzjonanti ma’ għadhomx jiġu stmati 21 siġra mxengla jew li tiddendel 22 qsim kbir fil-qurriegħa (‘il fuq minn 50 % tal-qurriegħa) jew zokk maqsum 23 siġra ma’ għadiex fil-klassi Kraft 1, 2 jew 3 (ma’ japplikax għall-ewwel inventarju f’post) 29 raġunijiet oħra (speċifika) Siġra mejta wieqfa 31 raġunijiet biotiċi, eż. attakk minn ħanfusa tal-qxur 32 raġunijiet abiotiċi, eż. nixfa, beraq 38 kawża tal-mewt mhux magħrufa Siġar li waqgħu (ħajjin jew mejtin) 41 raġunijiet abiotiċi, eż. tempesta 42 raġunijiet biotiċi, eż. kastori 48 kawża mhux magħrufa Noti: — klassi 22 taplika biss f’dawk il-pajjiżi li ma’ jirreġistrawx siġar b’iktar minn 50 % ħsara fil-qurriegħa — klassi 23 tapplika biss f’dawk il-pajjiżi li jirrestrinġu kampjuni lill-klassijiet Kraft 1,2 u 3 (56) Klassi Soċjali 1 siġar predominanti (inkluż siġar li joqogħdu weqfin weħedhom) bil-qurriegħa ta’ fuq li toqgħod wieqfa fuq il-livell ġenerali tat-tużell 2 siġar dominanti b’ qurriegħat li jiffurmaw livell ġenerali tat-tużell 3 siġar ko-dominanti li jestendu fit-tużell u li jirċievu ftit dawl minn fuq imma iqsar minn 1 jew 2 4 siġar miżmuma b’qurriegħat taħt il-livell ġenerali tat-tużell, li ma jirċevux dawl dirett minn fuq (57) Kulur ta’ qurriegħa 1 qurriegħa affetwata sostanzjalment (kuluriti jew interazzjoni fiżika) fuq naħa waħda 2 qurriegħa affetwata sostanzjalment (kulurita jew interazzjoni fiżika) fuq żewġ naħat 3 qurriegħa affetwata sostanzjalment (kulurita jew interazzjoni fiżika) fuq tliet naħat 4 qurriegħa affetwata sostanzjalment (kulurita jew interazzjoni fiżika) fuq erba’ naħat 5 qurriegħa li tikber miftuħa jew mingħajr evidenza ta’ effetti ta’ kulur 6 siġar miżmumin (58) Viżibilità 1 qurriegħa sħiħa li tidher 2 qurriegħa li tidher biss parzjalment 3 qurriegħa li tidher biss b’dawl minn wara (i. e. fil-profil) 4 qurriegħa ma tidhirx”. 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 233 234 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 235 236 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 237 238 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 ANNEX IV “ANNEX VII B DETALLJI GĦAS-SOTTOMISSJONI TA’ INFORMAZZJONI TA’ L-ISFOND DWAR IL-METODI TA’ SORVEL- JANZA APPLIKATI U R-RIŻULTATI TA’ L-EVALWAZZJONI/INTERPRETAZZJONI MIKSUBA FIL-LIVELL NAZZJONALI I. Rimarki Ġenerali Addizzjonalment għas-sottomissjoni tad-data minn sorveljanza intensiva tas-sistemi ekoloġiċi ta’ foresta, Stati Membri għandhom jippreparaw u jissottomessu lill-Kummissjoni dokument b’informazzjoni ta’ l-isfond dwar il- metodi ta’ sorveljanza applikati (Rapport ta’ Data Akkumpanjata, DAR) u rapport annwali dwar il-progress magħmul fl-interpretazzjoni/evalwazzjoni ta’ riżultati fil-livell nazzjonali (rapport ta’ progress annwali). Id-DAR jikkonsisti f’ żewġ partijiet: il-parti li tiddeskrivi l-metodi attwalment applikati tal-kampjuni, it-tagħmir użat, l-istima, l-analiżi, eċċ. (għall-dettalji ara paragrafu II. I) u l-parti dwar l-eċċezzjonijiet u disturbanzi li ma kienux mistennija (għall-dettaljati ara paragrafu II. 2). Stati Membri għandhom jissottomessu lill-Kummssjoni interpretazzjoni/evalwazzjoni għandu jinkludi tar-riżultati fil-livell nazzjonali, rapport kull fl- jibdew mill-1997 ‘il quddiem. Dan ir-rapport sena dwar il-progress sar li — informazzjoni dwar l-akwisti taċ-Ċentru Nazzjonali Fokali (NFC) innifsu, — deskrizzjoni (aġġornata) ta’ l-istrateġija nazzjonali ta’ evalwazzjoni, — rapport fil-qosor tar-riżultati li nkisbu fuq il-livell nazzjonali, u — informazzjoni dwar pubblikazzjonijiet li saru f’dan il-qasam fil-livell nazzjonali jew internazzjonali mill-NFC jew istituzzjonijiet oħrajn involuti. Rakkomandazzjonijiet għall-interpretazzjoni u evalwazzjoni ta’ riżultati fil-livell nazzjonali qed jingħataw hawn taħt fil-paragrafu III. II. Rapport ta’ Data Akkumpanjata II. 1 Parti mid-DAR li jiddeskrivi l-metodi attwalment użati, eċċ. Din il-parti tad-DAR tiddeskrivi l-metodi attwalment applikati tal-kampjuni, it-tagħmir użat, l-istima, l-analiżi, eċċ. Id-dettalji li ġejjin qed jingħataw: Inventarju/metodi ta’ kampjuni F’ħafna stħarriġ tas-sorveljanza ntensiva ta’ sistemi ekoloġiċi ta’ foresti hemm libertà kbira fl-għażla ta’ tagħmir, fond ta’ kampjuni, ħin, intensità ta’ l-istħarriġ, eċċ. Id-dettalji tat-tagħmir attwalment applikati, il-fond attwali, ħin u frekwenza tal-istħarriġ/kampjuni għandhom ikunu msemmija. Kull meta jkunu ttieħdu kampjuni, dettalji dwar dawn il-kampjuni inkluż il-ħażna u trasport, għandhom jiġu speċifikati. Kull miżuri ta’ kontroll li ġew applikati għandhom jiġu deskritti fil-qosor. Metodi ta’ analiżi u kalkolazzjoni tar-riżultati ta’ kampjuni, dettalji ta’ Fir-rigward ta’ analiżi fl-analiżi għandhom jingħataw. Fil-biċċa l-kbira ta’ stħarriġ, ċerti metodi għall-preparazzjoni u analiżi huma rakkomandati. Kull meta metodi differenti mill-metodi rakkomandati ikunu ġew applikati, dettalji eżatti ta’ dawn il-metodi għandhom jingħataw inkluż il-possibilitajiet għall kalkulazzjoni (mill-ġdid) tad-data miġjiba. Miżuri ta’ kontroll applikati (parteċipazzjoni f’testijiet fi ċrieki, eċċ. ) għandhom ikunu deskritti fil-qosor. l-kampjuni u metodi applikati l-preparazzjoni ta’ Bħala bażi tad-deskrizzjoni tal-metodi, il-kwestjonarji DAR li ġew żviluppati mill-Istitut ta’ Koordinazzjoni ta’ Sorveljanza Intensiva tal-Foresta tal-Kummissjoni Ewropea, f’kollaborazzjoni mil-qrib maċ-chairmen ta’ panel ta’ esperti ta’ l-ICP Foresti (UN/ECE), jistgħu jintużaw għall-deskrizzjoni ġenerali ta’ l-istima tad-data L-informazzjoni mgħotija bl-għajnuna tal-kwestjonarji DAR tibqa’ valida matul is-snin sakemm il-metodi applikati jinbidlu. 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 239 Attenzjoni speċjali għandha tingħata biex jiġu osservati u dokumentati bdil fil-metodi applikati għall-inventarju, trasport u analiżi. Differenzi reġjonali għandhom jiġu msemmija u spjegati laboratorji differenti wżati għall-analiżi). fid-dettal sħiħ (eż. II. 2 Parti mid-DAR li tittratta l-eċċezzjonijiet u disturbanzi lima kienux mistennija (DAR annwali) Minbarra l-informazzjoni ġenerali dwar il-metodi deskritti billi jintuża’ il-kwestjonarju DAR, il-problemi speċifiċi, eċċezzjonijiet, disturbanzi u problemi li jivvaliditaw d-data sottomessa kull sena, iridu jiġu deskritti. Eċċezzjonijiet u disturbanzi Sitwazzjonijiet eċċezzjonali u disturbanzi mportanti mir-rutina għandhom ikunu rapportati. Minbarra d- deskrizzjoni tal-metodi applikati għall-kampjuni, analiżi, eċċ. , kif preżentati fil-kwestjonarji DAR, hemm bżonn ta’ dokumentazzjoni tajba ta’ l-eċċezzjonijiet, sitwazzjonijiet eċċezzjonali u disturbanzi Dawn ikunu dokumentati fir-rapport annwali DAR u sottomessi lill-Kummissjoni flimkien mad-data sottomessa. Validazzjoni ta’ data u ġestjoni ta’ data Il-proċeduri applikati għall-informazzjoni dwar kontroll ta’ kwalita għandha tingħata, inkluż limiti ta’ rifjut ta’ li ġew applikati biex jispezzjonaw il-konsistenza tad-data data (spezzjonijiet plawsibli) kif ukoll nazzjonali. il-proċeduri Meta jeżisti vojt fid-data, stimi bbażati fuq riżultati minn sorsi oħra jistgħu jsiru f’ċerti każi. Din d-data stmata ser tkun indikata u l-assunzjonijiet użati għandhom ikunu dokumentati b’attenzjoni. III. Rapport annwali dwar nazzjonali il-progress magħmul fl-interpretazzjoni/evalwazzjoni tar-riżultati fil-livell Dan ir-rapport jipprovdi informazzjoni dwar il-progress li sar fl-interpretazzjoni/evalwazzjoni tar-riżultati fil- livell nazzjonali. Għal li ġejjin ser jingħataw: l-interpretazzjoni/evalwazzjoni fil-livell nazzjonali d-dettalji tar-riżultati Informazzjoni Ġenerali Stati Membri għandhom jagħmlu evalwazzjoni u interpretazzjoni tas-sorveljanza ta’ data fuq il-livell nazzjonali. Stati Membri huma ħielsa li rrapurtata lil-Kummissjoni. Madankollu, is-suġġerimenti li ġejjin ser jingħataw għal din l-evalwazzjoni: jiddeċiedu liema evalwazzjoni u interpretazzjoni issir fuq livell nazzjonali u Evalwazzjoni u interpretazzjoni ta’ spezzjoni singolari Kull meta riżultati minn spezzjonijiet antiki huma disponibbli għanda ssir prova biex jiġu determinati xejriet Ir- riżultati ta’ stħarriġ singolari għandhom ikunu revisti u mqabbla ma’ riżultati minn stħarriġ oħra (simili) li saru (fl-istess) reġjun/pajjiż. Differenzi u tixbiħ għandhom ikunu ndikati u meta japplika d-differenzi għandhom jkunu evalwati. Ukoll, data relevanti minn sorsi oħra, li tista’ tispjega ċertu relazzjonijiet fil-parametri għandha tkun inkluża hawn fl-evalwazzjoni. Evalwazzjoni integrata u interpretazzjoni Meta jitlestew l-istħarriġ differenti, jinħolqu possibilitajiet għall-evalwazzjoni integrata. Fl-NFC, ir-riżultati kollha ta’ stħarriġ u rapporti ta’ evalwazzjoni huma miġbura. L-NFC għandha tikoordina l-evalwazzjoni integrata u l- interpretazzjoni tar-riżultati ta’ stħarriġ differenti fil-livell nazzjonali. Evalwazzjoni u interpretazzjoni tad-data esterna Ir-riżultati misjuba ta’ l-evalwazzjoni integrata u interpretazzjoni għandha tiġi reveduta u mqabbla ma’ riżultati minn sorsi oħrajn. Differenzi u similaritajiet għandhom ikunu nnotati u spjegati kull meta huwa possibli. 240 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 IV. Ħin għas-sottomissjoni tad-DAR u r-rapport dwar il-progress li sar fl-interpretazzjoni/evalwazzjoni tar- riżultati fil-livell nazzjonali. IV. 1 Ħin għad-DAR Il-kwestjonarju DAR għandu jitlesta u jiġi sottomess lill-Kummissjoni bl-ewwel sottomissjoni ta’ data. Jekk il- metodi jiġu mibdula l-informazzjoni dwar it-tibdil għanda tiġi sottomessa. Il-parti tad-DAR li tikkonċerna d- deskrizzjonijiet ta’ disturbanzi notati u eċċezzjonijiet għandhom jiġu sottomessi lill-Kummissjoni flimkien mad- data li tiġi sottomessa kull sena. IV. 2 Ħin għar-rapport annwali dwar il-progess li sar fl-interpretazzjoni/evalwazzjoni tar-riżultati fil-livell nazzjonali Rapporti dwar progress fuq evalwazzjonijiet u interpretazzjonijiet li saru fil-livell nazzjonali għandhom jiġu mgħoddija lill-Kummissjoni qabel il-31 ta’ Diċembru kull sena. ” 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 241 ANNEX V “ANNEX X METODI KOMUNI GĦAL-SORVELLJANZA TA’ SOLUZZJONIJIET TA’ ĦAMRIJIA FIL-POSTIJIET PERMA- NENTI TA’ OSSERVAZZJONI I. Rimarki Ġenerali Sorveljanza ta’ soluzzjoni tal-ħamrija tkun trid issir fuq ta’ l-inqas 10 % tal-plottijiet permanenti ta’ osservazzjoni. Huwa rakkomandat li soluzzjoni ta’ ħamrija tkun sorveljata fuq postijiet fejn deposizzjonijiet huma wkoll sorveljati. Installazjoniji ta’ apparat ta’ soluzzjoni ta’ ħamrija għandhom jiġu kompluti sat-30 ta’ Ġunju 1998. Dan l-Anness hu bbażat fuq rakkomandazzjonijiet tekniċi tal-Panel ta’ Esperti fil-Ħamrija tal-UN/ECE Programm Kooperativ Internazzjonali dwar l-Istima u s-Sorveljanza ta’ l-Effetti tat-Tniġġiż ta’ l-Arja fuq il-Foresti (Foresti ICP). Qed issir riferenza għas-submanwal (1996) ppreparat minn dan il-panel ta’ esperti. II. Inventarju tal-metodoloġija II. 1 Selezzjoni ta’ lokalità kampjun Kampjuni ta’ soluzzjoni ta’ ħamrija għandhom jiġu installati viċin fejn l-istima tal-kundizzjoni tal-qurriegħa qed issir. Huwa rakommandat li l-‘lysimeters’ ikunu mqassmin bl-adoċċ jew b’mod sistematiku fuq il-post kollu avolja jkun limitat bil-presenza ta’ ġebel jew zkuk (mhijiex speċifikata distanza minn siġra) Minħabba d- dan jista’ disturbanzi fil-ħamrija, it-tensjoni zero ‘lysimeters’ ma’ għandhomx jiġu nstallati fil-parti ċentrali tal-post fejn il- parametri tas-siġra huma sorveljati. Għal raġunijiet prattiċi, jista’ jintuża subpost rapreżentattiv. Lysimeters li diġa ġew installati jistgħu jinżammu, imma nstallazzjonijiet ġodda għandhom isiru skond kif propost hawn fuq. II. 2 Il-fond ta’ kampjuni Huwa rakkomandat li aċċettata. l-lysimeters ikunu nstallati f’fond fiss imma nstallazzjoni skond l-orizzonti hija wkoll — Kolletturi ta’ soluzzjonijiet ta’ ħamrija Huwa rakkomandat bis-saħħa li lysimeters ikunu mqiegħda ta’ l-inqas f’fond doppju, i. e. wieħed fiż-żona tal- għeruq (fond rakkomandat huwa 10 sa 20 ċm) sabiex tintrebaħ vista fil-konċentrazzjonijiet ta’ nutrijenti u elementi tossiċi viċin l-għeruq fini (skop 1) u wieħed taħt iż-żona ta’ l-għeruq (fond rakkomandat hu ta’ 40- 80 ċm), biex jiġi stmat l-element maħruġ (skop 2). Huwa wkoll rakkomandat li t-tielet lysimeter jitpoġġa mmedjatament taħt is-saff ta’ dak li jkun hemm ġo l-ħamrija. — Kampjuni ta’ ħamrija Jekk metodi ta’ estrazzjoni taċ-ċentrifugazzjoni jew ta’ saturazzjoni huma wżati, is-saffi ta’ ħamrija li ser jittieħdu bħala kampjuni huma dawk immsemmija fil-manwal tal-ħamrija: is-saff ta’ dak li jkun hemm ġo l- ħamrija, 0 - 10, 10 - 20, 20 - 40 u 40 - 80 ċm. Selezzjoni jew aggregazzjoni ta’ wħud mis-saffi jistgħu jsiru. II. 3 Frekwenza tal-kampjuni F’postijiet fejn isiru programmi oħra ta’ sorveljanza intensiva, eż. deposizzjonijiet u miżuri meteorologiċi, il- kampjuni tas-soluzzjoni tal-ħamrja għandha ssir darba fix-xahar jew kull ħmistax. F’każ ta’ kampjuni tal-ħamrija li ġew segwiti minn estrazzjoni tas-soluzzjoni tal-ħamrija, erba’ darbiet kull sena hu l-massimu minħabba l- proċedura distruttiva ta’ kampjuni. Il-kampjuni jridu jittieħdu fl-istess xahar tas-sena. II. 4 Trasport, ħażna jew preparazzjoni Il-kampjuni għandhom ikunu trasportati u maħżuna b’tali mod li tibdiliet kemikali jkunu minimizzati. Friski (4 °C) u ħazniet imdallma ta’ soluzzjoni ta’ ħamrija fis-sistema lysimeter inaqqsu l-attività bijoloġika. F’ħafna każi, u speċjalment matul staġuni li żżomm il-flixkun imdallam hu biżżejjed. Jistgħu jintużaw preservattivi organiċi imma dawn jistgħu ifixklu l-analiżi. Biex jitnaqqsu l-possibilitajiet ta’ kambjamenti fil-kampjuni, is-soluzzjoni tal-ħamrija trid tinġabar mill-aktar fis possibli wara li jiġi applikat il-ġbid. jew inorganiċi, iktar kesħin, Trasport u proċeduri ta’ ħażna (jinkludu l-perjodi ta’ stennija) iridu jkunu rapportati. Fejn applikabbli l-problemi u devjazzjonijiet ta’ dawn il-proċeduri għandhom ikunu rapportati fid-dettal. Għad-determinazzjoni ta’ traċċi ta’ metall, partijiet tal-kampjun iridu jkunu trasportati għal-laboratorju fi fliexken maħsulin bl-aċidu. 242 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 Jekk jinġabru kampjuni ta’ ħamrija, għandhom jinżammu friski f’basktijiet tal-plastik jew polyethylene u maħżuna f’4 °C sakemm issir ċentrifugazzjoni jew estrazzjoni għandha ssir fi żmien ġurnata (18-30 siegħa) wara l-ġabra tal-kampjuni tal-ħamrija. tas-saturazzjoni. Ċentrifugazzjoni jew preparazzjoni l-estratt ta’ II. 5 Sfond ta’ Informazzjoni Ġenerali L-informazzjoni li ġejja trid tinġabar: — numru tal-post, — informazzjoni dwar il-kampjun (tip, fond), — l-ewwel ġurnata tal-perjodu ta’ sorveljanza, — l-aħħar ġurnata tal-perjodu ta’ sorveljanza, — numru ta’ perjodi (ugwali) ta’ kejl fil-perjodu ta’ sorvelljanza II. 6 Metodi ta’ Analiżi Fis-‘submanwal dwar il-ġbir tas-soluzzjoni tal-ħamrija u analażi’ ippreparat mill-Panel ta’ Esperti tal-Ħamrija tal- Foresti ICP, il-metodi approvati għall-analiżi tal-parametri tas-soluzzjonijiet ta’ ħamrija varji huma deskritti. Huwa rakkomandat li l-metodi approvati jintużaw. Jekk metodi oħra (nazzjonali) huma applikati, tqabbil ta’ l- analiżi tar-riżultati ser ikunu rapportati fid-dettal flimkien ma’ preżentazzjoni tar-riżultati tal-analiżi. L-inventarju tas-soluzzjonijiet ta’ ħamrija tal-foresta li jissorvelja jrid jiddistingwi bejn parametri obbligatorji u fakoltattivi (Ara lista hawn taħt). Lista ta’ parametri Parametri Kondutività pH Alkalinità DOC Sodju (Na) Potasju (K) Kalċju (Ca) Manjesju (Mg) Aluminju (total) Aluminju (labile) Ħadid (Fe) Manganese (Mn) Fosforu totali (P) NO3 - N SO4 - S NH4 - N Kloru (Cl) Kromju (Cr) Nikel (Ni) Zingu (Zn) Ram (Cu) Ċomb (Pb) Cadmium (Cd) Silikon (Si) Unità µS/cm µmolc/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l mg/l Mandatorja/Fakoltattiva Fak. Man. Fak. (jekk pH > 5) Man. Fak (1) Man. Man. Man. Man. (jekk pH < 5) Fak. Fak. Fak. Fak. Man. Man. Fak. (2) Fak. (1) Fak. Fak. Fak. (3) Fak. (3) Fak. Fak. Fak. Man. = Mandatorju Fak. = Fakoltattiva. (1) Meta l-estimi ikunu kkalkolati fuq bażi aċiduża huwa rakkomandat li jittieħed kejl. (2) F'żoni b'deposizzjoni NH għolja huwa rakkomandat li jittieħed kejl ta' l-NH4 (fuq 20 kg NHx għal ha kull sena). (3) Rakkomandat peress li dawn huma nutrijenti minuri. L-Istati Membri huma ħielsa li janalizzaw iktar, kollha, jew parti tal-parametri fakoltattivi. II. 7 Trasferiment ta’ data L-Istati Membri għandhom jgħaddu lill-Kummisjoni din l-informazzjoni għall kull post f’forma standard (ara l- Anness VIIa, Formola 9a, 9b u 9ċ). ”


title: WRITTEN QUESTION No. 2502/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Fire at the Sellafield nuclear installation, Britain

eurovoc_concepts:
United Kingdom
fire
nuclear power station

text: 11. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 76/117 (98/C 76/224) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2498/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Maren Gu¤ nther (PPE) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Muista Euroopan maista tulevat potilaat ja la¤a¤ka¤rinpalkkioiden asianmukainen maksaminen La¤a¤ka¤rinpalkkioiden perimisen yhteydessa¤ on ilmennyt ongelmia etenkin siksi, etta¤ portugalilaiset tyo¤suhteessa olevat potilaat vaihtavat usein asuinpaikkaansa. Sairaskassat eiva¤t voi antaa vakuutustodistusta portugalilaisten tyo¤ntekijo¤iden kohdalla. Lisa¤ksi asuinpaikan toistuvan vaihtumisen vuoksi ei pystyta¤ edes henkilo¤papereiden avulla saamaan tietoja potilaasta tai ha¤nen vakuutuksestaan. Miten voidaan varmistaa se, etta¤ Euroopan muista maista tulevat potilaat maksavat la¤a¤ka¤rinpalkkiot asianmukaisesti? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (9. syyskuuta 1997) Ja¤senvaltioiden sosiaaliturvaja¤rjestelmia¤ koordinoidaan neuvoston asetuksilla (ETY) › 1408/71 ja 574/72 (1). Na¤iden asetusten mukaisesti henkilo¤, joka on Portugalissa toimivan yrityksen palveluksessa ja jonka tyo¤nantaja la¤hetta¤a¤ toisen ja¤senvaltion alueelle suorittamaan siella¤ tyo¤ta¤, kuuluu edelleen Portugalin sosiaaliturvaja¤rjestel- ma¤n piiriin, ellei komennuksen kesto ylita¤ 12 kuukautta. Ta¤llaisessa tapauksessa portugalilainen tyo¤ntekija¤ kuuluu edelleen Portugalin terveydenhoitoja¤rjestelma¤n piiriin. Ha¤nella¤ on siis oikeus saada terveydenhoitopalveluja Portugalissa ja sen lisa¤ksi myo¤s siina¤ ja¤senvaltiossa, jossa parhaillaan tyo¤skentelee. Ja¤lkimma¤isessa¤ tapauksessa luontoisedut antaa toimivaltaisen Portugalin terveyden- hoitolaitoksen puolesta sen ja¤senvaltion laitos, jossa asianomainen tyo¤ntekija¤ tyo¤skentelee (asetuksen (ETY) › 1408/71 22 ja 22 b artikla). Etuuksien saamista varten Portugalin laitos antaa tyo¤ntekija¤lle terveydenhuoltoalan lomakkeet E 111 ja E 106. Myo¤hemmin otetaan lisa¤ksi ka¤ytto¤o¤n uusi lomake E 128, joka on tarkoitettu nimenomaan la¤hetetyille tyo¤ntekijo¤ille, joilla on ollut laajennettu etuusoikeus 1. helmikuuta 1997 la¤htien. Mika¤li la¤hetetylla¤ tyo¤ntekija¤lla¤ on pysyva¤ osoite siina¤ ja¤senvaltiossa, jossa ha¤n parhaillaan tyo¤skentelee, ha¤n voi liittya¤ oleskelupaikkansa sairasvakuutusja¤rjestelma¤a¤n lomaketta E 106 ka¤ytta¤ma¤lla¤. Ellei pysyva¤a¤ osoitetta ole, la¤a¤ketieteellista¤ hoitoa tarvittaessa ka¤yteta¤a¤n lomaketta E 111. Lomake todistaa tyo¤ntekija¤n kuuluvan Portugalin terveydenhoitoja¤rjestelma¤n piiriin. Jokaisella ta¤llaisen lomakkeen esitta¤va¤lla¤ henkilo¤lla¤ on oikeus saada la¤a¤ketieteellista¤ hoitoa sen ja¤senvaltion lainsa¤a¤da¤nno¤n mukaisesti, jonka alueella ha¤n tyo¤skentelee. Toimivaltai- nen laitos (cid:150) eli ta¤ssa¤ nimenomaisessa tapauksessa Portugalin laitos (cid:150) korvaa toiselle ja¤senvaltiolle sille aiheutuneet kulut. (1) Saatettu ajan tasalle asetuksella › 118/97 (EYVL L 28, 30. 1. 1997. ), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella › 1290/97 (EYVL L 176, 4. 7. 1997). (98/C 76/225) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2502/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Tulipalo brittila¤isessa¤ Sellafieldin ydinvoimalassa Britannian Cumbriassa sijaitsevassa Sellafieldin ydinvoimalassa oli tulipalo 12. kesa¤kuuta 1997. Laitoksessa tehtiin tuolloin purkuto¤ita¤. Onko Euroopan komissiolle kerrottu mita¤a¤n yksityiskohtia ta¤sta¤ tapauksesta? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (4. syyskuuta 1997) British Nuclear Fuels Ltd -yhtio¤ (BNFL) on ilmoittanut komissiolle, etta¤ tulipalo rajoittui ka¤yto¤sta¤ poistetussa rakennuksessa sijaitsevaan koppiin, jota ka¤ytettiin ruostumattomasta tera¤ksesta¤ valmistetun astian leikkaami- seen. Ilmoituksen mukaan kukaan ei loukkaantunut tulipalossa eika¤ saastumisvaaraa tai radioaktiivisten pa¤a¤sto¤jen vaaraa ollut. Laitoksen palokunta sammutti tulipalon, ja tapahtumasta ilmoitettiin BNLF Sellafieldin 19. kesa¤kuuta 1997 julkaisemassa tiedotteessa


title: Komission kertomus neljännellä AKT-EY-yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksen sopimuksella, käyttöön otetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän toiminnasta vuonna 1996

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Stabex
export revenue
financial protocol
marketing

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 07. 1997 KOM(97) 374 lopull. KOMISSION KERTOMUS neljännellä AKT-EY-yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksen sopimuksella, käyttöön otetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän toiminnasta vuonna 1996 I. JOHDANTO 1. Yhteisön tuen rahoitusta ja hallinnointia koskevan sisäisen sopimuksen 31 artiklan 3 kohdassa määrätään, että: komissio laatii joka vuosi jäsenvaltioita varten yleiskertomuksen vientitulojen vakauttamisjärjestelmän toiminnasta ja siitä, miten AKT-valtiot ovat käyttäneet siirrettyjä varoja. 2. Tämä kertomus koskee AKT-EY -toimielinten toimintaa ja järjestelmän hallinnointia vuoden 1996 aikana sekä erityisesti vuoden 1995 siirtojen jakamista Stabex-järjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna neljännen AKT-EY -yleissopimuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Mauritiuksen sopimuksella, mukaisesti. Järjestelmän rahoitustilanne on parantunut edelleen siinä määrin, että siirrot pystyttiin kattamaan kokonaan jo toisena perättäisenä soveltamisvuonna. -2 n. AKT-EY -TOIMIELINTEN TOIMINTA 3. Stabexin toiminnasta keskusteltiin AKT-EY -asioita käsittelevän ministerineuvoston 21. kokouksessa (Apia, 27. - 28. kesäkuuta 1996) ja AKT-EY -suurlähettiläskomitean 43. kokouksessa (Bryssel, 31. toukokuuta 1996). 4. Kokouksissa käsitellyt asiat liittyivät AKT-EY -asioita käsittelevän ministerineuvoston päätöksen valmisteluun. Kyseisellä päätöksellä oli määrä sallia soveltamisvuoden 1995 varojen siirto odotettaessa neljännen AKT-EY -yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksen sopimuksella, voimaantuloa (katso jäljempänä 8 kohta). -3 HI. SOVELTAMISVUODEN 1995 SIIRROT 5. Siirtoperusteiden laskenta Komissio totesi soveltamisvuoden 1995 osalta 19 AKT-valtion voivan saada 21 siirtoa Stabexin perusteella. Tämän kertomuksen taulukossa 1 on esitetty luettelo 21 maa- tuote -parista, joiden osalta tulojen menetykset voidaan ottaa huomioon (katso sivu 24). 6. Siirtoperusteiden kokonaismäärä on yleissopimuksen 197 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun omavastuun soveltamisen jälkeen 87 989 500 ecua. Tässä yhteydessä on huomattava, että sovellettaessa yleissopimuksen 204 artiklaa yhteisön tuontitilastojen perusteella laskettu siirtoperuste pienennetään AKT-valtion kaikkiin määräpaikkoihin suuntautuvaa vientiä koskevien tilastojen perusteella lasketun siirtoperusteen suuruiseksi, kun jälkimmäinen määrä on pienempi. 7. 203 artiklan mukainen pienennys tapauksissa komission ja AKT-valtioiden edustajien oli neuvoteltava Useissa yleissopimuksen 203 mukaisesti kyseisten tuotannon, tuotteiden kaupan olleen kokonaisviennin ja yhteisöön suuntautuvan viennin muutosten vuoksi. Näiden neuvottelujen perusteella on päädytty seuraaviin pienennyksiin. 7. 1. pienennys kyseisen tuotteen kaupan olleen tuotannon merkittävien muutosten perusteella: Maa Tuote Pienennys Kap Verde Sierra Leone Benin tuoreet banaanit kaakaopavut palmutuotteet Päiväntasaajan Guinea kaakao Ruanda Dominica Grenada Saint Vincent Tuvalu tee* banaanit banaanit banaanit kopra ecuina % siirtoperusteesta 206 239 1 293 024 308 017 168 058 1 478 865 1 450 157 614 930 1407 941 11 319 23,80 51,80 34,20 17,50 68,80 10,19 34,02 9,46 52,30 Ruandan tasavalta pyysi 24. lokakuuta 1996 päivätyllä kirjeellä 203 artiklan mukaisten neuvottelujen aloittamista uudelleen teen ja kahvin osalta. Jälkimmäisen tuotteen tapauksessa komission kanta oli johtanut siirtoperusteen pienentämiseen 100 prosentilla. Neuvottelut olivat tätä kertomusta laadittaessa parhaillaan käynnissä. -4 7. 2 pienennykset kaupan olleen määräpaikkoihin: tuotannon viennin vähennyttyä kaikkiin Maa Tuote Pienennys ecuina % siirtoperusteesta Togo Tuvalu Vanuatu kaakaopavut kopra kaakao 1 364 177 7 514 268 957 52,40 72,80 37,10 7. 3. pienennykset yhteisöön suuntautuvan viennin osuuden vähennyttyä kaikkiin määräpaikkoihin suuntautuvasta viennistä: Maa Tuote Pienennys Benin Burundi palmutuotteet raakavuodat tai - nahat ecuina % siirtoperusteesta 388 389 200 259 65,40 40. 10 Malawi tee 2 579 830 24,14 8. Siirtojen määritys Huomioon otettavien siirtojen kokonaismäärä, tarvittaessa yleissopimuksen 202 ja 203 artiklan mukaisten neuvottelujen jälkeen, oli näin ollen 76 241 824 ecua. Soveltamisvuoden 1995 vuosierä on 360 miljoonaa ecua tarkistetun yleissopimuksen 191 artiklan ja yleissopimuksen liitteenä olevan toisen rahoituspöytäkirjan mukaisesti. tarkistetun yleissopimuksen Tämä vuosierä on kuitenkin käytettävissä vasta voimaantulon jälkeen, kun yleissopimuksen liitteenä oleva toinen rahoituspöytäkirja on ratifioitu. Mahdollistaakseen ja soveltamisvuoden 1995 varmistaakseen siten järjestelmän toiminnan jatkuvuuden AKT-EY -asioita käsittelevä ministerineuvosto sopi seuraavaa 28. kesäkuuta 1996 tehdyllä päätöksellä N:o 2/96: suorittamisen siirtojen - Komissio käyttää väliaikaisesti ensimmäisen rahoituspöytäkirjan mukaisia käyttämättä jääneitä varoja ja yleissopimuksen 192 artiklan mukaisesti avatulle STABEX-tilille kertyneitä korkoja maksaakseen kokonaan tai suurelta osin AKT-valtioille tarkoitetut soveltamisvuoden 1995 siirrot. IV Lomén yleissopimuksen - Siinä tapauksessa, että toista rahoituspöytäkirjaa ei ratifioitaisi, yhteisö takaa sen, että nostetut varat ovat edelleen käytettävissä hyödyntämällä käyttötarkoitukseen sitomattomia määrärahoja. - Kun toinen rahoituspöytäkirja on ratifioitu, siirtoja varten nostetut varat palautetaan AKT-valtioiden käyttöön siirtämällä ne takaisin IV Lomén yleissopimuksen 192 artiklassa tarkoitetulle STABEX-tilille. Jos päätöksessä mainittujen käyttämättä jääneiden varojen määrä on suurempi kuin soveltamisvuoden 1995 osalta maksettavien siirtojen kokonaismäärä, siirrot voidaan kattaa sataprosenttisesti. 9. Maksukauden yhteenveto edunsaaiamaittain ia tuotteittain Taulukossa 2 (sivu 25) esitetään yhteenveto maksukaudesta edunsaajamaittain. Kuten vuonna 1994, järjestelmästä hyötyivät eniten kaksi karibialaista banaanien viejävaltiota, joiden huomioon otettavat tulojen menetykset johtuivat monista eri syistä, kuten hirmumyrskyn ja kuivuuden seurauksista sekä alan rakenneongelmista. 10. Yhteenveto tuotteittain (katso taulukko 3, sivu 26) vahvistaa vuoden 1994 suuntaukset, jolloin siirtoja kohdistui eniten banaaniin ja puuvillaan (60 ja 15,9 prosenttia siirtojen kokonaismäärästä). Tehdyt siirrot ovat useissa tapauksissa merkittävä täydennys suhteessa edunsaajamaiden vientitulojen kokonaismäärään. Esimerkkeinä voidaan mainita: AKT-valtio Tuote Siirrot/tulot kaikki tuotteet vuonna 1995 (arvio) % Dominica Saint Lucia Saint Vincent Tuvalu banaanit banaanit banaanit kopra 38,7 24,7 30,8 20,4 -6 11. Stabexista saatavien varojen vaikutus kyseiselle alalle nähdään kuitenkin parhaiten vertaamalla siirrettyjä määriä sen tuotteen vientituloihin, josta siirto tehdään: AKT-valtiot Tuote Siirrot/ kokonaistulot kyseisestä Päiväntasaajan Guinea kaakao Ruanda Burundi Zimbabwe Malawi Dominica Saint Lucia Saint Vincent Tuvalu Vanuatu raakavuodat tai nahat raakavuodat tai nahat puuvilla tee banaanit banaanit banaanit kopra kaakao tuotteesta (1995) % 17,9 38,2 21,7 31,6 37,9 99,9 48,8 77,7 62,1 43,2 Tämä suhde voi kasvaa varsinkin, jos tuotteiden vientimäärät ovat suhteellisen pieniä ja vaihtelevat huomattavasti vuodesta toiseen. Jos mataliin markkinahintoihin yhdistyy tilapäisiä vaikeuksia alalla, tulot voivat laskea hyvin jyrkästi, mikä voi johtaa suhteellisen korkeisiin siirtoihin. On kuitenkin huomattava, että vaikka tietyissä tapauksissa kyseisten tuotteiden vientitulot ovat hyvin suuret, siirrot tuovat niihin merkittävän lisän. -7 IV. SIIRTOJEN KÄYTTÖ 12. Molemminpuoliset velvoitteet 12. 1 BENIN Soveltamisvuosi 1993 Palmutuotteet Palmutuotteet 1993 662 709 ecua 1993 täyd. 27 049 ecua 9. 3. 1995(1993) 16. 9. 1996 (1993 täyd. )* 25. 11. 1996 Tuotteet Maksupäivä Molemminpuolisten velvoitteiden allekirjoituspäivä Tiivistelmä : Stabexin varoja käytettiin edistämään seuraavien tavoitteiden täyttymistä: - Maataloustuotannon ja maataloustuotteiden viennin monipuolistaminen toteuttamalla toimia markkinapotentiaalia omaavien maatalousalojen edistämiseksi joko maailmanlaajuisella tai alueiden tasolla. Etusijalla ovat tuotteet, jotka soveltuvat sekä vientiin että kansallisille markkinoille. Näitä ovat esimerkiksi maissi, maapähkinät, hedelmät ja vihannekset. - Palmuöljyalan elvyttäminen rahoittamalla nykyisten tarhojen kunnostusta ja tukemalla kyläyhteisöjen tai yksityisyrittäjien omistuksessa olevien uusien tarhojen perustamista sekä maaseutua kehittävien osuuskuntien omistamien tarhojen kohennusta. * katso sivu 23 1992 1992 1993 783 508 ecua 792 762 ecua 704 412 ecua 1993 täyd. 28 751 ecua* 12 2 BURKINA FASO Soveltamisvuosi 1992 ja 1993 Tuotteet Vuodat ja nahat Puuvilla Puuvilla Puuvilla 8. 2. 1995(1992) 8. 2. 1995 (1993) 5. 9. 1996 (1993 täyd. )' 21. 10. 1996 Maksupäivät Molemminpuolisten velvoitteiden allekirjoituspäivä Tiivistelmä : Maan hallitus halusi parantaa liikenneyhteyksiä alueille, joilla olisi hyvät edellytykset puuviUanviljelyyn. Tämä oli eräs oleellisimmista edellytyksistä sille, että kyseisen alan tulokset paranevat ja sen vaikutus kansantalouteen vahvistuu. Maan hallitus ja komissio päättivät siten täydentää kyseisen alan tuottamilla kuljetusteiden korjaamiseen/kunnostamiseen varattuja määrärahoja. Viimeksi kuluneiden vuosien aikana puuvillantuotannossa on tapahtunut merkittävää edistystä. Markkinointivuonna 1994/95 havaittiin puuvillan viljelyalan lisääntyneen voimakkaasti (164 prosenttia) ja tuotannon kasvaneen vastaavasti. Sissilin maakunnan puuvillan varoilla On kuitenkin selvää, että alueen kehittymisen edellytyksenä on sen sisäisten kulkuyhteyksien paraneminen. Sivuteiden nykyinen kunto on yksi tärkeimmistä tuotannon kasvua estävistä tekijöistä. joka sijaitsevien tehtiin Sissilin maakunnassa teiden Tutkimuksessa, kunnostamisesta 105 km:n matkalta, voitiin yksilöidä neljä tärkeintä maaseutuliikenteen väylää: Léo-Beune, Boura-Niabouri, Tô-Silly ja Godé- Nébiélianayou. Näillä maaseututeiden kunnostustöillä oli huomattavia taloudellisia vaikutuksia sekä kaikkiin puuvillantuottajiin että koko alueen talouteen, ja lisäksi ne paransivat maaseutuväestön elinoloja. Työt rahoitettiin kokonaan vuosien 1992/1993 STABEX-varoista. Näiden maaseututeiden kunnossapito rahoitetaan valtion talousarviosta liikennealan sopeutusohjelman mukaisesti (PASECT). * katso sivu 23 -9 12 3 KAP VERDE Soveltamisvuosi 1993 ja 1994 Tuotteet Tuoreet banaanit Tuoreet banaanit 1993 1994 355 847 ecua 716 057 ecua Maksupäivät 6. 4. 1995 ( 1993) 3. 11. 1995 (1994) 1. 3. 96 Molemminpuolisten velvoitteiden allekirjoituspäivä Tiivistelmä Vuosina 1993 ja 1994 kärsityt tappiot johtuivat pääasiallisesti viennin keskeytymisestä, johon oli syynä banaanien heikko laatu niiden saapuessa vanhentunut Euroopan markkinoille. Tähän merikuljetusjärjestelmä sekä se, että tuotteiden laatu oli jo alun alkaen selvästi riittämätön. puolestaan syynä oli Banaanialan ensimmäisenä tavoitteena käytettäessä vuosien 1993 ja 1994 siirtoja oli kehittää kansainvälistä laatua oleva tuote, joka täyttää Euroopan markkinoiden vaatimukset. Tätä varten oli otettava käyttöön: - korkealaatuinen kuljetusketju viljelmiltä satamaan asti - kylmäketju, johon tuote saatettaisiin mahdollisimman pian pakkaamisen jälkeen ja joka toimisi keskeytyksettä määräsatamaan asti - merikuljetusjärjestelmä, jossa tuotteet kuljetetaan kylmäkonteissa. Viennin aloittaminen uudelleen edellytti tuotannon elpymistä ja viennin laatuvaatimusten täyttymistä. Tässä mielessä banaaninviljelyalalla oli pantava kuntoon tehokkaaseen tuottavuuteen oleellisesti vaikuttavat perustekijät: - omaksuttava hyvätasoinen jotta kasvinsuojeluaineita, täyttyisivät tekniikka "luonnonmukaisen ja kehitettävä viljelyä viljelyn" ilman edellytykset - otettava käyttöön kastelujärjestelmä, jolla voidaan vähentää vedenkulutusta vedensaanti banaanipuiden varmistamalla prosenttia 50 noin mahdollisimman tehokkaasti. -10 12. 4. Keski-Afrikan tasavalta Soveltamisvuosi 1992 ja 1993 Tuotteet puuvilla puuvilla puu 1992 1993 1993 450 591 ecua 724 213 ecua 1 022 587 ecua Maksupäivät 3. 5. 94(1992) 1. 12. 94(1993) 25. 9. 96 Molemminpuolisten velvoitteiden allekirjoituspäivä Tiivistelmä : Hätäohjelmaa edistettiin molemminpuolisten velvoitteiden osana myönnetyllä tuella, jolla voitiin kattaa kuudennes kyseisen ohjelman jäljellä olevista tarpeista. Keski-Afrikan lisäksi tasavallan myöntäneet rahoitustukea ohjelmalle. lainanantajat ovat tärkeimmät tarkoituksena on erityisesti hillitä valtion ensisijaisia menoja yhteisön rakennesopeutusohjelmaa, joka yksi on Tuen täydentämällä rahoitusvälineistä. Molemminpuoliset velvoitteet ja rakennesopeutusohjelma yhdessä kattavat seuraavien ministeriöiden toimintakustannukset 2,9 miljardiin Keski-Afrikan terveys-, opetus-, aluehallinto-, vesistö- ja metsätalous-, frangiin asti: ympäristö-, maatalous-, liikenne-, tie- ja vesirakennus-, sosiaali-, oikeus-, valtiovarain- ja suunnitteluministeriö. 1 1- 12 5 DOMINICA Soveltamisvuosi 1994 Tuotteet Maksupäivät Velvoitteet allekirjoitettu Banaanit 13. 9. 1995 30. 10. 1996 Tiivistelmä Katso Saint Vincent. 9 159 385 ecua (+ 221 588 ecua*) (11. 10. 1996*) * katso sivu 27 12 12 6 GUINEA BISSAU Soveltamisvuosi 1993 Tuotteet Maapähkinä 1993 Palmunpähkinät ja - 1993 ytimet 83 256 ecua 30 192 ecua Maksupäivä 2. 2. 1995 (1993) Molemminpuolisten velvoitteiden allekirjoituspäivä 28. 3. 96 Tiivistelmä : Vuonna 1993 kertyneet tappiot johtuivat pääasiallisesti seuraavista tekijöistä: - maapähkinät: sateiden väheneminen - palmutuotteet: palmupuiden vanhuus ja riittämätön sadonkorjuu-, käsittely jä varastointijärjestelmä. Molemminpuolisten velvoitteiden osana toteutettujen toimien tärkeimpänä tavoitteena oli: - trooppisten hedelmien tuotannon, korjuun, säilytyksen ja kuljetuksen elvyttäminen ja sisäisten ja ulkoisten kaupallisten jakelukanavien luomisen tukeminen, - palmutuotteiden laadun parantaminen ja niiden tuotannon lisääminen viennin lajikkeiden Palmutarhojen uudistaminen, uusien kasvattamiseksi. käyttöönotto ja istutusalojen laajentaminen. 13 127 HAITI Soveltamisvuosi Tuotteet 1994 Kahvi 6 495 387 ecua (+ 287 225 ecua*) Maksupäivä 3. 12. 1995 (2. 12. 1996*) Molemminpuolisten velvoitteiden allekirjoituspäivä 10. 3. 97 Tiivistelmä Haitin tasavallalle soveltamisvuoden 1994 osalta siirretyt varat täydensivät aiemmin myönnetyillä varoilla toteutettuja toimia ja niiden käytön tärkeimpänä tavoitteena oli vientialojen elvyttäminen maatalousteknisillä, kaupallisilla, organisaatioon liittyvillä ja institutionaalisilla toimenpiteillä. Näiden eri toimien tavoitteena oli: - tuotteiden laadun paraneminen, - tuottajien tulojen lisääntyminen, - vientitulojen kasvu, - institutionaalisen suorituskyvyn lujittuminen ja - työpaikkojen luomiseen tähtäävän politiikan edistäminen. Haitin tasavallan hallitus sitoutuu - noudattamaan talousuudistus- ja rakennesopeutusohjelmaansa, - määrittelemään turvallisen rahapolitiikan ja aloittamaan sen toteuttamisen, - jatkamaan julkisten hallintoelinten hajauttamista, - edistämään yksityisten aloitteiden kehittämistä maaseudun kehittämistoiminnassa. katso sivu 27 14- 12 8 MALAWI Soveltamisvuosi 1990 ja 1991 Tee Tee Kahvi 2. 8. 1995 13. 9. 1996 Tuotteet Maksupäivä Velvoitteet allekirjoitettiin Tiivistelmä : 1990 1991 1991 1 705 852 ecua 2 288 885 ecua 220 364 ecua Vuosien 1990/91 STABEX-varoista jäljellä oleva määrä käytettiin hankkeeseen, jonka tavoitteena oli lisätä Malawin hehtaarikohtaista teesatoa ja sen laatua nopeuttamalla teen uudelleenistutusohjelman toteuttamista. Hankkeen oli määrä kestää kahdesta kolmeen vuotta ja siihen kuului bonusmaksujärjestelmä (käteisenä), joka osittain korvasi teenviljelytiloille ensimmäisten viiden vuoden aikana aiheutuvat menetykset. Ottaen huomioon teealan merkityksen toiseksi suurimpana ulkomaanvaluutan tuojana molemminpuolisissa parantamaan teeteollisuuden toteuttamalla kloonaukseen perustuva teen uudelleenistutusohjelma. velvoitteissa taloudellista kannattavuutta sitouduttiin -15 12 9 SAINT LUCIA Soveltamisvuosi: 1994 Banaanit 22 176 403 ecua (+ 302 130 ecua*) 24. 8. 1995 (26. 11. 1996) 5. 9. 1996 Tuotteet Maksupäivä Velvoitteet allekirjoitettu: Tiivistelmä : Katso Saint Vincent. * katso sivu 27 -16 12. 10. SAINT VINCENT Soveltamisvuosi : 1994 Tuotteet Banaanit 25 724 865 ecua (+ 173 908 ecua*) Maksupäivä 24. 8. 1995 (26. 11. 1996) Velvoitteet allekirjoitettiin: 5. 9. 1996 Tiivistelmä : Banaanialan kärsimät vaikeudet eri Windwardsaarilla, joihin DOMINICA, SAINT LUCIA ja SAINT VINCENT kuuluvat, olivat hyvin samanlaiset. Ei siis ole yllättävää, että vuoden 1994 STABEX-varoja aiottiin näillä saarilla käyttää samoihin tarkoituksiin. Jotta saarten tuottajia autettaisiin parantamaan tuotantonsa tehokkuutta kilpailun mahdollistamiseksi kansainvälisillä markkinoilla vuosisadan loppuun mennessä, vuoden 1994 Stabex-varojen aiottua käyttötarkoitusta ei pitäisi nähdä ainoastaan edellisillä Stabex-siirroilla rahoitettujen hankkeiden täydennyksenä, vaan varojen käyttö olisi määriteltävä laajasti, ottaen huomioon vuoden 1994 varojen suuren määrän. taloudellisten Vuoden 1994 Stabex-varoja käytettiin siis kyseisillä kolmella saarella paitsi toimijoiden eduksi, joihin vientitulojen menetykset niiden vaikuttivat haitallisesti, myös maatalousalan talouselämän monipuolistamistoimiin. Tavoitteisiin kuuluivat erityisesti: ja yleensäkin - banaanin laadun ja tuottavuuden paraneminen, - maatalouden ja talouden laajemman monipuolistumisen edistäminen, - sosiaalisten turvajärjestelmien tarjoaminen jne. banaaniteollisuuden ja DOMINICAn, SAINT LUCIAn ja SAINT VINCENTin hallitukset sitoutuivat hedelmien jatkamaan taloudellista monialaistamista, korjaamaan laadunvalvontajärjestelmiä) institutionaalisia, hallinnollisia sekä johtamiseen ja rahoitukseen liittyviä puutteita sekä huolehtimaan siitä, että viljelijät omaksuvat tiukemman kurin viljelyyn liittyvissä ja sadonkorjuun jälkeisissä toimissa. rakennemuutosta (erityisesti * katso sivu 27 17 12. 11. SENEGAL Soveltamisvuosi 1994 Maapähkinätuotteet 1994 5 455 077 ecua 14. 9. 1995 26. 4. 96 Tuotteet Maksupäivä Molemminpuolisten velvoitteiden allekirjoituspäivä Tiivistelmä Maapähkinätuotannon elvyttämiseen. pyrkivän ohjelman jatkaminen ja korjatun sadon määrän vakauttaminen 400 000 tonniin edellytti tiettyjen sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, jotka mahdollistivat konkreettisten lyhyen ja pitkän aikavälin toimien toteuttamisen. Ohjelmassa oli välttämättä noudatettava tiettyjä perusperiaatteita, jotka koskivat myös nykyisiä molemminpuolisia velvoitteita. Niihin kuuluivat erityisesti: - edistää maapähkinäalan ammattijärjestöjen keskusliiton perustamista. Järjestön tavoitteena olisi alan eri toimijoiden välisten suhteiden hoito, - ottaa kyseisellä alalla käyttöön hintojen määritysmekanismi, joka heijastaisi kansainvälisiä kursseja ja varmistaisi alan rahoituksellisen tasapainon sekä takaisi tuotannolle sellaisen kannattavuuden, joka mahdollistaisi tuottajille tarvittavien tuotantopanosten saannin ja tärkeimpien tuotantovälineiden uudistamisen, - aloittaa kuoressa olevan maapähkinän jalostustoiminnan yksityistäminen ottaen asetettavat vähimmäisvelvoitteet, jotka ovat omiaan suojelemaan tuottajan laillisia etuja, kasviöljynvalmistajalle huomioon sellaiset - helpottaa alan toimijoiden käytössä olevien rahoitusvälineiden hallinnan tukiohjelman toteuttamista sekä keskusliittoon kuuluvien maatalousalan ammattijärjestöjen järjestäytymistä. - 1 8- 12. 12. T§AD Soveltamisvuosi 1993 ja 1994 Tuotteet Puuvilla Puuvilla 1993 1994 4 439 203 ecua 6 530 755 ecua Maksupäivät 16. 12. 1994(1993) 8. 1. 1996(1994) 29. 05. 96 Molemminpuolisten velvoitteiden allekirjoituspäivä Tiivistelmä Stabex-siirtoja käytettiin kahteen tarkoitukseen: - tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien edellytysten parantaminen puuvillan viljelyalueella erityisesti toteuttamalla toimia, joiden tarkoituksena on on kyseisen alueen teiden kunnostaminen kestäviksi, - Tsadin yleisen taloudellisen tilanteen parantaminen erityisesti tukemalla maan talousarviota teiden kunnossapidon osalta. - 1 9- 12 13 ZIMBABWE Soveltamisvuosi : 1993 Tuote Puuvilla 5 439 952 ecua (+ 222 039 ecua*) Maksupäivät 14. 12. 1994 (20. 8. 1996)* Velvoitteet allekirjoitettu: 3. 10. 1996 Tiivistelmä : jälkeisiin Vuoden 1993 STABEX-varat toipumaan nopeasti vuosien elvyttämistoimiin maatalousalan auttamiseksi 1994/95 kuivuuskaudesta. Erityisesti oli määrä tukea GOZ-ohjelmaa, jossa avun tarpeessa oleville viljelijöille jaettiin siemeniä ja maatalouden tuotannontekijöitä satokautena 1995/96. käyttää kuivuuden aiottiin GOZ-ohjelma on sitoutunut laatimaan ja toteuttamaan kuivuuden jälkeisiä elvyttämistoimia koskevan ohjelman satopakettiohjelman sellaisina, kuin ne on esitelty rahoittajille. ja erityisesti * katso sivu 23 2 0- 13. STABEXIN YLEINEN ARVIOINTI Tämän maittain suoritetun viidentoista arvioinnin perusteella tehtävän yleisen arvioinnin laadinta aloitettiin vuoden 1996 lopussa ja sen on määrä valmistua vuoden 1997 puolivälissä. Arvioinnin tulokset esitellään ja analysoidaan komission seuraavassa Stabexin toimintaa koskevassa kertomuksessa. - 2 1- V. ENSIMMÄISEN RAHOITUSPÖYTÄKIRJAN MUKAISET YLIJÄÄMÄT 14. Neljännen AKT-EY -yleissopimuksen 195 artiklan a kohdan mukaisesti komissio päätti 3. kesäkuuta 1996 siirtää tähän oikeutetuille AKT-valtioille vuoden 1995 päättymisen jälkeen määrärahoista jäljellä olevat ylijäämät sekä kertyneet korot. Vuosi 1995 on Stabex-järjestelmän viimeinen täytäntöönpano vuosi kyseisen yleissopimuksen liitteenä olevan ensimmäisen rahoituspöytäkirjan mukaisesti. Vuoden 1995 lopussa edellä tarkoitettujen ylijäämien kokonaismäärä nousi 67 661 825 ecuun, joista 49 640 081,69 ecua muodostui määrärahoista ja 18 021 743,31 ecua koroista. Nämä ylijäämät olivat peräisin pääasiallisesti soveltamisvuodelta 1994, joka pantiin täytäntöön vuonna 1995. Vuosi 1995 oli ainoa rahoituspöytäkirjan mukainen soveltamisvuosi, jona järjestelmässä käytettävissä olevat varat olivat suuremmat kuin niiden siirtojen kokonaismäärä, joihin AKT-valtiot olivat oikeutettuja. 15. Ylijäämien kokonaismäärä, jonka suuruus oli 67 661 825 ecua, on yleissopimuksen mukaisesti palautettava kullekin AKT-valtioille suhteessa sille yleissopimuksen 197 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti tulleeseen tai tulleisiin maksuihin. Näissä niin tietyt kutsutuissa omavastuumääriä koskevissa kohdissa määrätään, että kun edellytykset täyttyvät, maksu voidaan suorittaa siten, että kyseisten AKT-valtioiden kärsimän huomioon otettavan tulojen menetyksen määrä vähenee, jolloin Stabex- järjestelmän siirrot pienenevät. Taulukossa 4 (sivu 27) on ilmoitettu omavastuumäärät soveltamisvuosiksi 1990 - 1994 sekä suhteessa ylijäämien kokonaismäärään (67 661 825 ecua) tehdyt siirrot kaikkien tähän oikeutettujen AKT-valtioiden osalta. Kullekin AKT-valtiolle omavastuumäärien uudelleenjaossa osoitetut määrät on tarkoitettu tai valmisteilla olevien molemminpuolisten täydentämään meneillään velvoitteiden toteuttamista varten osoitettuja varoja. - 2 2- VI. SOVELTAMISVUODEN 1993 LISÄMÄÄRÄT (2. toukokuuta 1996 tehty komission päätös) 16. Etiopian viranomaiset ilmoittivat komissiolle edustustonsa välityksellä 29. maaliskuuta 1995, että vuoden 1993 siirroista toimitettuihin tilastoihin oli tehty merkittäviä muutoksia kahvin sekä vuotien ja nahkojen osalta. Komissio laski Etiopialle osoitetut siirrot uudelleen tarkistettujen tilastojen perusteella ja soveltamisvuonna 1993 vallinneiden olosuhteiden mukaisesti (katso komission päätös, 19. heinäkuuta 1994 pidetyn 1211. komission kokouksen pöytäkirja). Etiopialle maksetun määrän ja tarkistetun määrän erotus osoitti, että kyseiselle valtiolle oli maksettu 10 894 357 ecua liikaa. Koska Etiopian oikeutta siirtojen saamiseen myöhempinä soveltamisvuosina ei voitu rajoittaa, komissio pyysi Etiopiaa maksamaan tämän summan Stabexin tilille Euroopan kehitysrahastoon. Tämä maksu suoritettiin 27. marraskuuta 1995. 17. Lisäksi Vanuatun tekemän soveltamisvuoden 1993 tilastojen tarkistuksen perusteella todettiin, että sen kopraa koskevan 547 401 ecun siirron määrä, joka tämän valtion hyväksi oli päätetty suorittaa, olisi vähennettävä 265 281 ecuun. Koska tämä todettiin ennen kuin siirtoa oli maksettu, Vanuatulle tosiasiallisesti maksettu määrä rajoitettiin siis 265 281 ecuun. Mitä tulee päätetyn summan ja tosiasiallisesti maksetun summan erotukseen, jonka määrä oli 282 120 ecua, tätä määrää ei pienuutensa vuoksi olisi yksinään oleville AKT-valtioille. Yhdenmukaisuuden vuoksi vaikutti kuitenkin järkevältä lisätä Vanuatulle osoitetusta siirrosta pidätetty määrä Etiopian takaisin maksamaan määrään. edunsaajina siirretty vuonna 1993 18. Ottaen huomioon, että soveltamisvuodelle 1993 oli tunnusomaista varojen riittämättömyys, kyseinen yhteensä 11 176 477 ecun suuruinen määrä oli aiheellista jakaa uudelleen eri AKT-valtioiden kesken ja Vanuatu) suhteessa mukautettuihin siirtoihin. (Etiopia Tämän uudelleenjaon tulos ilmenee taulukosta 5. Tästä varojen uudelleenjaosta tulleet lisävarat osoitettiin käytettäviksi osana soveltamisvuoden 1993 molemminpuolisia velvoitteita. 23 maakoodi valtio tuote viitetaso soveltamis vuoden tulon menetys "omavastuu" siirtoperuste "omavastuun " jälkeen neuvottelut 202/203 art. siirtoperuste kuulemisten jälkeen vähennys 194 art. 2 kohta vähennys 194 art. 4 kohta siirron määrä 236 Burkina Faso Raakavuodat ja -nahat 5 725 787 5 066 939 658 848 247 Kap Verde Banaanit - tuoreet 903192 36 933 866 259 0 0 658 848 0 658 848 866 259 206 239 660 020 248 Senegal Maa pähkinä tuotteet 78 938 347 74 757140 4181 207 1 254 362 2 926 845 0 2 926 845 264 Sierra Leone kaakaopavut 5 305 628 2 755 037 2 550 591 53 056 2 497 535 1 293 024 1 204 511 280 Togo 284 Benin kaakaopavut Palmutuotteet 7 902 523 5 219 213 2 683 310 79 025 2 604 285 1 364177 1 240108 2 092 556 1 190 708 901 848 0 0 901 848 696 406 205 442 961 980 168 058 793 922 310 Päiväntasaajan Guinea kaakaopavut 5 404 285 4 442 305 961 980 324 Ruanda Tee 3 333 272 1 149 770 2183 502 33 333 2150 169 1 478 865 671304 328 Burundi 350 Uganda 382 Zimbabwe 386 Malawi 460 Dominica 465 Saint Lucia 467 473 Saint Vincent ja Grenadiinit Grenada 806 Salomonsaaret 807 Tuvalu 816 Vanuatu Raakavuodat ja -nahat 2 823 113 2 252 745 570 368 Raakavuodat ja -nahat 2 880 413 2 380 914 499 499 Tee 637 842 207 630 430 212 0 0 0 570 368 0 570 368 499 499 200 259 299 240 430 212 0 430 212 Karstaamaton ja kampaamaton puuvilla Tee Banaanit - tuoreet Banaanit - tuoreet Banaanit - tuoreet Banaanit - tuoreet Muskottipa hkinät ja -kukat kaakaopavut Kopra kaakaopavut 56 092 468 41 427 062 14 665 406 2 524161 12141 245 0 12141 245 44 792 020 33 657 590 11 134430 447 920 10 686 510 2 579 830 8106 680 33 084 870 18 524 240 14 560 630 330 849 14 229 781 1 450157 12 779 624 73 048 802 54 612 020 18 436 782 730 488 17 706 294 0 17 706 294 42 538191 27 223 411 15 314 780 425 382 14 889 398 1 407 941 13 481 457 4083 060 2 275 346 1 807 714 0 1 807 714 614930 1 192 784 2 768 040 2 236 740 531 300 0| 531 300 4 018 295 3 835 306 182 989 26173 4 528 21 645 1 780 660 1 055 884 724776 0 0 0 182 989 0 0 531 300 182 989 21 645 18 833 2812 724 776 268 957 455 819 378 179 537 284 311 461 93 868 076 5 878 576 87 989 500 11 747 676 76 241 824 24 658 848 660 020 2 926 845 1 204511 1 240108 205 442 793 922 671 304 570 368 299 240 430 212 12141 245 8106680 12 779 624 17 706 294 13 481 457 1 192 784 531 300 182 989 2812 455 819 76 241 824 TAULUKKO 2 : YHTEENVETO EDUNSAAJAMAITTAIN SOVELTAMISVUOSI 1995 Maa Määrä ecuina % kokonaismäärästä 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Saint Lucia Saint Vincent ja Grenadiinit Dominica Zimbabwe Malawi Senegal Grenada Ruanda Togo Sierra Leone Päiväntasaajan Guinea Kap Verde Burkina Faso Vanuatu Uganda Burundi Benin Salomonsaaret Tuvalu YHTEENSÄ 17 706 294 13 481 457 12 779 624 12 141 245 8 106 680 2 926 845 1 724 084 1 241 672 1 240 108 1 204 511 793 922 660 020 658 848 455 819 430 212 299 240 205 442 182 989 2 812 76 241 824 23,224 17,682 16,762 15,925 10,633 3,839 2,261 1,629 1,627 1,580 1,041 0,866 0,864 0,598 0,564 0,392 0,269 0,240 0,004 100,000 25 TAULUKKO 3 : YHTEENVETO TUOTTEITTAIN SOVELTAMISVUOSI 1995 Tuotteet Määrä ecuina % kokonaismäärästä 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Tuoreet banaanit Karstaamaton ja kampaamaton puuvilla Tee Kaakaopavut Maapähkinätuotteet Raakavuodat ja -nahat Muskottipähkinät ja -kukat Palmutuotteet Kopra 45 820 179 12 141 245 9 208 196 3 877 349 2 926 845 1 528 456 531 300 205 442 2 812 76 241 824 60,098 15,925 12,078 5,086 3,839 2,005 0,697 0,269 0,004 100,000 26 Tuote Maapähkinätuotteet PuuviHatuotteet Vuodat & nahat Arabikumi Seesam Öljykakut Kalmarit, meritursaat ja seepiat Puuvilla Vuodat & nahat Puuvilla Maapähkinätuotteet Kaakao Kahvi Kaakaotuotteet Kahvituotteet Puuvilla Puu Kaakaotuotteet Kaakao Kahvi Palmutuotteet Kaakaotuotteet Kahvi Kahvi Puuvilla Kaakao Kaakao Kahvi Vuodat & nahat Kahvi Kahvi Vuodat & nahat Kahvi Tee Kahvi Puuvilla Vuodat & nahat Kahvi Puuvilla Cashempähkinät Kahvi Vanilja Mausteneilikka Vanille Mausteneilikka Kahvi Puuvilla Tee Villa Mohair Kaakao Kahvi Tuoreet banaanit Tuoreet banaanit Tuoreet banaanit Muskottipähkinät ja -kukat Maa koodi TLA Maa Sudan 228 236 244 248 264 Mauritania Burkina Faso Tsad Senegal Sierra Leone 272 Norsunluurannikko 276 280 284 302 Ghana Togo Benin Kamerun 306 Keski-Afrikan tasavalta 310 311 324 Päiväntasaajan Guinea Sao Tome & Principe Ruanda 328 334 Burundi Etiopia 346 Kenia 350 Uganda 352 Tansania 366 370 Mosambik Madagaskar 375 Komorit 382 Zimbabwe 386 395 Malawi Lesotho 452 Haiti 460 465 467 473 801 Dominica Saint Lucia Saint Vincent Grenada Papua Uusi Guinea 806 816 819 Salomonsaaret Vanuatu Länsi-Samoa omavastuu 1990 omavastuu 1991 omavastuu 1992 omavastuu 1993 omavastuu 1994 omavastuu yhteensä omavastuu maittain omavastuuosuuksien uusjako tuotteittain Uusjako maittain 325 457 23 947 271 292 0 2 305 670 134 505 512 344 406 492 89 529 1 394 282 43 003 84 708 2 061180 468 874 530 286 509 308 35 086 118 342 101 117 3 616 477 96 075 86 310 17 961 289 12 780 957 1 693 395 161 459 2 832 293 175 385 566 906 453 307 145 643 1 394 282 101 117 20 371 339 26 162 882 8 415 000 134 277 251 558 0 12 106 695 8 961 075 335130 144 332 134 546 68 770 1 091 670 58 466 971 388 2 899 003 408 230 9 572 502 2 391 240 48 500 1 114 090 4 096 463 835 031 170 775 117 159 42 453 6 640 050 9 072 855 96 562 251 558 28 385 10 144 405 7 818 649 256 722 107 817 75 373 991600 46 878 928 441 2 569 533 341 027 8 430 863 2 107 647 87 025 894 172 598 184 50 095 3 485 014 752 895 147 071 687 652 53 767 417 425 0 572 080 0 113 148 374 925 0 405 137 3 414 353 80 527 80 208 6 860 025 10 458 135 8 284 219 121 720 176 837 0 6 314 232 5 523 401 174 856 0 74 292 701 300 1 655 104 202 086 6 065 539 1 859 622 0 908 301 40 757 2 047 500 77 500 0 2 127 375 0 0 0 213 355 398 797 800 908 451 635 54 160 1 192 151 2 956 748 5 378 625 66 462 213 131 7 794 383 6 361 122 183 142 43 522 93 041 49 285 - 858 593 35 870 791116 2 169 466 273 563 6 801717 311234 1 676 165 77 820 743 110 189 630 0 2 739 229 621 825 132 075 31 023 606184 2 404 890 58 036 0 0 264 372 399 008 0 246167 7 795 892 333 837 1548124 859 799 235 172 3 318 850 1 277 935 78 089 810 274 9 679 397 358 689 368 752 27 231 364 67 363 263 1 693 395 6 640 050 31 150 699 419 021 893 084 28 385 41 899 086 28 664 247 949 850 187 854 473 087 193 428 2 941863 141214 3 392 245 9 293 106 1 224 906 30 870 621 311234 8 034 674 48 500 164 845 4 403 504 787 814 90 852 12 368 206 2 209 751 527 421 117 159 73 476 1 034 865 5 068 586 1514 262 58 036 113148 53 767 1 438 069 1 150 920 1 569 255 903 270 260 387 0 768 627 405 137 2 648 567 63 745 0 5 539 371 63 391 743 831 428 681 536 321 254 530 0 167 992 353 115 768 347 451 635 0 11018 991 3 318 850 1 356 024 810 274 9 679 397 727 441 102 928 072 31 150 699 1312 105 28 385 70 563 333 1 137 704 473 087 193 428 3 083 077 3 392 245 10518012 31 181 855 8 248 019 5 191 318 90 852 15105 378 190 635 6 103 451 1 514 262 171 184 1 491 836 1 150 920 1 569 255 903 270 260 387 26 016 279 236 336 130 913 186 031 351 433 305 47 395 1500 951 64 274 298 062 165 538 45 278 638 982 246 042 15 035 156 003 1863 584 69 059 70 996 5 242 883 12 969 520 326 031 1 278 416 5 997 477 80 675 171 946 5 465 8 066 875 5 518 758 182 875 36168 91084 37 241 566 400 27 188 653 113 1789 212 235 832 5 943 553 59 922 1546 924 9338 31738 847 811 151 679 17 492 2 381 263 425 446 101545 22 557 14146 199 244 975 860 291 542 11 173 21785 10 352 276 873 221588 302 130 173 908 50 133 1 422 631 2 680 376 419 512 486 422 45 502 25 205 35 817 67 661 825 2 121 498 638 982 261 077 156 003 1863 584 140 055 19 816 850 5 997 477 252 621 5 465 13 585 633 219 043 91084 37 241 593 588 653113 2 025 044 6 003 475 1588 000 999 490 17 492 2 908 254 36 703 1 175 104 291542 32 958 287 225 221588 302 130 173 908 50 133 5 008 9411 45 502 25 205 35 817 67 661 825 Kaakaotuotteet Kahvi Kopratuotteet Palmutuotteet Kopra Kopra Kopratuotteet YHTEENSÄ 69 502 70 655 66 070 1 469 025 3 408 559 1 750 095 3 753 889 890 921 2 029 376 3 802 590 1 288 013 2 526 458 148 506 130 913 68 778 7 389 101 13 921786 2 178 934 2 526 458 236 336 130 913 186 031 117 955 946 86 656 441 68 273 949 64 107 452 14 439 517 351 433 305 87 830 0 53 504 0 0 26 481 0 37 268 948 454 TAULUKKO 5 SOVELTAMISVUODEN 1993 LISÄMAKSUT Maa Tuote Vuoden 1993 lasketut siirrot * Vuoden 1993 siirrot mukautusten jälkeen ** Mukautusten jälkeen maksettujen määrien jakautuminen Kokonais määrä maittain Maa koodi 224 Sudan 236 244 247 248 257 Burkina Faso Tsad Kap Verde Senegal Guinea-Bissau 264 Sierra Leone 272 Norsunluurannikko 276 280 Ghana Togo 284 302 Benin Kamerun 306 Keski-Afrikan tasavalta 310 328 Päiväntasaajan Guinea Burundi 334 Etiopia 346 350 Kenia Uganda 366 Mosambik 352 370 Tansania Madagaskar 375 Komorit 382 395 Zimbabwe Lesotho 452 Haiti 460 465 467 473 Dominica Saint Lucia Saint Vincent ja Grenadiinit Grenada 801 Papua Uusi Guinea 806 807 812 816 817 819 Salomonsaaret Tuvalu Kiribati Vanuatu Tonga Länsi-Samoa Puuvilla Nahat & vuodat Puuvilla Puuvilla Tuoreet banaanit Maapähkinätuotteet Maapähkinät Palmunpähkinät ja -ytimet Kahvi Kaakao Kaakaotuotteet Kahvituotteet Kaakaotuotteet Kaakao Kahvi Karitepähkinät ja -öljy Palmutuotteet Kaakaotuotteet Kahvi Kahvi Puuvilla Puu Kaakao Kahvi Raakavuodat tai-nahat Kahvi Vuodat & nahat Kahvi Kahvi Vuodat & nahat Kopra Cashewpähkinät Kahvi Kahvi Mausteneilikka Mausteneilikka Haihtuvat Öljyt Puuvilla Villa Mohair Kaakao Kahvi Tuoreet banaanit Tuoreet banaanit Tuoreet banaanit Kaakao Tuoreet banaanit Muskottipähkinät ja -kukat Kaakaotuotteet Kahvi Kaakao Kopra Kopra Kopra Kopratuotteet Kopratuotteet Öljykakut 1 632 015 784 283 704 412 4 439 203 355 847 15123 888 83 256 30192 1 595 960 1011865 8 678 825 23171 128 15 738 690 1 937 651 1718 417 281 571 662 709 20 076 543, 12 499 807 4 596 992 724 213 1 022 587 850 805 19 577 265 273 078 27 643 660 4 949 289 16 048 216 43 995 103 439 021 157 685 1 568 577 8 300 103 3 752 286 542 199 317 372 493 726 5 439 952 969 858 69 814 80 947 4 471 097 3 368 793 3 481 275 5 452 277 213 084 589 553 1 445 902 4 335 550 7 878 555 599 132 3 622 36 024 547 401 110 264 111859 16 602 285 000 000 1 632 015 784 283 704 412 4 439 203 355 847 15 123 888 83 256 30 192 1 595 960 1 011 865 8 678 825 23 171 128 15 738 690 1 937 651 1718 417 281 571 662 709 20 076 543 12 499 807 4 596 992 724 213 1 022 587 850 805 19 577 265 273 078 19 318 033 2 380 559 16 048 216 43 995 103 439 021 157 685 1 568 577 8 300 103 3 752 286 542 199 317 372 493 726 5 439 952 969 858 69 814 80 947 4 471 097 3 368 793 3 481 275 5 452 277 213 084 589 553 1 445 902 4 335 550 7 878 555 599 132 3 622 36 024 265 281 110 264 111859 16 602 273 823 523 66 613 32 012 28 751 181 192 14 524 617 301 3 398 1 232 65 141 41 301 354 238 945 761 642 396 79 088 70 139 11 493 27 049 819 451 510 197 187 632 29 560 41 738 34 727 799 072 11 146 788 492 97 166 655 030 1 795 720 17 919 6 436 64 024 338 780 153 155 22 131 12 954 20 152 222 039 39 586 2 850 3 304 182 494 137 502 142 093 222 542 8 697 24 063 59 016 176 961 321 574 24 454 148 1 470 10 828 4 501 4 566 678 11 176 477 98 625 28 751 181192 14 524 617 301 4 630 106 442 1 299 999 642 396 160 720 27 049 1 329 648 258 930 34 727 810 218 885 658 655 030 1 813 639 70 460 338 780 175 286 33 106 222 039 42 436 185 798 137 502 142 093 222 542 91776 498 535 24 454 148 1 470 10 828 4 501 5 244 11 176 477 ** 19. heinäkuuta 1994 tehdyn komission päätöksen mukaisesti Etiopiaa ja Vanuatua koskevat mukautukset 28 ISSN 1024-4492 KOM(97) 374 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 02 17 Luettelonumero : CB-CO-97-366-FI-C ISBN 92-78-22779-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg •2?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2362/97 do Deputado Patricia McKENNA ao Conselho. Recusa por parte das autoridades indonésias de autorizar o acesso de jornalistas a Timor Leste

eurovoc_concepts:
Amnesty International
East Timor
Indonesia
communications profession
diplomatic representation
freedom of movement
human rights
international organisation
non-governmental organisation

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 134/3 3. Fundo Social Europeu; 4. programas de investiga(cid:231)a(cid:152)o da Unia(cid:152)o Europeia; 5. programas da Unia(cid:152)o Europeia no sector da energia; 6. programas da Unia(cid:152)o Europeia no sector do ambiente; 7. outros programas da Unia(cid:152)o Europeia? Resposta complementar dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (24 de Novembro de 1997) Dada a extensa(cid:152)o da resposta, a Comissa(cid:152)o transmite-a directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (98/C 134/05) PERGUNTA ESCRITA P-2296/97 apresentada por Joan Colom i Naval (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (26 de Junho de 1997) Objecto: Dota(cid:231)o(cid:152)es por liquidar (RAL) nas ac(cid:231)o(cid:152)es estruturais Poderia a Comissa(cid:152)o fornecer os seguintes dados a‘ data de 31. 12. 1996: 1. Montantes das dota(cid:231)o(cid:152)es por liquidar (RAL) no FEOGA-O, IFOP, FEDER, FSE e Fundo de Coesa(cid:152)o, distribu(cid:14)·dos por Estado-membro e com a indica(cid:231)a(cid:152)o do ano em que foram autorizados › 1996, 1995, 1994 ou anteriormente. 2. Rela(cid:231)a(cid:152)o entre as dota(cid:231)o(cid:152)es por liquidar em cada Estado-membro e as autoriza(cid:231)o(cid:152)es acumuladas por cada Estado no per(cid:14)·odo 1994-1996. 3. Evolu(cid:231)a(cid:152)o comparativa da execu(cid:231)a(cid:152)o das dota(cid:231)o(cid:152)es para autoriza(cid:231)o(cid:152)es, para pagamentos e das dota(cid:231)o(cid:152)es por liquidar. 4. Dota(cid:231)o(cid:152)es por liquidar em 31 de Dezembro relativamente a‘s dota(cid:231)o(cid:152)es para autoriza(cid:231)o(cid:152)es anuais. Resposta complementar dada pelo Liikanen em nome da Comissa(cid:152)o (1 de Dezembro de 1997) Dada a extensa(cid:152)o da resposta, a Comissa(cid:152)o transmite-a directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (98/C 134/06) PERGUNTA ESCRITA E-2362/97 apresentada por Patricia McKenna (V) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Recusa por parte das autoridades indone·sias de autorizar o acesso de jornalistas a Timor Leste Em 24 de Junho de 1997, o Embaixador australiano na Indone·sia visitou Timor Leste. As autoridades indone·sias na(cid:152)o autorizaram que jornalistas o acompanhassem durante a visita. A Amnistia Internacional e outras organiza(cid:231)o(cid:152)es de defesa dos direitos do Homem tambe·m na(cid:152)o foram autorizadas a entrar em Timor Leste para investigar as constantes not(cid:14)·cias de graves viola(cid:231)o(cid:152)es dos direitos do Homem, a‘ semelhan(cid:231)a do que aconteceu no passado com alguns deputados que tentaram visitar o territo·rio controlado pela Indone·sia


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2321/97 af Leonie van BLADEL til Rådet. Retssikkerhed i forbindelse med besiddelse af et nederlandsk pas

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
civil rights
foreign national
migrant
nationality
passport
young person


title: Verordnung (EG) Nr. 1390/97 der Kommission vom 18. Juli 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1091/94 mit Durchführungsbestimmungen zu der Verordnung (EWG) Nr. 3528/86 des Rates über den Schutz des Waldes in der Gemeinschaft gegen Luftverschmutzung

formats: html pdfa1b print


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen relative à la position de la Communauté au sein du Conseil d'association sur la participation de la République tchèque à des programmes communautaires dans les domaines de la formation, de la jeunesse et de l'éducation (COM(97)0013 C4- 0162/97 97/0024(CNS))

eurovoc_concepts:
Czechia
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: Reglamento (CE) nº 1390/97 de la Comisión de 18 de julio de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1091/94 por el que se establecen determinadas modalidades de normas para la aplicación del Reglamento (CEE) nº 3528/86 del Consejo relativo a la protección de los bosques de la Comunidad contra la contaminación atmosférica


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1996 - I.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1996 - I.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1996 - I.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1996 - I.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1996 - I.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1996 - I.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1996 - I.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1996 - I.,Legal bibliography of European integration : 1996 - I.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1996 - I.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1996 - I.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing