title: Komission tiedonanto tietoyhteiskunnan sosiaalisista näkökohdista ja työmarkkinanäkökohdista - Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet

eurovoc_concepts:
EU employment policy
information technology
labour market
social policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 07. 1997 KOM(97) 390 lopull. KOMISSION TIEDONANTO TIETOYHTEISKUNNAN SOSIAALISISTA JA TYOMARKKINANAKOKOHDISTA Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet Tietoyhteiskunnan sosiaaliset ja työmarkkinanäkökohdat Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet SISÄLL YSLUETTELO Tiivistelmä I. Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet: tämän tiedonannon tarkoitus II. Kaikkien kansalaisten tietoyhteiskunta 1. Tietoyhteiskunta kansalaisten ulottuvilla: julkisen politiikan ratkaiseva asema 2. Demokratian ja julkisten palveluiden edistäminen 3. Tietoyhteiskunta sukupuolten välisen tasa-arvon edistäjänä 4. Teknologia vammaisten elämän helpottajana 5. Terveydenhuoltojärjestelmien kehittämisen tukeminen III. Työskentely tietoyhteiskunnassa 1. Joustavuus ja turvallisuus sopivassa tasapainossa 2. Työntekijöitä koskevien tietojen suojaaminen 3. Asianmukaisen kehyksen luominen etätyöskentelylle 4. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukeminen muutoksen apuvälineenä 5. Työterveys ja -turvallisuus IV. Mahdollisuuksien muuttaminen työpaikoiksi 1. Työllisyyden ja tuotannon muutosten ymmärtäminen 2. Uusien työpaikkojen luomismahdollisuuksien hyödyntäminen 3. Taidot jokapäiväistä elämää ja työskentelyä varten 4. Tieto- tietoliikennetekniikat julkisten ja ja työnvälityspalveluiden uudistaminen V. Tietoyhteiskunnan sosiaaliset näkökohdat - jatkotoimenpiteet Liite: Lyhenneluettelo Tiivistelmä Tietoyhteiskunta on yksi aikamme huomattavimmista muutoksista, jolla on valtavasti tarjottavaa koko yhteiskunnalle. Muutoksen laajuus ja vauhti asettavat samalla kuitenkin ja alueille. myös haasteita yksittäisille Tietoyhteiskunnan sosiaalisia ja työmarkkinanäkökontia on näin ollen tarpeen käsitellä näkyvämmin julkisessa keskustelussa ja politiikassa, kuten komission Agenda 2000:ssa huomautettiin. tietyille kansalaisryhmille ihmisille sekä Korostaakseen sosiaalisten näkökohtien merkitystä komissio nimitti vuonna 1995 korkean tason asiantuntijaryhmän ja perusti tietoyhteiskuntafoorumin. Komissio esitteli vuonna 1996 vihreän kirjan Elämä ja Ihmisläheisyys etusijalle, jonka tietoyhteiskunnassa - tarkoituksena oli edistää poliittisten toimijoiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisten välistä vuoropuhelua. Vihreä kirja synnytti vilkasta keskustelua erilaisista sosiaalisista ja työmarkkinoita koskevista aiheista tarvetta yhtenäistää eri hallintoaloilla toteutettavia poliittisia toimenpiteitä. ja korosti työ yhdistämisessä tiedonannossa esitetään tiivistelmä siitä, millaista edistymistä on tapahtunut Tässä sosiaalisten näkökohtien politiikkojen kehittämiseen, ja esitellään tulevia haasteita sosiaalisten, taloudellisten ja teknologisten tarkistettavaa tavoitteiden yhteensovittamisessa. Tiedonanto on osa säännöllisesti toimintasuunnitelmaa Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edelläkävijänä. Tiedonannolla on kolme päätavoitetta: lisätä tietoisuutta tietoyhteiskunnan sosiaalisista vaikutuksista, sisällyttää tarvittaessa sosiaalipolitiikkoihin ja toimiin tietoyhteiskuntaulottuvuus ja yksilöidä erityisiä toimia, joiden tarkoituksena on saada tietoyhteiskunnasta suurin mahdollinen hyöty työllisyyttä edistävänä ja syrjäytymistä torjuvana tekijänä. tietoyhteiskuntaa koskevien 1. Tietoyhteiskunnan kehittämisen yleiset periaatteet Vihreässä kirjassa Ihmisläheisyys etusijalle ehdotettiin tietoyhteiskuntaa koskevalle julkiselle politiikalle tiettyjä yleisiä periaatteita, jotka perustuvat Euroopan unionia muovanneisiin ajatuksiin ja arvoihin. Näitä periaatteita tuettiin laajasti lausuntokierroksella. Komissio ehdottaa, että tietoyhteiskuntaa koskevalla julkisella politiikalla olisi oltava seuraavat perustavoitteet: tiedonsaannin parantaminen työllistettävyyden ja elinikäisen oppimisen edistäminen • • demokratian ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tukeminen • • EU:n taloudellisen kapasiteetin vahvistaminen korkean ja kestävän kasvun ja työllisyyden saavuttamiseksi • miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien saavuttaminen ja edistäminen • syrjäytymisen asemansa parantamiseksi • torjuminen sekä erityisryhmien ja huono-osaisten julkishallinnon laadun ja tehokkuuden parantaminen. tukeminen heidän 2. Tieto- ja jokapäiväisessä elämässä tietoliikennetekniikoiden1 käyttö oppimisessa, työskentelyssä ja Tietoyhteiskunnan apuvälineiden käytön esteettömyydellä on olennainen merkitys edellä mainittujen saavuttamisessa. Käytön esteettömyydellä on eri ulottuvuuksia: saatavuus, jatkuvuus, kohtuullinen hintataso, tehokkuustavoitteiden tasa-arvoisuus- ja 1 Tieto- ja tietoliikennetekniikoista käytetään lyhennettä TTT. I ja ulottuvuuksien toteutumisesta tietoisuus. Näiden helppokäyttöisyys riippuu, suuntaudummeko kohti laajaa vai valikoivaa yhteiskuntaa. Julkisella politiikalla on vaikutusta tähän asiaan. Komissio kehottaa näin ollen jäsenvaltioita asettamaan näiden apuvälineiden käytön esteettömyyden päätavoitteekseen kansallisten tietostrategioidensa kehittämisessä. Komissio käsittelee tätä aihetta tarkastellessaan lähiaikoina kokonaisvaltaisen palvelun soveltamisalaa, laatua, tasoa, ja kohtuullista hintatasoa. Lisäksi se järjestää erityisesti käytön esteettömyyttä helpottavia strategioita ja politiikkoja koskevaa kokemustenvaihtoa, keskustelua, arviointia ja esikuva-analysointia. Euroopan parlamentin esittämien näkemysten toimielimiä osallistumaan sellaisen mukaisesti komissio kannustaa muija yhteisön viestintästrategian tiedon käytön esteettömyyttä. Kysymykseen tietoyhteiskunnassa vallitsevasta sukupuolten välisestä tasapainosta on jakautumisen kiinnitettävä enemmän huomiota mahdollisten etujen varmistamiseksi ja nykyisten erottelujen syvenemisen välttämiseksi. Komissio tekee lisäksi eri tasoilla aloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa tieto- ja tietoliikennetekniikoiden tuomista nykyistä paremmin myös vammaisten ulottuville ja lisätä tietoisuutta tieto- ja terveydenhuoltojärjestelmien tietoliikennetekniikoiden parantamisessa. Komissio on ehdottanut, että käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen olisi yksi lähiaikoina käynnistettävän viidennen T&K-puiteohjelman päätavoitteista. laatimiseen, joka helpottaa julkisen tarjoamista mahdollisuuksista tasapuolisen 3. Joustavuus ja turvallisuus työelämässä ja kannustaa työmarkkinaosapuolia joustavuuden tasapainosta, joka muodostaisi perustan Tieto- ja tietoliikennetekniikat tarjoavat erinomaiset mahdollisuudet tuottavuuden ja samalla myös vaurauden kohentamiseen uusien työn organisointitapojen avulla. Vihreässä kirjassa työntekijöiden Ihmisläheisyys etusijalle esiteltiin ajatus yritysten turvallisuuden välisestä uudenlaisesta tälle nykyaikaiselle työn organisoinnille. Komissio on kehittänyt tätä ajatusta edelleen laatimalla uuden vihreän kirjan työn uudelleenorganisointia koskevasta yhteistyöstä, jonka tavoitteena tuottavammalle, on osallistuvammalle ja oppivammalle työn organisoinnille. Komissio on ehdottanut aiheesta käytävän keskustelun ohessa uusia työn organisointitapoja koskevan eurooppalaisen tutkimuksen voimistamista viidennen T&K-puiteohjelman yhteydessä. Tämän alan kansallisista laitoksista aiotaan muodostaa Euroopan laajuinen verkosto. Komissio antaa vuonna 1998 tiedonannon, jossa tarkastellaan työntekijöiden tietosuojan nykytilaa. Lisäksi komissio aloittaa työmarkkinaosapuolten kanssa etätyön kehittämisolosuhteita käsittelevät neuvottelut, edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun asemaa helpottaakseen rakennemuutosta ja kehittää tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttöä työterveyttä ja - turvallisuutta koskevan politiikan välineenä. kehittämään olosuhteet 4. Työllistettävyys uusien ja parempien työpaikkojen luomiseksi ja ja taloudellisiin huippukokouksessa talouden nykyaikaistamista Uusien ja parempien työpaikkojen luominen on yksi EU:n jäsenvaltioiden pakottavimmista tarpeista. Tämä puolestaan edellyttää tuottavuuden parantamista. Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttö on tuolloin ratkaisevassa asemassa. Työllisyyden kasvun tiellä on kuitenkin huomattava rakenteellinen este: valmiuksien hidas rakenteisiin. Eurooppa-neuvoston teknisiin mukauttaminen uusiin Amsterdamin työllisyysstrategiassa täydennetyssä painotetaan yhä enemmän työllistettävyyden avainasemaa työmarkkinoiden toimivuuden parantamisessa. Tarvitaan elinikäistä oppimista ja koulutusta painottavaa uutta kulttuuria, jota tuetaan sellaisten julkisten menojen valikoivalla rakenneuudistuksella, jotka kohdistuvat inhimillisiä voimavaroja koskeviin investointeihin. Komissio jatkaa inhimillisiä voimavaroja koskevien investointien tukemista Euroopan sosiaalirahaston tavoitteen 4 ja ADAPT- yhteisöaloitteen välityksellä. Tietoyhteiskuntaan siirtymistä helpottaville ADAPT-BIS-töimille (Building the Information Society) on myönnetty 162 miljoonan ecun lisärahoitus vuosiksi toimenpiteitä, joiden avulla pyritään 1997—1999. Komissio työllistämismahdollisuuksia. Parantaakseen hyödyntämään yhteisötalouden tietoliikennetekniikoiden työmarkkinoiden toimivuutta komissio kannustaa tukee parhaillaan myös Euroopan tarjoamia tieto- ja In kehittämistä ja käyttöä julkisten työnvälityspalveluiden nykyaikaistamiseksi ja kansallisten työnvälitysjärjestelmien yhdistämiseksi toisiinsa EURES-työvälitysverkoston kautta. 5. Toiminta kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla Viimeisessä kappaleessa esitetään tiivistelmä siitä, kuinka komissio lujittaa sosiaalista ulottuvuutta kaikilla tasoilla toteutettavalla toiminnalla: • kansallisella sosiaalisen ulottuvuuden tietoyhteiskuntastrategioihin ja alueellisella tasolla, joilla komissio niiden sisällyttämisessä tukee jäsenvaltioita vahvan kehitettäviin parhaillaan • yhteisön tasolla, jolla komissio ulottaa sosiaalisen ulottuvuuden kaikkiin asian kannalta merkityksellisiin yhteisön politiikkoihin ja hyödyntää tietoliikennetekniikoiden tarjoamia mahdollisuuksia työllisyys-ja sosiaalipolitiikkojen apuvälineenä tieto- ja tasolla, • kansainvälisellä jolla komissio myötävaikuttaa kaikissa asianmukaisissa kansainvälisissä yhteyksissä sellaisten teknologioiden kehittämiseen ja käyttöön, joilla voidaan edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja parantaa kaikkien yhteiskuntaryhmien elin-, opiskelu- ja työoloja. 1. Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet: tämän tiedonannon tarkoitus 1 Tietoyhteiskunnan kehittäminen tarjoaa valtavat mahdollisuudet parantaa eurooppalaisten elin- ja työoloja. Yhä maailmanlaajuisemmaksi muuttuvan talouden teknologisen muutoksen laajuus ja vauhti asettavat kuitenkin yhteiskunnillemme myös monenlaisia haasteita. Muutos on toteutettava tavalla, joka edistää ihmisten uskoa ja luottamusta tietoyhteiskunnan mahdollisuuksiin parantaa tähdensi näiden aiheiden merkitystä vuonna 1994 heidän elämänlaatuaan. Komissio ja esitteli laatimassaan Kohti eurooppalaista heinäkuussa 1996 vihreän kirjan Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - Ihmisläheisyys etusijalle -toimintasuunnitelmassa tietoyhteiskuntaa työn organisoinnin, täysimittaisesti erityisesti 2. Vihreässä kirjassa pyydettiin kannanottoja keinoihin, joilla tietoyhteiskuntaa voitaisiin hyödyntää ja sosiaalisen mahdollisimman yhteenkuuluvuuden kannalta, tietoyhteiskunnan kehittämisen yleisiä periaatteita. Lisäksi vihreässä kirjassa hyödynnettiin komission perustamien tietoyhteiskunnan sosiaalisia näkökohtia kahden käsittelevän käsittelevän tietoyhteiskuntafoorumin työtä. Molempien ryhmien ensimmäiset kertomukset2 julkaistiin vihreän kirjan 1997 loppukertomuksensa3, johon tämä tiedonanto pohjautuu. ja kehotettiin pohtimaan eurooppalaisen täydennysosina. Korkean ryhmän tason asiantuntijaryhmän asiantuntijaryhmä riippumattoman työskentelyä: huhtikuussa työllisyyden korkean aiheita yleisiä tason antoi ja 3. Lausuntokierros, joka käynnistettiin virallisesti Dublinissa syyskuussa 1996 pidetyssä keskustelutilaisuudessa4, aiheutti vilkasta keskustelua kolmella toisiinsa liittyvällä tasolla: poliittisten toimijoiden, tasoilla. Lausuntokierroksella annettiin yli 130 vastausta5, joista yli 40 prosenttia saatiin valtioista riippumattomilta järjestöiltä. Keskustelussa ilmeni laajaa yksimielisyyttä seuraavista kohdista: työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansalaisten välisen ja • jos tietoyhteiskunnan halutaan hyödyttävän kaikkia kansalaisia, sitä on kehitettävä vahvojen sosiaalisten näkökohtien tuella, eikä ainoastaan siten, että sosiaalipolitiikkaa sisällytetään tietoyhteiskuntaan vaan myös siten, että ja oppivamman yhteiskunnan luomisen välineenä tietoyhteiskuntaa käytetään laajemman • on tarpeen kiinnittää erityistä huomiota sen välttämiseen, että lisäisi yhteiskunnan nykyisiä jaotteluja; ihmiset ovat huolissaan tietoyhteiskunnan vaikutuksista työpaikkoihinsa ja vaarasta, että yhteiskunta jakaantuu niihin, joilla on tietoa, ja niihin, joilla ei ole sitä tietoyhteiskunta • vaikka tietoyhteiskuntaan siirtyminen riippuu ensisijaisesti markkinoista, viranomaisilla on merkittävä asema tämän siirtymisen muotoilemisessa ja tasapainon luomisessa yhtäläisiä mahdollisuuksia ja turvallisuutta edistävien politiikkojen sekä joustavuutta ja mukautuvaisuutta parantavien politiikkojen välille • vaikka päävastuu kuuluu jäsenvaltioille, myös Euroopan unioni on tärkeässä asemassa. 4. Tässä tiedonannossa, joka on osa säännöllisesti tarkistettavaa toimintasuunnitelmaa Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edelläkävijänä6, esitellään strategia, jota komissio noudattaa jatkaessaan tietoyhteiskunnan sosiaalisten näkökohtien kehittämistä erityisesti Agenda 2000: n yhteydessä. Tiedonannolla on kolme päätavoitetta: ^ Komission tiedonannossa Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta [KOM(97) 7] käsiteltiin tietoyhteiskunnan alueellista ulottuvuutta 2 Euroopan tietoyhteiskunnan rakentaminen kaikille kansalaisille, korkean tason asiantuntijaryhmän ensimmäiset mietinnöt, tammikuu 1996 Verkot ihmisiä ja ihmisyhteisöjä varten, tietoyhteiskuntafoorumin ensimmäinen vuosikertomus, kesäkuu 1996 3 Euroopan tietoyhteiskunnan rakentaminen kaikille kansalaisille, korkean tason asiantuntijaryhmän loppukertomus. huhtikuu 1997 Dublinin keskustelutilaisuutta koskevassa kertomuksessa (Report on the Dublin colloquium) ja kyseistä keskustelutilaisuutta koskevassa lähdeasiakirjassa (Source Document on the Dublin Colloquium) esitetään konferenssissa sekä keskustelutilaisuutta varten laadituilla WWW-sivuilla käytyjen keskustelujen tiivistelmä ja yksityiskohdat Komissio julkaisee virallisia vastauksia koskevan yksityiskohtaisen selonteon erillisenä asiakirjana Tulostetta jaettiin 25 000 kappaletta ja WWW-sivuilla käytiin noin 20 000 kertaa 6 KOM(96) 607 y • yhteensovittaa tietoyhteiskunnan vaikutuksia koskevan tietoisuuden lisäämistä työmarkkinoilla ja tietoyhteiskunnan sosiaalisia vaikutuksia • sisällyttää tarvittaessa tietoyhteiskuntaulottuvuus sosiaalipolitiikkaan ja sosiaalialan toimintaan liittyviin kysymyksiin erityisesti Euroopan tasolla • yksilöidä erityisiä toimia, joiden tavoitteena on saada suurin mahdollinen hyöty tietoyhteiskunnasta työllisyyttä edistävänä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvana tekijänä. 5. Tämä tiedonanto perustuu erityisesti vihreässä kirjassa esitettyihin yleisiin periaatteisiin, jotka jonka mukaan saivat tietoyhteiskuntaa koskeville julkisille politiikoille olisi asetettava seuraavat perustavoitteet: joihin sisältyi ehdotus, lausuntokierroksella, laajaa kannatusta ja tiedonsaannin parantaminen • • demokratian ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tukeminen työllistettävyyden ja elinikäisen oppimisen edistäminen • • EU:n taloudellisen kapasiteetin vahvistaminen korkean ja kestävän kasvun ja työllisyyden saavuttamiseksi • miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien saavuttaminen ja edistäminen • syrjäytymisen torjuminen sekä erityisryhmien ja huono-osaisten tukeminen heidän asemansa parantamiseksi julkisen hallinnon laadun ja tehokkuuden parantaminen. • 6. Poliittinen vastuu tässä tiedonannossa käsitellyistä asioista kuuluu pääasiassa jäsenvaltioille Komissio järjesti lausuntokierroksen aikana tapaamisia jäsenvaltioiden kanssa nykyisiä aloitteita koskevien tietojen vaihtamiseksi. Monet jäsenvaltiot ovat kehittäneet strategisia suunnitelmia tai ohjelmia tietoyhteiskuntaa varten7, toiset maat puolestaan laativat parhaillaan vihreitä kirjoja, joiden pohjalta ne aikovat tehdä konkreettisia toimintasuunnitelmia8, ja muut ovat suunnitelleet aloitteita, hankkeita tai ohjelmia, joilla edistetään tutkimusta tai sovellusten käyttöönottoa tietyillä aloilla. Tärkeimmät sosiaaliset näkökohdat liittyvät käytön esteettömyyteen, koulutukseen, julkisten tietojen saantiin sähköisessä muodossa, kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja yleisen edun mukaisten sovellusten esittelyhankkeisiin. 7. Koska strategioita ja aloitteita laaditaan samanaikaisesti sekä paikallis-, alue-, kansallisella että Euroopan tasolla, on tarpeen huolehtia toimenpiteiden keskinäisestä täydentävyydestä ja yhteensopivuudesta. Komissio voi puolestaan edistää tietoyhteiskunnan sosiaalisten näkökohtien kehittämistä omien strategioidensa ja ohjelmiensa välityksellä seuraavasti: tukemalla jäsenvaltioita niiden strategioiden ja ohjelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa tekemällä vastuualueisiinsa kuuluvia erityisiä aloitteita • • • ottamalla tietoyhteiskunta huomioon sosiaalipolitiikassa ja muissa politiikoissa • varmistamalla, että sosiaaliset tarpeet otetaan täysimittaisesti huomioon yhteisön T&K- ohjelmissa9 toimimalla kansainvälisellä tasolla. • 8. Vuonna 1994 laadittu Euroopan tietoyhteiskuntastrategia on jo osoittautunut onnistuneeksi, ja lisäksi sillä on ollut voimakas vaikutus moniin politiikan aloihin sekä Euroopan että kansallisella tasolla. Komissio uskoo, että tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää sosiaalisten näkökohtien voimistamista nykyisestään. Tämä oli kannustimena vihreän kirjan Ihmisläheisyys etusijalle laatimiselle. Tässä tiedonannossa esitellään komission tuleva strategia tällä alalla Belgia. Tanska. Saksa. Irlanti. Luxemburg. Alankomaat, Suomi. Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta 8 Espanja Portugali ja Itävalta ^Komissio on ehdottanut, että yksi lähiaikoina käynnistettävän viidennen T&K-puiteohjelman teknologisista ja tieteellisistä tavoitteista olisi käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen 1- H. Kaikkien kansalaisten tietoyhteiskunta 11. 1 Tietoyhteiskunta kansalaisten ulottuvilla: julkisen politiikan ratkaiseva asema 9. Hyödyntääkseen sekä teknisen kehityksen taloudelliset että sosiaaliset edut ja parantaakseen ihmisten elämänlaatua tietoyhteiskunnan on perustuttava kaikkien kansalaisten yhtäläisten mahdollisuuksien, osallistumisen ja integroinnin periaatteisiin. Tämä voidaan toteuttaa vain siten, joitakin että tietoyhteiskunnan liittyy eri ulottuvuuksia: saatavuus, jatkuvuus, kohtuullinen hintataso, helppokäyttöisyys ja tietoisuus. Näiden ulottuvuuksien laajaa vai valikoivaa tietoyhteiskuntaa. Julkisella politiikalla on vaikutusta asiaan. jokaisella kansalaisella on mahdollisuus käyttää esteettömästi ainakin toteutumisesta riippuu, suuntaudummeko kohti tarjoamia uusia palveluja ja sovelluksia. Tähän 10. Nykyaikaisen infrastruktuurin sekä uusien sovellusten ja palveluiden olisi oltava saatavilla kohtuulliseen hintaan. Teollisuus tekee parhaansa tämän saavuttamiseksi, jos hallitukset tarjoavat rehtiä kilpailua ja innovaatiota edistävän asianmukaisen sääntelykehyksen. Tämä saadaan aikaan siten, että jäsenvaltiot noudattavat televiestintämarkkinoiden vapauttamiselle asetettua aikataulua. Vapauttaminen lisää televiestintäalan ja koko talouden kilpailukykyä sekä avaa yksityiselle sektorille mahdollisuuksia uusien sovellusten ja palveluiden tarjoamiseen. Varmistuakseen siitä, että kaikki alueet hyötyvät vapauttamisesta, komissio on suositellut, että jäsenvaltiot asettavat ensisijaisiksi tavoitteikseen televerkkojen valmistumisen ja uudistamisen sekä täydentävät kyseisiä tavoitteita kysyntää kasvattavilla toimenpiteillä10 11. Komissio on kehottanut jäsenvaltioita pohtimaan myös kokonaisvaltaisen palvelun laajuutta ja yleisen saatavuuden käsitettä. Yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluita koskevan uuden artiklan sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen korostaa tämän aiheen tärkeyttä erityisesti heikommassa asemassa olevien sekä maaseudulla ja syrjäseutualueilla asuvien ryhmien kannalta. Teknologian kehittyminen ja vapautuminen on alentanut huomattavasti tietojen keruusta, käsittelystä ja lähettämisestä aiheutuvia kustannuksia. Tietoliikennepalveluiden sekä tieto- ja tietoliikennetekniikkalaitteistojen ja -ohjelmistojen hinta voi kuitenkin yhä olla esteenä niiden käytölle. Tietokoneiden ja Internetin käyttö kotona on yhä pääasiassa hyvätuloisten ja korkeasti koulutettujen henkilöiden etuoikeus. 12. Tämä nopeasti muuttuva teknologiaympäristö merkitsee sitä, että kokonaisvaltainen palvelu on dynaaminen ja kehittyvä käsite, jota on tarkkailtava, jos sen halutaan vastaavan ihmisten tarpeita ja odotuksia. Jotkut pitävät edistyksellisten palveluiden ja sovellusten tuomista kansalaisten ulottuville julkisten käyttöliittymien välityksellä esimerkiksi kirjastoissa, kouluissa ja muissa yhteiskunnan ylläpitämissä kokoontumispisteissä välivaiheena kokonaisvaltaisiin palveluihin. Samalla tason asiantuntijaryhmä suosittelee käsitteen "kokonaisvaltainen yhteiskunnallinen palvelu" tarkastelemista ja kokonaisvaltaisen palvelun tarjoamisen laajentamista liittämällä siihen uusien tietopalveluiden käyttöoikeus. Kokonaisvaltaisuutta koskevaa velvollisuutta olisi kuitenkin samalla rajoitettava koskemaan ainoastaan joitakin laitoksia. Kilpailukyvyn neuvoa- antava ryhmä (Competitiveness Advisory Group) on suositellut erityisten tietoresurssikeskusten perustamista helpottamaan uusia teknologioita ja ammattitaitovaatimuksia käsittelevän tiedon esteetöntä käyttöä11. tavoin korkean 13. Yhtäläinen käyttömahdollisuus perustuu käytön esteettömyyteen. Tietotekniikkalaitteistot ja -palvelut olisi suunniteltava sellaisiksi, että ne eivät syrji mitään ryhmiä muodostamalla esteitä ja jättämällä kyseiset "kokonaisvaltainen ryhmät käyttömahdollisuuden ulkopuolelle. Käsite suunnittelu" voi tarjota keinoja tämän asian edistämiseksi12, ja lisäksi tutkimusohjelmissa ja 10 Komission tiedonanto Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta 11 Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen [KOM(9V) 7] (Enhancing European Competitiveness) Kilpailukyvyn neuvoa-antava ryhmä, joulukuu 1995 '- Esimerkiksi Tanskan hallitus kehittelee kokeilutoimintaa edistääkseen tietotekmikkatuotteiden ja palveluiden "kokonaisvaltaisen suunnittelun" kehittämistä koskevaa yhteistyötä teollisuudessa olisi panostettava epäasianmukaisen suunnittelun aiheuttamien esteiden poistamiseen. Ohjelmistojen ja laitteistojen käyttäjäystävällisyydellä on yleisesti ottaen ratkaiseva jotka voivat kohdata ongelmia uudessa merkitys erityisesti teknologiaympäristössä. Esimerkiksi mahdollisuudet käyttää Intemetiä television kautta voisivat tuoda tietoyhteiskunnan uudet palvelut vielä useampien ihmisten ulottuville. iäkkäämmille henkilöille, 14. Käytön esteettömyyden edellytyksenä on myös. että ihmiset ovat tietoisia tietoyhteiskunnan tarjoamista mahdollisuuksista. Tietoisuuden tehokas ja tasa-arvoinen lisääminen edellyttää ihmisten kouluttamista käyttämään uusia teknologioita sekä tieto- ja tietoliikennetekniikoiden sisällyttämistä koulutusjärjestelmiin ja niiden käyttöä erityisesti kouluissa On saatu joitakin viitteitä siitä, että kansalaiset, erityisesti naiset, työttömät ja ruumiillista työtä tekevät, tuntevat heikosti teknologiat ja keinot päästä osalliseksi tietoyhteiskunnasta. Iäkkäämpien henkilöiden tieto- ja tietoliikennetekniikkatietämyksen lisääminen on yhä tärkeämpi tehtävä erityisesti väestötilastollisten kehitysnäkymien, elinikäisen oppimisen ja eläkkeelle siirtymisen joustavuuden kannalta. Eräät tiedotuskampanjoita. Monivuotista jäsenvaltiot tietoyhteiskuntaohjelmaa varten äskettäin julkaistun komission ehdotuspyynnön painopistealueita ovat tutkimukset, esittelyt ja muut oheistoimet mukaan lukien erityisiin yhteiskuntaryhmiin kohdistetut toimet13. erityisryhmille suunnattuja jäljestävät Tavoite: Käytön esteettömyyden varmistaminen edistämällä saatavuutta, kohtuullista hintatasoa, helppokäyttöisyyttä ja tietoisuutta Tärkeimmät Komissio: toimet: • kehottaa jäsenvaltioita varmistumaan siitä, että käytön esteettömyys on yksi • • • ja antaa kertomuksen kokonaisvaltaisten niiden tietoyhteiskuntastrategioiden keskeisistä tavoitteista tarkastelee palveluiden laajuudesta, laadusta, tasosta ja hintojen kohtuullisuudesta 1. tammikuuta 1998 mennessä ja antaa kertomuksen avoimen puhelinverkon tarjoamisen soveltamista ja kokonaisvaltaista palvelua koskevan direktiivin toimivuudesta 31. joulukuuta 1999 mennessä; jatkaa tietoisuutta järjestää tutkimuksen tietoyhteiskuntaan (European Survey of Information Society Projects and Actions, ESIS) perusteella kokemustenvaihtoa, keskusteluja, arviointia ja esikuva- analysointia erityisesti käytön esteettömyyttä helpottavista strategioista ja politiikoista tutkii, onko tietoresurssikeskuksia helpottamaan tietoyhteiskunnassa tarjottavien teknologioiden esteetöntä käyttöä ja vaadittavan ammattitaidon saavuttamista. kehittämistä toimia koskevan suositeltavaa perustaa erityisiä liittyviä hankkeita ja lisäävien toimien ja II. 2. Demokratian ja julkisten palveluiden edistäminen 15. Internetin kaltaisten verkkoperusteisten tietoliikennepalveluiden käyttöönotto on yksinkertaistanut tiedon jakamista ja alentanut siitä aiheutuvia kustannuksia sekä mahdollistanut paikallisen, alueellisen, kansallisen tiedonvälityksen menestymisen perinteisempien tiedotusvälineiden rinnalla. Elinvoimaisen tietoyhteiskunnan kehitykselle ja imagolle on kuitenkin haittaa siitä, että julkisten tiedotusvälineiden nykyisiä normeja ja käytäntöjä laiminlyötäisiin esimerkiksi heikentämällä moniarvoisuutta tai tarjoamalla kansalaisille mahdollisuus saada rajoituksitta käyttöönsä Internetin väkivaltaista, syrjivää tai epäsiveellistä aineistoa. Komissio on ja kansainvälisen 13 Vrt komission ehdotuspyyntö 97/C 1 4 8 / 0 7, EYVL No C 148/15, 16 5 1997 tieto- ja käsitellyt tätä jälkimmäistä aihetta julkaisussaan Vihreä kirja alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa*14 ja Internetin laitonta ja haitallista sisältöä koskevassa tiedonannossaan15. Lisäksi on käsiteltävä myös avointa hallintoa ja tapoja, joilla julkinen politiikka voi hyödyntää tarjoamia mahdollisuuksia demokraattisen kehityksen ja oikeuksien tukemisessa. Tämä voi tapahtua esimerkiksi kehittämällä sähköistä demokratiaa, edistämällä julkisten asiakirjojen tuomista kansalaisten ulottuville ja kehittämällä tietoja (esimerkiksi erityispalveluja ryhmille, joilla ei ole mahdollisuutta saada käyttöönsä siirtotyöläiset toimielinten ja heidän huollettavanaan olevat henkilöt). Euroopan unionin sisällyttämisestä avointa hallintoa koskeviin aloitteisiin olisi huomattavaa hyötyä, ja sen takia olisi käynnistettävä erityisiä kokeilualoitteita. tietoliikennetekniikoiden 16. Yleisillä tiedotuspisteillä ja käyttöliittymillä voi olla ensisijaisen tärkeä tehtävä tarjottaessa vielä nykyisin puuttuva mahdollisuus käyttää tietoja julkisia palveluja varten Läheisempi ja tehokkaampi vuorovaikutus paikallis- ja aluehallinnon kanssa on ehkä yksi nopeimmista tavoista havainnollistaa tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet. Jotkin alueet ja paikkakunnat ovat jo perustaneet verkostoja oppimista, tiedotusta ja kehityksen tulosten vaihtoa varten. Esimerkiksi IRIS-aloite16, RISI-kokeiluhankkeet17 ja Bangemann Challenge -kilpailu18 ovat edistäneet huomattavasti tietoisuuden lisääntymistä ja hyviä käytäntöjä koskevien esimerkkien levittämistä. 17. Komissio valmistelee vihreää kirjaa julkisen sektorin tiedon saannista ja hyödyntämisestä virittääkseen keskustelua tätä alaa koskevista yhteisön vaihtoehtoisista poliittisista toimista, Toimet ovat tarpeen julkisen sektorin tietojen käyttöoikeuksien sekä kaupallisen käytön ja hyödyntämisen edellytysten noudattamisen varmistamiseksi. Komissio toteuttaa eri ohjelmien (esimerkiksi H VT-19 ja INFO 2000 -ohjelmat sekä muut T&K-puiteohjelmiin sisältyvät ohjelmat) yhteydessä toimia edistääkseen julkishallinnon käyttöön tarkoitettujen telemaattisten sovellusten kehittämistä. Tavoite: Edistää tieto-ja tietoliikennetekniikoiden innovatiivista käyttöä julkisissa palveluissa ja myötävaikuttaa Intemet-pohjaisîin tietoihin ja palveluihin liittyvien käytäntöjen ja sisällön korkeaan tasoon Tärkeimmät toimet: Komissio: • • laatii Euroopan parlamentin kannanottojen mukaisesti20 yhteistyössä muiden EU:n toimielinten kanssa tiedonannon ja tietostrategian, joilla pyritään helpottamaan toimielinten tuomista kansalaisten ja järjestöjen ulottuville jatkaa sääntelyjärjestelmien yhteensovittamista EU. n tasolla parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja kyseisten järjestelmien tukevan teknisen tutkimuksen edistämiseksi noudattaen 17. helmikuuta 1997 annettua neuvoston päätöslauselmaa21, jossa jäsenvaltioita kehotetaan Internetin edistämään haitallista sisältöä vastaan toimintaa suojakeinona itsesääntelyjärjestelmien toimintaa • antaa vuoden 1998 alkupuoliskolla julkisien sektorin tietojen tuomista KOM(96) 486 KOM(96) 487 Alueiden välinen tietoyhteiskunta-aloite, johon osallistuvat Valencia, Piamonte, Keski-Makedonia, Saksi, Nord Pas-de- tietoyhteiskunnan Calais ja Englannin luoteisosat ja jonka tarkoituksena on vaihtaa kokemuksia ja laatia strategioita muotoilemiseksi näillä alueilla Euroopan sosiaalirahaston perustamisasetuksen 6 artiklan ja Euroopan aluekehitysrahaston perustamisasetuksen 10 artiklan mukaisesti toteutetut alueellista tietoyhteiskunta-aloitetta koskevat hankkeet Tukholman kaupungin vuonna 1994 käynnistämä kilpailu tietotekniikoiden käyttämisestä samankokoisissa kaupungeissa Hallintojen välistä telemaattista tietojenvaihtoa koskeva yhteisön ohjelma vuosiksi 1995-1997 Tällä ohjelmalla tuetaan kansallisten esimerkiksi sosiaaliturvalaitosten ja kansanterveyteen liittyvä EU n tietoverkko EUPHIN (European Union Public Health Information Network) (European tähtäävä TESS tietojenvaihdon nykyaikaistamiseen Employment (Telematics EURES-työnvälityspalvelut for Social Secunty) Services), seuraavia hankkeita Euroopan parlamentin mietintö komission tiedonannoista 77?e Information Society from Corfu to Dublin (Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin) tarkistettava toimintaohjelma PE 221 848/lopullinen 6 / VL Mr, C 70 G i 1rJrj7 ja Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edelläkävijänä 'jaannollisesti - st^tp kansalaisten ulottuville ja niiden hyödyntämistä käsittelevästä vihreästä kirjasta käytävän keskustelun pohjalta johon sisältyy toimenpide-ehdotuksia. tiedonannon, 11. 3. Tietoyhteiskunta sukupuolten välisen tasa-arvon edistäjänä 18. Tietoyhteiskunta tarjoaa todellisen mahdollisuuden edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa sekä muuttaa työskentelyä ja jokapäiväistä elämää. Pyrkimyksiä mahdollisten etujen saavuttamisen varmistamiseksi ja nykyisten erottelujen syvenemisen välttämiseksi on kuitenkin lisättävä entisestään. Koska luonnontieteitä ja tekniikkaa opiskelevien naisten lukumäärä on lisäksi tällä hetkellä suhteellisen alhainen, naisilla on pienemmät mahdollisuudet hyötyä uusien teknologioiden tarjoamista työllistymismahdollisuuksista (esimerkiksi erityistaitoja vaativa työskentely tieto- ja takia on tietoliikennetekniikkateollisuudessa, ja tieto- ponnisteltava tietoliikennetekniikoita tavoilla, jotka eivät suosi kumpaakaan sukupuolta, ja jotta ammattitaitotasoa voitaisiin nostaa (katso IV. 3 jakso) lisäämällä samanaikaisesti työaikajoustoja ja työturvallisuutta22 jossa naiset ovat aliedustettuina). Tämän käyttämään enemmän, totuttaisiin kouluissa entistä jotta ja tietoliikennetekniikka voi lisäksi myötävaikuttaa naisten imagon muuttamiseen Tieto- myönteisemmäksi ja monipuolisemmaksi, auttaa muuttamaan ihmisten mielipiteitä ja tukea naisia heidän pyrkiessään osallistumaan aktiivisemmin tiedon tuottamiseen. Miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan neljännen yhteisön toimintaohjelman tuella toteutettaviin hankkeisiin21 sisältyy muun muassa naispuolisia asiantuntijoita ja päätöksentekijöitä koskevien tietopankkien kokoaminen, tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttäminen heikommassa asemassa oleville naisille suunnatun opetuksen välineenä ja tasa-arvoa koskevan tietoisuuden lisäämiseen. Internetin käyttäminen sukupuolten välistä Ta vorte Usätä tietoisuutta tietoyhteiskunnan sukupuollulottuvuudesta Tärkeimmät Komissio: o kehottaa tavoista, käsittelevää yhtäläisiä mahdollisuuksia tietoyhteiskunnan vaikutuksia sukupuolten väliseen hallintokomiteaa antamaan neuvoja tietoyhteiskunnan sisällyttämistä joilla neljänteen toimintaohjelmaan voidaan jatkaa erityisesti EMPLOYMENT- A/OI/IAyhteisöaloitteen pohjalta järjestää yhdessä teollisuuden edustajien kanssa konferenssin, jossa arvioidaan tasa- arvoon, ja esittelee päätelmänsä rakennerahastoista tuetun toiminnan sukupuoliulottuvuutta käsittelevässä eurooppalaisessa konferenssissa tukee neljännen toimintaohjelman mukaisesti rahoitettavia hankkeita käsittelevien WWW-sivujen kehittämistä ja hankkeiden verkottumista muiden yhteisön ohjelmien yhteydessä rahoitettavien hankkeiden kanssa järjestää Euroopan parlamentin kanssa vuoden 1997 jälkipuoliskolla naisten asemaa tiedemaailmassa käsittelevän konferenssin. • • • II. 4. Teknologia vammaisten elämän helpottajana 20. Vihreässä kirjassa painotettiin, että tieto- ja tietoliikennetekniikoita olisi käytettävä vammaisten elämänlaadun ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. Viime vuosikymmenellä kehitettiin sekä^ erityisesti vammaisten tarpeisiin suunniteltuja sovelluksia että sellaisia yleisluontoisempiin tavoitteisiin tähtääviä sovelluksia, joilla on erityistä merkitystä kyseiselle ryhmälle. Näiden sovellusten avulla on luotu uusia etäpalveluiden käyttömahdollisuuksia (esimerkiksi telelääketiede), 22 Työmarkkinaosapuolet hyväksyivät 6 päivänä kesäkuuta 1997 osa-aikatyöskentelyä koskevan eurooppalaisen puitesopimuksen osa-aikatyöntekijöiden syrjinnän poistamiseksi 23 22 joulukuuta 1995 tehty neuvoston päätös, EYVL No L 335, 31. 12 1995 M mahdollisuus hoitaa asioita kotoa (esimerkiksi teleostokset), uusia osallistumistapoja (esimerkiksi etäopiskelu ja -työskentely) sekä uusia tiedonvälityksen muotoja (esimerkiksi näköpuhelin). Erinomainen esimerkki näistä sovelluksista on välityspalvelujärjestelmä, joka kääntää sekä tekstiä laajasti käyttöön puheeksi että puhetta palveluvelvoitteena, jonka ansiosta kuulovammaiset ja puhevioista kärsivät henkilöt voivat olla yhteydessä muihin ihmisiin Vammaisten erityistarpeet on otettava mahdollisimman laajasti huomioon kokonaisvaltaisten palveluiden tarjoamista koskevan lainsäädännön laatimisessa. tekstiksi Välityspalvelut on otettu Yhdysvalloissa 21. Erityisen käyttöön vastaavien soveltuvien henkilöiden tärkeitä haasteita tällä alalla ovat sekä yksityishenkilöiden että julkisesta tiedonvälityksestä käyttöohjelmistojen kehittämiskustannukset sekä tiedonvälityksen luonne ja muoto, jotka syrjivät usein näkövammaisia tai oppimisvaikeuksista kärsiviä. Lisäksi on tärkeää, että otetaan käyttöön luovia ja joustavia lähestymistapoja tieto- ja tietoliikennetekniikkapalvelujen tarjoamiseen ja kehittämiseen. Komissio on perustanut sisäisen tilapäisen ryhmän tutkimaan Euroopan tasolla toteutettavan erityisaloitteen tietoliikennetekniikkasovellusten käytöstä soveltamisalaa vammaisille tieto- ja lähiaikoina saatujen aiempien kokemusten pohjalta. Lisäksi komissio on ehdottanut, että käynnistyvään sosiaaliseen viidenteen T&K-puiteohjelmaan sisällytettäisiin integroimiseen tähtääviä toimia. Lainsäädännölliseltä kannalta on puolestaan tarpeen pohtia mahdollisimman laajasti vammaisten tarpeita kokonaisvaltaisten palvelujen tarjoamisen osalta. tarkoitettujen vammaisten Tavoite Tuoda täysimääräistä integroimistaan tietoyhteiskuntaan tietoyhteiskunta vammaisten ulottuville ja edistää heidän Tärkeimmät toimet: Komissio tekee aloitteen: tutkimus- kehittäminen, • edistääkseen tieto- ja tietoliikennetekniikkateollisuuden, -tutkimuselinten ja -käyttäjien edustajien, erityisesti Euroopan vammaisfoorumin, välistä yhteistoimintaa, jonka tavoitteena on vammaisten tarpeisiin mukautettujen laatuvaatimusten tulosten muuttaminen kohtuullisen hintaisiksi tuotteiksi ja neuvonnan ja koulutuksen tarjoaminen kyseisten tuotteiden käyttöönoton helpottamiseksi tutkiakseen lähiaikoina toteutettavan kokonaisvaltaisen palvelun tarkastelun yhteydessä, mitkä palvelut olisi sisällytettävä kokonaisvaltaisten palvelujen määritelmään vammaisten tarpeiden huomioon ottamiseksi ja kuinka tämän asian odotetaan kehittyvän ajan myötä jatkaakseen vammaisiin tietoyhteiskuntaohjelman avulla tukemista monivuotisen liittyvien hankkeiden kehitystyön ja • • • vahvistaakseen transatlanttisen esityslistan mukaisesti käynnistettyä yhteistyötä tällä alalla. II. 5. Terveydenhuoltojärjestelmien kehittämisen tukeminen 22. Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttö muuttaa terveydenhuoltoalalla käytettäviä teknologioita perinpohjaisesti ja edistää taudinmääritys- ja hoitomahdollisuuksien parantamista. Tekniikoita otetaan käyttöön nopeassa tahdissa satunnaisten tarttuvien tautitapausten tunnistamisessa, epidemiologisessa tarjoamisessa lääketieteen syrjäseutualueilla asuville potilaille. Muita esimerkkejä kyseisten tekniikoiden käytöstä ovat itse- ja kotihoitoa koskevan tiedotuksen lisääminen. Kuten myös korkean tason asiantuntijaryhmä on painottanut, on kuitenkin edelleen ensiarvoisen tärkeää välttää potilaan ja hoitohenkilökunnan välisen suhteen muuttumista persoonattomaksi asiantuntijapalveluiden tarkkailussa ja 23 Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden kustannusten alentamispyrkimyksnn edellyttää terveydenhuoltohenkilöstön osallistumista henkilökunnan ammattitaidon uudelleenarviointia ja käyttö voi myötävaikuttaa laadunvalvontastandardeja. lisääntyvä parantaa Tämä ja a normien kehittämistä. Erityisen tärkeä terveydenhuoltoalaan liittyvä aihe on potilastietoja ja eettisiä normeja koskevan tietosuojan turvaaminen. Muita huomioon otettavia aiheita ovat ammatillinen vastuu ja siihen liittyvät vastuukysymykset. ensisijaiseksi 24 Yhteisön neljännen T&K-puiteohjelman yhteydessä tuetaan parhaillaan yli sataa hanketta, jotka koskevat esimerkiksi seuraavia terveydenhuoltoalan telemaattisia sovelluksia: telematiikan käyttö terveydenhuoltohenkilöstön välisessä yhteistyössä ja kansalaisille suunnatussa tiedottamisessa, telediagnoosit ja -vastaanotto sekä ensiapuhoito. Lisäksi komissio on ehdottanut, että viidennen puiteohjelman tietokoneistettujen terveydenhuoltojärjestelmien terveydenhuoltoverkkojen suuritehoisten tarkkailee myös aktiivisesti matkapuhelinten aiheuttaman säteilyn turvaaminen. Komissio terveysvaikutuksia. Näitä toimia täydennetään toteutettavuustutkimuksilla. jotka liittyvät G7-maiden toteuttamiin maailmanlaajuisia terveydenhuoltosovelluksia koskeviin hankkeisiin (G7 Global Healthcare Applications Projects)24. Komissio kehotti äskettäin kolmea eurooppalaista standardointielintä laatimaan ja panemaan täytäntöön standardeja koskevan yleisen työohjelman nopeuttaakseen terveydenhuoltoalalla käytettävien tieto-ja tietoliikennetekniikoiden kehittämistä. kehittäminen asetettaisiin tavoitteeksi ja Tavoite Edistää tietoisuutta mahdollisuuksista parantaa tseto^ja tietoliikennetekniikoiden avulla terveydenhuoltojärjestelmiä Tärkeimmät toimet: Komissio: • terveydenhuoltoalalla laatii kertomuksen, jossa arvioidaan tietoyhteiskunnan terveysvaikutuksia ja johon sisältyy tulosten yhdistämistapojen tarkastelu ja toteutetun terveydenhuoltoalaan liittyvän tutkimuksen tuloksia erityisesti telemaattisten sovellusten ja matkaviestinnän terveysvaikutusten alalla levittää yhteisön T&K-puiteohjelmien tehtävän T&K-työn tuella ja • hyödyntää • käyttää tieto- ja jakaakseen tietoliikennetekniikoita kehittäessään yhteisönlaajuista verkostoa a) joiden tarkoituksena on kartoittaa sairauksien esiintymisen kehityssuuntauksia, arvioida kansanterveyspolitiikan vaikutuksia ja vaihtaa tietoja kansalaisten terveyttä uhkaavista tekijöistä sekä b) levittääkseen ja tukeakseen Euroopan kansanterveysohjelmia terveydenhuoltoa koskevia tietoja, • vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä varmistuakseen siitä, että G-7-maiden kokeiluhankkeet saavat asianmukaista jatkoa. III. Työskentely tietoyhteiskunnassa 111. 1. Joustavuus ja turvallisuus sopivassa tasapainossa 25. Tietoyhteiskunta aiheuttaa perinpohjaisia muutoksia yritysten organisoinnissa. Uuden teknologian käyttöönotto ei kuitenkaan välttämättä johda parempaan suorituskykyyn. On saatu viitteitä siitä, että tieto- ja tietoliikennetekniikoiden menestyksekäs käyttöönotto edellyttää yhtenäistettyä lähestymistapaa, jossa uusien tekniikoiden käyttöönotto yhdistetään organisatoriseen muutokseen ja Ihmisläheisyys etusijalle tärkeimmistä viesteistä oli tarve käydä asiantuntevaa keskustelua työelämän nykyaikaistamisesta ja entyisesti joustavuuden ja turvallisuuden uuden tasapainon saavuttamiskeinoista. inhimillisten voimavarojen kehittämiseen. Yksi vihreän kirjan Terveydenhuoltoalalla käytettävien potilastietokorttien yhdenmukaistaminen kansainvälisellä ympativtKjrokaiitinen monikielin» 11 |a monialainen teleläaketiedeparvystys seka ensiapupalvHi 1 tasolla ja koko maailman kattava 0 työntekijäryhmistä 26. Lausuntokierroksella ilmeni, että työntekijät ja ammattiyhdistykset ovat huolissaan siitä, että näiden tekniikoiden käyttöönotto ja uudet työn organisointitavat voivat lisätä epävarmuutta työpaikasta ja madaltaa työvoimalle asetettua vaatimustasoa, ja painottavat tarvetta varmistaa, että ihmisten (esimerkiksi heikommin oikeuksia kunnioitetaan ja suojellaan. Joistakin koulutetut, etätyöntekijät ja naistyöntekijät yleensä) ollaan erityisen huolissaan. Jotkut ovat huomauttaneet, että myös korkeasti koulutetut työntekijät (esimerkiksi tietokoneohjelmoijat) voivat joutua kärsimään muutoksista, sillä tieto- ja tietoliikennetekniikat mahdollistavat työtehtävien teettämisen eri puolilla maailmaa. Vastapainona työvoiman mukauttamiselle tietoyhteiskunnan vaatimuksiin ja paineisiin työntekijöiden on voitava osallistua teknologioiden ja organisatorisen muutoksen suunnitteluun, valintaan ja soveltamiseen. Komission vihreässä kirjassa Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin25 kiinnitetään huomiota siihen, kuinka uudet työn organisointitavat voivat myötävaikuttaa merkittävällä tavalla kilpailukykyisemmän talouden syntyyn. Komissio on myötävaikuttanut työelämän vakiintuneiden tapojen uudelleenharkintaan myös tiedonannollaan Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen ja kohentaminen Euroopan unionissa26. 27. Tavoite 4, ADAPT-yhteisöaloite (mukaan lukien sen tietoyhteiskuntaan keskittyvä osa-alue ADAPT-BIS) ja LEONARDO-ohjelma tukevat uusien työn organisointitapojen käyttöönottoa kouluttamalla työntekijöitä ja johtajia, saattamalla heidän tekniset taitonsa ajan tasalle, avustamalla pk-yrityksiä uusien innovatiivisten johtamismenetelmien käyttöön ottamisessa, kehittämällä apuvälineitä tulevaisuudessa tarvittavien taitojen ennakoimiseksi ja inhimillisten voimavarojen kehittämispolitiikan ja koulutusjärjestelmiä. Komission ensimmäisessä innovaatiota koskevassa toimintasuunnitelmassa työllisyyden palveluksessa27 käynnistettiin sellaisia valtioiden välisiä Innovaatio kasvun ja kokeiluhankkeita, joiden tavoitteena on tutkia parhaita hallinto- ja koulutuskäytäntöjä sekä koulutussuunnitelmia liikeyritysten kannustamiseksi ottamaan käyttöön uusia organisointitapoja. tukirakenteita parantamalla koulutuksen laatimiseksi sekä Tavoite: "S^^^Ê^^^^^^^^^^^^^^^^^K^Ê^^^^^^^ Tärkeimmät toimet: Komissio: • • tekee vuoden 1998 alkupuoliskolla toimenpide-ehdotuksia, jotka perustuvat vihreästä kirjasta Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin käytyyn keskusteluun tarkkailee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ESR:n suunnittelua kaikkien rakennerahastojen ja ADAPT- yhteisöaloitteiden työn organisointi sisällytetään täysimittaisesti tähän suunnitteluun, ja ottaa näistä toimista saadut rakennerahastojen tulokset huomioon uudelleentarkastelua varten laatiessaan ehdotuksia sekä EMPLOYMENT- varmistaakseen, että tavoitteiden kannalta • kehittää eurooppalaisen verkoston, johon kuuluu alan asiantuntijoita, esimerkiksi ACTEUR-ryhmä28 ja Euroopan elin-ja työolojen kehittämissäätiö, lujittaakseen Euroopan kehitystyötä, kartoittaakseen ja vaihtaakseen hyviä käytäntöjä, edistääkseen yhteistyötä sekä tukeakseen kehityksessä jälkeenjääneitä aloja ja alueita organisatorista tutkimus- ja • ehdottaa, että T&K-puiteohjelmissa ja innovaatiota toimintasuunnitelmassa (Innovation Action Pian) käsittelevässä toteutettaisiin uusia 2 5K O M ( 9 7) 128 2 6K O M ( 9 7) 102 27 KOM(96) 589 28 on epävirallinen ACTEUR-ryhmä organisointimuotojen kehittämisestä kansallisten instituuttien edustajia ryhmä, jonka ja kokoontuu joka jäseninä on kerran vuodessa työskentelyolosuhteita vaihtamaan työn kokemuksia ja organisatorisia muutoksia käsittelevien uusien \u tuotanto-ja työn organisointitapoja koskevia lisätutkimuksia. III. 2. Työntekijöitä koskevien tietojen suojaaminen 28. Tieto- ja tietoliikennetekniikat ovat tehneet tiedon keruun, käsittelyn ja käytön helpommaksi kuin toiminnan eri osa-alueita koskeva jatkuva valvonta ja koskaan aiemmin. Työntekijöiden tiedonkeruu on joko turvallisuussyistä tai tuottavuuden mittaamiseksi ja parantamiseksi. Tekniikka tarjoaa kuitenkin työntekijöiden henkilökohtaista samalla myös valtavat mahdollisuudet kerätä ja käsitellä käyttäytymistä, toimintaa ja ominaisuuksia koskevia tietoja, ja näiden tietojen epäasianmukaisesta käytöstä voi aiheutua vakavia seurauksia. toteutettavissa, mahdollisesti työntekijöiden ja usein tietämättä 29. Kaikissa jäsenvaltioissa on voimassa kattavia lakeja, joiden tarkoituksena on suojata yksityisiä ihmisiä ja heidän perusoikeuksiaan henkilötietojen käsittelyn kannalta. Direktiivillä 95/46/EY yhdenmukaistetaan näitä lakeja yhteisön tasolla. Tämän yhdenmukaistamisen tarkoituksena on henkilötietojen vapaata liikkuvuutta haittaavien esteiden poistaminen varmistuen kuitenkin samalla ja erityisesti oikeutta yksityisyyteen suojataan siitä, että kansalaisten perusoikeuksia asianmukaisesti. käsittelyä, työntekijöiden edustajien osallistumista ja teknisten tarkkailu välineiden käyttöä, voi olla tarpeen tutkia tarkemmin työntekijöiden suojaamiseen liittyvien erityistarpeiden arvioimiseksi. Nykyisin voimassa olevat kansalliset lait sisältävät melko hajanaisia säännöstöjä, jotka liittyvät erityisesti työntekijöitä koskevien tietojen käsittelyyn. Joitakin aiheita, esimerkiksi terveystietojen työntekijöiden Tavoite: StwjelJa työntekijöitä koskevien tietojen yksityisyyttä Tärkeimmät toimet Komissio: antaa29 vuoden 1998 alkupuoliskolla tiedonannon, jossa tarkastellaan ja vapauksien suojaamista koskevaa työntekijöiden oikeuksien tilannetta, erityisesti oikeutta yksityisyyteen ja teknisten tarkkailuvälineiden käytön osalta tukee viidennen T&K-puiteohjelman kautta yksityisyyttä edistäviä teknologioita. tietojen käsittelyn III. 3. Asianmukaisten rakenteiden luominen etätyöskentelylle ihmisistä, mutta sen 30. Etätyöskentelystä on levinnyt laajalle kuva kotona työskentelevistä ja tekniikoiden välityksellä työnantajaansa yhteydessä olevista lisäksi on olemassa muitakin etätyömuotoja, esimerkiksi monissa eri paikoissa tehtävä etätyö, freelance-etätyö ja liikkuva etätyö. Etätyöskentelyn avulla voidaan saavuttaa useita etuja, jotka hyödyttävät sekä yksityisiä ihmisiä, liikeyrityksiä että yhteiskuntaa. Etätyöskentely ei kuitenkaan ole saavuttanut odotettua menestystä. Tämä on ristiriidassa sen kanssa, että ihmiset tuntevat ilmeisen suurta ja kasvavaa mielenkiintoa etätyötä kohtaan30. Eräät hallitukset ovat ottaneet käyttöön kokeilujärjestelmiä, joiden tarkoituksena on kokeilla etätyöskentelyn käyttöä julkishallinnossa (esimerkiksi Alankomaat, Ruotsi ja Italia). 2^ Kuten komission työohjelmassa ilmoitettiin jo aiemmin 30 Vuonna 1994 Euroopassa (EU n 12 jäsenvaltiossa) oli arviolta noin 1,25 miljoonaa etätyöntekijää, mikä oli noin 1,21 prosenttia työvoimasta (TELDET-hankkeen loppukertomus Empinca and Work Research Centre, heinäkuu 1995) Saman hankkeen yhteydessä ilmoitettiin, että yli 40 prosenttia eurooppalaisista oli kiinnostunut siirtymään etätyöskentelyyn, kiinnostuneita oli näin ollen yli kaksi kertaa enemmän kuin 1980-luvulla iS 31. Komissio käynnisti vuonna 1996 yhteistyössä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön kanssa vertailevan tutkimuksen, jossa käsiteltiin etätyötä koskevia kansallisia työlakeja, terveyttä ja työehtosopimusneuvottelukäytäntöjä. Etätyölle ei turvallisuutta, sosiaaliturva-asetuksia sekä ilmeisesti ole olemassa yleistä oikeudellista määritelmää eikä erityistä lainsäädäntöä. Joitakin etätyömuotoja säännellään yleisillä laeilla, toisia puolestaan erityisillä kotityötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista sääntelevillä asetuksilla. Joissakin tapauksissa on tehty työehtosopimuksia ja toisissa sekä kirjallisia että epämuodollisia tapauskohtaisia sopimuksia, jotka koskevat monia etätyöhön liittyviä aiheita. Sekä korkean tason asiantuntijaryhmä että tietoyhteiskuntafoorumi ovat suositelleet, että jäsenvaltiot selkiyttäisivät eri etätyömuotojen oikeudellista ja verotuksellista asemaa ja mukauttaisivat sosiaalisia ja oikeudellisia rakenteita johdonmukaisella tavalla. Lausuntokierroksella ilmeni, että etätyön vaikutuksista ja seurauksista tarvitaan vielä lisätietoa. Tavoite: Parantaa etätyön kehittämisedellytyksiä Tärkeimmät Komissio: toimet käynnistää työmarkkinaosapuolten kanssa vuoden 1998 alkupuoliskolla neuvottelut siitä, onko etätyöntekijöiden suojelua koskevien yhteisön toimien toteuttaminen suositeltavaa ja jos näin on, missä laajuudessa nämä toimet olisi toteutettava jatkaa yhteistyötään Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön kanssa etätyöntekijöiden työoloja koskevan tutkimustyön aloittamiseksi ehdottaa, että etätyöskentelyä sosiaalisia koskevan kohennettaisiin viidennessä T&K-puiteohjelmassa jatkaa etätyöskentelyä koskevia tietoisuuden iisäämistoimenpiteitä tutkii, kuinka komission yksiköitä voitaisiin etätyöskentelyä. liittyviä tutkimuksen asemaa työllisyysvaikutuksia teknologioita kannustaa lisäämään ja niihin tukevia ja 111. 4. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukeminen muutoksen apuvälineenä on ylläpitää tasapuolista, työehtosopimusneuvottelujärjestelmissä. tietoyhteiskunnassa. Työmarkkinaosapuolet eivät 32. Vihreän kirjan tavoin myös lausunnoista ilmeni, että osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että osallistuvaa tuottoisaa ja tietoyhteiskunnassa tärkeää luonne muuttuu kuitenkin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Tämän vuoropuhelun toimivat yhä harvemmin perinpohjaisesti perinteisissä joustavien tuotantojärjestelmien käyttöönotto, markkinoiden ja tuotannon kokonaisvaltaistuminen sekä perinteisesti erillään olevien teollisuudenalojen lähentyminen. Tiedotus, kuuleminen ja neuvottelut olisi toteutettava samalla tasolla kuin teollisuuspoliittinen päätöksenteko, mutta myös sellaisilla tasoilla työn organisointitavat. Euroopan yritysnevoston perustamisesta annetussa direktiivissä31 luodaan kehys Euroopan unionin tasolla toteutettavalle kuulemiselle. Komissio käynnisti lisäksi äskettäin työmarkkinaosapuolten lausuntokierroksen ensimmäisen vaiheen, jonka tavoitteena on laatia kansallisen tason tiedotus- ja kuulemismenettelyille oikeudellisesti sitova yhteisön kehys, joka täydentää tätä alaa sääntelevää yhteisön lainsäädäntöä ja lisää sen johdonmukaisuutta. joissa otetaan huomioon yhä yleisemmin noudatetut uudet tavoilla, tähän Syinä ovat ja 33. Komission tiedonannossa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämisestä korostettiin, että työllisyys sekä työn ja työolojen joustavuus olisi asetettava vuoropuhelun tuleviksi ensisijaisiksi tavoitteiksi. eurooppalaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun asemaa sellaisena kokemustenvaihdon foorumina, joka työmarkkinaosapuolia edistämään kannustaa Komissio Neuvoston direktiivi 94/45/EY. annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yntysneuvoston perustamisesta /4 työpaikkojen rakennemuutoksen rakennemuutoksen perusperiaatteita ovat organisatorinen lähestymistapojen myötävaikuttaa täytäntöönpanoon. Tämän ja teknologinen innovaatio, inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja uusien työpaikkojen luominen. Televiestintäalalla, televiestintää käsittelevä sekakomitea pyrkii saamaan aikaan puitesopimuksen, käynnissä oleva rakennemuutos on hyvä esimerkki tulevien muutosten luonteesta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu voi pehmentää muutosprosessia. ja muutostahdista sekä siitä, kuinka yhdennettyjen jolla 34. Korkean tason asiantuntijaryhmä on suositellut, että tieto- ja tietoliikennetekniikkapalvelut olisi asetettava työmarkkinaosapuolten saataville viestinnän parantamiseksi edistämällä työntekijöiden osallistumista muutokseen. Komissio tukee jo nyt useita hankkeita, joilla pyritään siihen, että työmarkkinaosapuolet käyttäisivät telemaattisia sovelluksia entistä enemmän työskentelyssään32, ja lisäämään tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttöä ja vaikutuksia koskevaa tietoisuutta ja koulutusta33. Myös tietoyhteiskuntafoorumi kutsuu työmarkkinaosapuolet mukaan eurooppalaisen tietoyhteiskunnan tulevaisuutta ja sille asetettavia ensisijaisia tavoitteita koskeviin neuvotteluihinsa. Tavoite: ^ ^ H ^ S ^ ^ ^ M ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ t t S ^ t t ^ M t t É: Tärkeimmät Komissio: toimet • kannustaa • • vuoropuhelua työmarkkinaosapuolia edistämään sellaisena eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten kokemustenvaihdon foorumina, joka koskee rakennemuutoksen yhdennettyjen lähestymistapojen täytäntöönpanoa ja kokonaisvaltaistumisen vaikutuksia tarkkailee televiestintäalan entisten monopoliyhtiöiden muutosprosessia; tämä muutosprosessi yhdennettyjen lähestymistapojen soveltamista rakennemuutokseen tukee ja tieto- mahdollisuuksia tietoliikennetekniikkasovellusten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä ja (b) edistämään yhteistoimintaa ESR:n 6 artiklan mukaista tietoyhteiskunnan ja koulutustoimien kehittämiseksi. sosiaalisia näkökohtia työmarkkinaosapuolten (a) tarjoamia toimii perustana hyödyntämään kokeiltaessa tietoisuuden koskevan aloitteita, pyritään joiUa 111. 5. Työterveys ja -turvallisuus 35. Yhteisössä on tällä hetkellä voimassa erittäin laaja työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva lainsäädäntö. Muun muassa tieto- ja tietoliikennetekniikkoihin sovelletaan useita direktiivejä, ja esimerkiksi näyttöpäätelaitteita koskeva direktiivi on tälle alalle ominaista lainsäädäntöä. Erityisen tärkeä on puitedirektiivi 89/931/ETY, johon sisältyy useita sekä työnantajia että työntekijöitä koskevia velvoitteita. Noudattaakseen näitä velvoitteita työnantajien on voitava saada käyttöönsä mahdollisimman ajankohtaisia ja työturvallisuusvirasto edistää tältä osin työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien tietojen käytön esteettömyyttä Intemet-verkkonsa ja tämän verkon jäsenvaltioissa ja kansainvälisissä järjestöissä sijaitsevien tietopisteiden välityksellä. sijaitseva Euroopan tietoja. Bilbaossa työterveys- 36. Tieto- ja tietoliikennetekniikoita voidaan käyttää apuvälineenä yhteisön työterveys- turvallisuuslainsäädännön asianmukaisessa täytäntöönpanossa ja työterveyteen ja ja 3^ Esimerkiksi Human Resources Director -verkko Internetissä ja tietokoneen välityksellä tapahtuva eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu (European Social Dialogue on Une, ESDO) Erityisesti Euroopan sosiaalirahaston 6 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti toteutettavien toimien ja LEONARDO- ohjelmaan liittyvien toimien välityksellä II liittyvien tietojen keruussa ja poliittisessa arvioinnissa. Pelkkä -turvallisuuteen ja tietoliikennetekniikoiden avulla tapahtuva tiedonsaanti ei kuitenkaan riitä, vaan näiden tavoitteiden vuorovaikutteisten saavuttaminen multimediasovellusten ja tietoliikennetekniikan käyttöä työterveyden ja -turvallisuuden alalla käsittelevässä konferenssissa nimettiin kaksi suurta haastetta: multimediatuotteiden markkinointi ja tietojen sisältöä koskevien normien tutkimisen lisääminen. ohjelmistojen 1996 kehittämistä. Brysselissä ja pidetyssä asianmukaisten edellyttää vuonna lisäksi tieto- tieto- 37. Tämänhetkisten arvioiden mukaan ja tietoliikennetekniikoita työssään, ja tämä luku kasvaa koko ajan. Lisääntyvä käyttö edistää tehokkaamman, haastavamman ja turvallisemman tietoliikennetekniikoiden käytöllä on kuitenkin myös kielteisiä vaikutuksia, esimerkiksi stressin lisääntyminen ja huono ergonomia, joka aiheuttaa lihas- ja luustovaivoja. Komissio on jo nimennyt nämä aiheet toimintansa ensisijaisiksi tavoitteiksi. luomista. Tieto- työympäristön työntekijöistä prosenttia käyttää tieto- 38 ja Tavoite: tarjoamia mahdollisuuksia Hyödyntää tieto- ja tietoliikennetekniikan tiukempien normien käyttöönottamiseksi työterveyden ja -turvallisuuden alalla Tärkeimmät toimet: Komissio: • kehittää yhteistyössä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kanssa telemaattisen verkon, joka yhdistää viraston kunkin jäsenvaltion keskeisiin tietopisteisiin, jotta sillä olisi mahdollisuus käyttää esteettömästi työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia tietoja • tutkii, kuinka työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien tietojen keruuta, käsittelyä ja käyttöä voitaisiin parantaa, ja tekee tutkimustensa perusteella aiheellisia ehdotuksia • työterveyttä markkinoinnin edistämismahdollisuuksia. koskevien multimediatuotteiden -turvallisuutta tutkii ja IV. Mahdollisuuksien muuttaminen työpaikoiksi IV. 1. Työllisyyden ja tuotannon muutosten ymmärtäminen 38. Uusien työpaikkojen luominen työttömyyden vähentämiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi on yksi Euroopan unionin pakottavimmista tarpeista. Unionin tasolla on vuoden 1994 Eurooppa- neuvoston Essenin huippukokouksesta lähtien kehitetty yhdennettyä strategiaa kasvua ja työllisyyttä varten. Asian etenemiselle annettiin voimakas poliittinen sysäys Amsterdamin huippukokouksessa, luku. Työllisyysstrategia perustuu politiikkaan, joka edistää kestävää, rahan arvoa alentamatonta kasvua, makrotaloudellista ympäristöä ja kilpailukykyä lujittavaa rakennepolitiikkaa. Strategian ensisijaisena tavoitteena on ihmisten työllistettävyyden lisääminen jossa perustamissopimukseen työllisyyttä käsittelevä lisättiin tieto- ja 39. Tietoyhteiskunnan eri osa-alueet ja tämä työllisyysstrategia liittyvät kiinteästi toisiinsa. Talouden yleismaailmallistumisen oloissa tietoliikennetekniikoiden käyttöönotto on yhdessä organisatoristen muutosten kanssa tuottavuuden kasvamisen ja samalla myös suurempien voittojen ja reaalipalkkojen voimavara, joka muodostaan pohjan lisäkysynnälle ja -työllisyydelle. Työllisyyteen vaikuttaa lisäksi myös kysynnän kohdistuminen yhä useammin työntekijöihin, joilla on entistä enemmän ja siten vastaavasti yhä harvemmin taitoja, ammattitaidottomiin työntekijöihin Mitä tehokkaammin voittoja muutetaan uusiksi investoinneiksi ja vanhoja taitoja uusiksi taidoiksi, sitä voimakkaampaa on työllisyyden kasvu ja sitä nopeampaa työttömyyden aleneminen. Euroopan perimmäinen rakenteellinen ongelma on taitojen hidas sopeuttaminen uusiin talousrakenteisiin (kahden en nopeuden työmarkkinat), mikä selittää hitaan laaja-alaisempia ja talouskasvun Euroopan työllistettävyyttä yhtenä työllisyysstrategia korostaa näin ollen ratkaisevana tekijänä työmarkkinoiden mukauttamisen edistämisessä ja uusien työpaikkojen luomisessa 40. Lausuntokierroksella ilmeni, että Euroopassa on suuri tarve toteuttaa selkeä analyysi siitä, kuinka tietoyhteiskuntaan siirtyminen vaikuttaa työmarkkinoihin. Eri alueiden (erityisesti syrjäseutujen), alojen ja ammattiryhmien väliset työllisyyden yleiset kasvu- ja laskusuuntaukset on yksilöitävä selkeästi. Tämä tukee työpaikkojen muutosprosessin hallinnan tehostamista. 41. Euroopan työllisyyden alakohtainen rakenne on muuttunut perinpohjaisesti, ja palvelualan osuus on nykyään noin 65 prosenttia Euroopan kokonaistyöllisyydestä, kun se vielä 20 vuotta sitten oli alle 50 prosenttia. Korkean tason asiantuntijaryhmä on kiinnittänyt huomiota haasteeseen, jonka tämä talouden painopisteen siirtyminen tavaratuotannosta asettaa käsitekehyksillemme ja tilastointijärjestelmillemme Korkean tason asiantuntijaryhmä on lisäksi todennut, että siirtyminen teollisuudesta palvelupainotteisuuteen tuo esiin olennaisia kysymyksiä, jotka liittyvät siihen, missä arvot luodaan, kuinka niistä voidaan hyötyä, kuka vastaa niiden jaosta ja kuinka ne jaetaan, ja lisäksi asiantuntijaryhmä on kiinnittänyt komission huomion tarpeeseen mukauttaa verotus tietoyhteiskunnan muuttuvaan talousrakenteeseen. Vaikka komissio ei pidä asiantuntijaryhmän ehdottamaa "bittiveroa" tarpeellisena tai asianmukaisena34, se katsoo, että tietoyhteiskunnan vaikutuksia eri verotusmuotojen tehokkuuteen on tarkasteltava huolellisesti, kuten myös Euroopan parlamentti on suositellut". tietoyhteiskunnan ympäristövaikutuksiin. tarpeen kiinnittää huomiota myös On Tavoite: Parantaa öetoyhteiskunrjan työllisyys v a^ Tärkeimmät toimet: omissio: tarkkailee työllisyysrakenteen kehityssuuntauksia ja muutoksia työllisyyttä koskevassa vuosikertomuksessa säännöllisesti ja koskevat tutkimuksia, jotka teknologisen muutoksen, • ehdottaa, että viidennessä T&K-puiteohjelmassa toteutettaisiin sellaisia talouden työllisyyden, sosiaalis-taloudeltisia immaterialistumisen ammattitaidon ja taloudellisen kilpailukyvyn välistä suhdetta jatkaa EUROSTATin ja ESfS-patvelun välityksellä pyrkimyksiään ja parantaa tarkkailemiseksi tarvittavia tilastollisia rakenteita ja apuvälineitä erityisesti työllisyysnäkymien kannalta tarkastelee veropolitiikkaa käsittelevän ryhmän (Taxation PoHcy Group) välityksellä tietoyhteiskunnan vaikutusta verotukseen tietoyhteiskunnan ymmärtämiseksi kehittämisen • • • arvioi saatavilla olevia tutkimuksia tietoyhteiskunnan ympäristövaSortuksista ja toteuttaa tarvittaessa lisätutkimuksia. ^ Tiedonvälityksen lukumäärään intensiteetin perusteella kannettava vero; maksettavan veron määrä perustuisi välitettyjen bittien '^ Vrt Euroopan parlamentin mietintö komission tiedonannoista Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin (The Information Society From Corfu to Dublin) ja Eurooppa maailmanlaajuisen toimintasuunnitelma (Europe at l'1'l r;48/lnpullinen the Forefront of tietoyhteiskunnan edelläkävijänä tarkistettava Information Society Rolling Action Pian) PE säännöllisesti the Global If IV. 2. Uusien työpaikkojen luomismahdollisuuksien hyödyntäminen tutkimuksissa ja kertomuksissa36 on tietoyhteiskuntaan. Erilaisissa 42. Televiestintämarkkinoiden vapautuminen on yksi tärkeimmistä strategisista osatekijöistä Euroopan siirtyessä tultu siihen lopputulokseen, että televiestintämarkkinoiden vapauttamisen kokonaisvaikutukset työpaikkoihin riippuvat vapauttamisen vauhdista ja teknologian jakelunopeudesta. Mitä nopeampia nämä toimet työpaikkojen todennäköisempää on, että ne vaikuttavat suotuisasti uusien ovat, sitä nettomäärään. Markkinoille on luotava sopivat sääntelyolosuhteet uusien työpaikkojen luomisen helpottamiseksi. Lisäksi tarvitaan parempaa ja selkeämpää tietoa uusien yritysten ja työpaikkojen luomismekanismeista, erityisesti Internetin ja elektronisen kaupankäynnin kannalta. Äskettäin tiedonannossa Eurooppalainen elektronisen kaupankäynnin aloite37 pyritään annetussa edistämään laajamittaista elektronisen kaupankäynnin harjoittamista uusien liiketoiminta- ja työllistymismahdollisuuksien joilla luomiseksi. Esimerkiksi matkailuala työpaikkojen voidaan odottaa lisääntyvän) voi saada merkittävää hyötyä elektronisen kaupankäynnin tarjoamista mahdollisuuksista. (yksi niistä aloista, 43. Ohjelmisto- ja työpaikkojen tietokonepalvelut ovat olleet kärkisijoilla uusien luomisessa Euroopassa. Suurin osa uusista työpaikoista on pk-yrityksissä38. Ohjelmointiin ja multimediaan liittyvien työpaikkojen odotetaan hyötyvän eniten Internetin käytön räjähdysmäisestä leviämisestä Euroopassa. Jos kyseisten työpaikkojen halutaan pysyvän Euroopassa, on tarpeen ratkaista muun muassa tieto- ja tietoliikennetekniikkateollisuutta vaivaava ammattitaitoisen työvoiman puute sekä nopeasti vanhentuvien taitojen uudistamiseen liittyvät vaikeudet. Tiedonannossa Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky39 ehdotettiin muun muassa, että otettaisiin käyttöön tietoliikennetekniikkateollisuuden ammattitaitoperustan saattamiseksi ajan tasalle. On luotava suotuisat olosuhteet nopeasti kasvavien tieto- ja tietoliikennetekniikka-alan pk-yritysten kehittämiselle ja edistettävä erityisesti riskisijoitus- ja siemenpääoman tuomista pk-yritysten ulottuvilla. standardijärjestelmä Euroopan tieto- ja 44. Avainaiheena ei ole vain tieto- kilpailukykyisen maailmanlaajuisesti ja tietoliikennetekniikkateollisuuden luominen, vaan se, kuinka uusien teknologioiden avulla voitaisiin kehittää myös kaikkien muiden alojen yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä. Kilpailukykynsä säilyttämiseksi pk-yritykset ovat yhä kasvavassa määrin riippuvaisia kyvystään omaksua ja käyttää uusia teknologioita, osallistua moninaisiin toimitusketjuihin, saada käyttöönsä uutta tietämystä ja olla osallisena oman alansa verkoissa. Ongelmat, ja hyödyntämisessä, tietoliikennetekniikoiden vaihtelevat tietoisuustason, sisäisten valmiuksien ja paikallisen infrastruktuurin saatavuuden mukaan. On saatu viitteitä myös siitä, että pk-yritykset ottavat harvemmin käyttöönsä uusia teknologioita ja että niiden on vaikea palkata ammattitaitoista työvoimaa. Tutkimuksessa40, joka koski 500 nopeasti kasvavaa eurooppalaista pk-yritystä, ilmeni, että joka kolmannella yrityksellä oli vuonna 1994 ollut vaikeuksia täyttää avoimia työpaikkoja ja että yli puolella yrityksistä oli viimeisen kolmen vuoden aikana ollut vaikeuksia ammattitaitoisen henkilökunnan palkkaamisessa. Yritysten mukaan suurimpia vaikeuksia aiheuttivat ammattitaitoisten työntekijöiden ja teknisten osaajien löytäminen. Komissio valmistelee parhaillaan erilaisia toimia ja kokeiluhankkeita pk-yritysten joita pk-yritykset kohtaavat televiestintäinfrastruktuurin käyttöönotossa tieto- ja Effects on employment of the liberalisation of the telecommunications sector (Tietoliikennealan vapauttamisen vaikutukset työllisyyteen), BIPE-neuvosto, IFO-instituutti ja LENTIC. Bryssel, tammikuu 1997 The impact of télécoms liberalisation on the single integrated information market, analyysi elokuu 1996 The effects of competition on employment in the telecommunications industry: case Finland (Kilpailun vaikutukset tietoliikennealan työllisyyteen Suomi), Price Waterhouse 1996 37 KOM(97) 157 38 On arvioitu, että Länsi-Euroopassa on yli 16 000 ohjelmisto- ja tietokoneyhtiötä, joissa työskentelee yli 300 000 työntekijää, ja lisäksi yli 100 000 itsenäistä ammatinharjoittajaa ja pientä toimistoa, joissa työskentelee 200 000 työntekijää Tähän on lisättävä Internet- ja multimediaohjelmistot ja -palveluyritykset, joista useimmissa on alle 20 työntekijää ja monissa jopa alle viisi työntekijää (Panorama of Industry 1997) 3 9K O M ( 9 7) 152 Vrt Europe's 500. EFER, 1996 Tämä vahvistaa vuonna 1994 toteutetun komission tutkimuksen tulokset, joiden mukaan 41 prosenttia alle 200 työntekijän yrityksistä oli kärsinyt riittävän ammattitaitoisten hakijoiden puutteesta (European Economy. Reports and Studies N o 3 1995) l" tietoisuuden lisäämiseksi ja elektronisen kaupankäynnin mahdollisuuksia koskevan koulutuksen antamiseksi pk-yritysten johtajille. 45 Alue- ja paikallishallinnolla on tärkeä asema pk-yntysten kapasiteetin luomisen tukemisessa, sekä hallinto- että työ voimatasolla, ja tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisen avustamisessa. Muun muassa alueellinen tietoyhteiskunta-aloite (Regional Information Society Initiative, RIS!), tavoite 4, ADAPT-BIS, LEADER ja LEONARDO ovat aloitteita, joiden avulla pk- yrityksiä autetaan kokoamaan tarvittavat inhimilliset voimavarat. Alueellisten työllisyyssopimusten (Territorial Pacts of Employment), joissa hyödynnetään samoja alhaalta ylös suuntautuvaan lähestymistapaan (bottom-up approach) perustuvia menetelmiä kuin RISI-aloitteessa, olisi oltava tarjoamien tärkein väline muutoksen hallinnoimiseksi paikallistasolla sekä tietoyhteiskunnan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi esimerkiksi tietoresurssikeskuksia ja sähköistä kaupankäyntiä kehittämällä. Tavoite: ukea muutosta ja kehittää Inhimillisten voimavarojen kokoamista jâ pk- rrtysten voimavarojen mukauttamista Tärkeimmät toimet: Komissio: • avustaa tietoyhteiskuntaan siirtymistä tukevien paikallisten ja alueellisten strategioiden kehittämistä sisällyttämällä tietoyhteiskunnan rakennerahastojen tavoitteisiin ja varmistaa, että inhimillisiin voimavaroihin liittyvät näkökohdat (erityisesti pk-yritysten kannalta) otetaan asianmukaisesti huomioon • jatkaa RISl-kokeiluhankkeiden kautta yhteistyötä asianomaisten alueiden kanssa tulosten hyödyntämiseksi ja jakamiseksi paikallisille ja alueellisille viranomaisille • vaatii alueita ja kaupunkeja varmistamaan, että tietoyhteiskuntaulottuvuus suurimman sisällytetään työllisyyssopimuksiin tarjoamista mahdollisen hyödyn saamiseksi elektronisen kaupankäynnin eduista. esimerkiksi alueellisiin 46. Yhteisötalous41, on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden muokkaamisen voimavara. Uudet teknologiat voivat edistää merkittävästi yhteisötalouden kestävyyttä avustamalla sitä joustavien rakenteiden ja innovatiivisten organisatoristen ratkaisujen käyttöönotossa ja tukemalla sitä tietoliikenteen ja ammattitaidon kehittämistä. Kuten tavoittelemattomilla lausuntokierroksella järjestöillä on tärkeä tehtävä heikommassa asemassa olevien ryhmien sopeuttamisessa tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttöön. Monia paikallisia työllistämisaloitteita tukevilla rakennerahastoilla on tärkeä asema kyseisen toiminnan tukemisessa. Vaikka nämä työllistämisaloitteet keskitetään paikallistasolle, kokemukset tajoavat hyödyllistä tietoa, jota kannattaa levittää kansallisella ja Euroopan tasolla. ilmeni, voittoa ^ Yhteisötalouteen sisältyy muun muassa osuuskuntia, järjestöjä ja säätiöitä, ja sen toiminta kattaa esimerkiksi seuraavat alat koulutus, kulttuuri- ja sosiaalipalvelut seka vapaaehtoisryhmittymät Kolmannen sektorin osuus palvelualan työvoimasta EU ssa on noin kymmenen prosenttia 2/ Tavoite • Hyödyntää yhteisötalouden työllistämismahdollisuuksia Tärkeimmät toimet: Komissio: • sisällyttää tulevaan vuonna 1997 julkaistavaan Kolmas järjestelmä ja työllisyys -aloitetta42 koskevaan ehdotuspyyntöön erityisen toimenpiteen, jonka tarkoituksena on kannustaa kolmannen sektorin toimijoita käyttämään tieto- ja tietoliikennetekniikoita • varten. laatii WWW-sivuja tällä alalla tapahtuvaa tietojen- ja kokemustenvaihtoa IV. 3. Taidot jokapäiväistä elämää ja työskentelyä varten 47. Euroopan taloutta vaivaava ammattitaitovaje voidaan selittää talouden rakenteiden jatkuvalla uudistamisella ja uusien teknologioiden käyttöönotolla sekä koulutuksen hitaalla mukauttamisella. Äskettäin toteutetussa komission tutkimuksessa43 todettiin, että 52 prosentilla työnhakijoista ei ole ammatillista koulutusta (verrattuna 28 prosenttiin työtä tekevistä). Lisäksi vain hyvin pienelle vähemmistölle työttömistä työnhakijoista tarjotaan mahdollisuuksia uudelleenkoulutukseen tai ammattitaitojen saattamiseen ajan tasalle uusien vaatimusten täyttämiseksi. Alle kymmenen prosenttia työttömistä pääsi takaisin työelämään koulutuksen kautta. Edellä IV. 2 jaksossa todettiin yritysten osalta, että ammattitaitoisen työvoiman puute on este pk-yritysten kasvulle. 48. Ammattitaitovaje on vakava ja kasvava rakenteellinen ongelma. Ammattitaitoihin liittyvien epätasapainoisuuksien kartoittaminen edellyttää jatkuvaa tarkkailua, man alustan nykyisen ja tulevan työvoiman koulutus- ja pätevyystarpeiden kartoittamiselle. Lisäksi on ensiarvoisen tärkeää kehittää yritysten ennakointivalmiuksia, jolloin niiden olisi helpompi ymmärtää yleistä muutosta, uusia ammattitaitorakenteita ja uusia työllistämismahdollisuuksia. Euroopan sosiaalirahaston tavoite 4 sekä siihen inhimillisten voimavarojen hallinnointia ennakoimalla tietoyhteiskunnan tulevaisuudessa aiheuttamia muutoksia ja varsinkin lisäämällä investointeja inhimillisiin voimavaroihin, erityisesti heikosti koulutettuihin työntekijöihin, joilla työpaikan menettämisen vaara on erityisen suuri. liittyvä ADAPT-yhteisöaloite parantavat merkittävästi Tavoite Luoda muutosten "ennatooin8kulttuuri'\ Joka toimii perustana inhimillisiin voimavaroihin investointia koskevalle pitkän tähtäyksen strategialle Tärkeimmät Meneillään olevan vuoden 1999 loppuun kestävän suunnittelujakson aikana toimet komissio ja jäsenvaltiot: a) keskittyvät tavoitteen 4 ja ADAPT-yhteisöaloitteen tuella tehtäviin tuleviin pyrkimyksiin • heikommin koulutettuihin työntekijöihin kohdistetut toimet painottaen erityisesti tieto- ja tietoliikennetekniikkoihin liittyvien valmiuksien hankkimista ennakointivälineet seurantakeskukset) yritysten sisäisten ennakointistrategioiden tukeminen neuvontatoimenpiteillä työmarkkinaosapuolten asema teollisen muutoksen ennakoinnissa vuonna 1998 järjestettävä ennakointia, työllisyyttä ja ammattitaitoa käsittelevä konferenssi. (esimerkiksi paikalliset ja alakohtaiset -rakenteet • • • • ja b)Tiedonannossa Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta ilmoitettujen poliittisten suuntaviivojen mukaisesti komission ja jäsenvaltioiden olisi tarkkailtava kaikkea 42 Budjettikohflan B''-4013 mukaisesti toteutettuihin toimiin liittyvä aloita Vrt Emopuun Economy Report', and 'Audits,. M o "V 1995 tx ESR:n suunnittelua varmistuakseen siitä, että sisällytetään suunnitteluun täysimittaisesti kiinnittäen erityistä huomiota: • erityisen heikossa asemassa työmarkkinoilla olevien henkilöiden integrointiin * naisten tjetoliikennetekniikkavalmiuksien tietoyhteiskuntanäkökohdat etätyöntekijöiden tieto- ja ja tukirakenteiden lisäämiseen. Komissio sitoutuu myös Agenda 2000:n yhteydessä tehtävissä ehdotuksissa tiukasti sellaisten inhimillisten voimavarojen kehittämisjärjestelmien parantamiseen, joilla pyritään ennakoimaan taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia, ylläpitämään työllistettävyyttä ja hyödyntämään tietoyhteiskunnan työllistämismahdollisuuksia. avulla laatua innovatiivisten Jäljellä tarjoavat valtavia mahdollisuuksia parantaa koulutukseen pääsyä 49 Vihreässä kirjassa esiteltiin koulutuksen perinpohjaisia muutoksia, jotka ovat edellytyksenä ihmisten pysymiseksi nopean teknologisen kehityksen aiheuttamien muutosten tahdissa44. Lisäksi vihreässä kirjassa kehotettiin kehittämään uusi elinikäisen oppimisen ajattelutapa. Tieto- ja tietoliikennetekniikat ja koulutuksen tarpeiden mukaan suunniteltujen pedagogisten uudessa lähestymistapojen virtuaaliympäristössä tapahtuvan oppimisen mahdollisiin pitkäaikaisiin vaikutuksiin ja koulutuksen sosiaalisten ja kulttuuristen kehitystehtävien turvaamiseen liittyviä ongelma-alueita. Myös uusiin teknologioihin perustuvien lähestymistapojen taloudellisuudesta käydään keskustelua samoin kuin jotta Eurooppa osallistuisi jotka ovat markkinaolosuhteista sekä politiikoista, tulevaisuudessa tason Korkean asiantuntijaryhmä on tässä yhteydessä ehdottanut, että perustettaisiin Euroopan oppimistoimisto ja- verkko (ELMM), joka toimisi kehityksen kärjessä oleviin sovelluksiin, standardeihin ja laadunvarmistukseen, henkistä omaisuutta koskeviin omistusoikeuksiin, koulutukseen ja T&K:hon liittyvien lähestymistapojen ja kokemustenvaihdon foorumina45. aktiivisemmin multimediakoulutustoimintaan. laatunormeihin, kuitenkin edelleen ja on tarpeen, entistä Tavoite. Kehittää koulutustarjonnan laatua ja käyttöä hyödyntämällä täysimittaisesti uusien tieto* tietoliikennetekniikkoihin perustuvien apuvälineiden tarjoamia mahdollisuuksia ja Tärkeimmät Komission tiedonanto Oppiminen tietoyhteiskunnassa ja pian julkaistava tietoyhteiskunta tarjoavat kehyksen koulutusta toimet: Elinikäinen oppiminen ja koskeville tietoyhteiskuntastrategioille; niissä käsitellään esimerkiksi seuraavia aiheita: koulujen väliset verkot, multimediaohjelmistojen kehittäminen, opettajien koulutus ja tukeminen sekä tietojen- ja kokemustenvaihto. Komissio: • tutkii oppimistoimiston ja -verkon (ELAN) perustamiseksi • asiantuntijaryhmän korkean tason ja tehostaa avointa opetusta ja etäopetusta koskevien tarkastelee kehittämistoimenpiteitään verkottumiseen järjestelmien edistääkseen työllistettävyyttä ja helpottakseen erityisesti pk-yritysten, heikommin koulutettujen työntekijöiden ja pitkäaikaistyöttömien pääsyä koulutukseen; yhtenä ensisijaisista tavoitteista olisi oltava ammattitaitoisten kouluttajien tarjoaminen avointa opetusta ja etäopetusta varten tähtääviä ehdotusta Euroopan 44 4 ', V u o n na 1 U'. ri ilmestyneen k o m i s s i on valkoisen kirjan Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys |a vuonna 1 ')'. )'> ilmestyneen valkoisen kirjan Opettaminen /a oppiminen kohti kor/nitnvi\ta yhteiskuntaa Koi nr/. ion tnimintaoh|elmas'. i Opfunmien tietoyhter,kunna\\,'> käsitellään jojoltakin naista aiheista \-\ ja tieto- tietoliikennetekniikoiden edistää käyttöä kielenoppimisen apuvälineenä, esimerkiksi tukemalla yhdessä jäsenvaltioissa sijaitsevien laitosten ja järjestelmien kanssa Intemet-pohjaisten avoimeen opetukseen liittyvien palveluiden käyttöä tutkii yliopisto-opetuksen ikääntyneille ("varttuneiden yliopisto") kehittämismahdollisuuksia ja edistää kyseisten korkeakoulujen ja yliopistojen verkottumista Euroopan tasolla. tarkoitetun korkeakoulu- ja IV. 4. Tieto-ja tietoliikennetekniikat ja julkisten työnvälityspalveluiden uudistaminen 50. Työnvälityspalveluilla, tärkeä tehtävä työmarkkinoiden joiden vastuulla on keskimäänn noin 20 prosenttia yhteisön rakenteellisten ongelmien kokonaistyön välityksestä, on ratkaisemisessa. Tieto- ja tietoliikennetekniikat ovat yksi tärkeimmistä osatekijöistä avoimia työpaikkoja ja niiden rekisteröintiä koskevien nykyisten järjestelmien uudistamisessa. Monilla julkisilla työvälityspalveluilla oli aiemmin erilliset järjestelmät avoimia työpaikkoja ja niiden rekisteröintiä varten. Nykyään järjestelmiä uudistetaan ja yhdistetään toisiinsa siinä määrin, että paikallisten työvoimatoimistojen neuvojat voivat rekisteröidä työnhakijat ilman erityisiä toimenpiteitä ja sovittaa heitä vapaisiin työpaikkoihin mahdollisimman aikaisessa vaiheessa Näiden kehityssuuntausten lisäksi paikallisissa työvoimatoimistoissa käytetään yhä kasvavassa määnn itsepalvelupäätteitä, joiden avuila työnhakijat voivat itse valita heitä kiinnostavat vapaat työpaikat ja ottaa suoraan yhteyttä työnantajaan. Tekstitelevisiopalveluita käytetään laajalti työpaikkojen ja yleisten palveluiden Internetin käyttö palveluita, koulutuskursseja, työllistämisohjelmia ja vapaita työpaikkoja koskevien tietojen tarjoamiseen lisääntyy nopeasti46. tiedottamisessa asiakkaille ja myös 51. Erilaisten paikallisten tietokantojen verkottumismahdollisuudet voivat helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta, joka on äärimmäisen tärkeä yhtenäismarkkinoiden ja talous- ja rahaliitto EMU:n osa- alue. Vuonna 1994 käynnistetty Euroopan työnvälitysverkosta EURES (European Employment Services) on luonut tietotekniikkajärjestelmän, jonka avulla julkiset työnvälityspalvelut voivat ilmoittaa toisilleen vapaana olevista kansainvälisistä työpaikoista. Tämä järjestelmä on mukautettu kunkin rajaseutualueet ovat sopineet vaihtavansa EURES-verkoston kautta tietoa alueensa kaikista vapaista työpaikoista. EURES- verkoston yhteydessä kehitetään myös Intemetin-pohjaisia palveluita, jotka kuvastavat Euroopan tasolla samoja palveluita, joita julkiset työnvälityspalvelupisteet tarjoavat jäsenvaltioiden tasolla. työnvälityspalvelupisteen erityistarpeisiin, ja eräät Tavoite: Parantaa julkisten työnvälityspalveluiden toimivuutta Tärkeimmät Komissio: toimet: • kannustaa ja tukee jäsenvaltioiden välistä kokemustenvaihtoa, joka koskee kokemuksia julkisten tieto- työvoimapalveluiden uudistamiseen • edistää avoimia koskevien työpaikkoja yhdistämistä toisiinsa EURES-verkoston kautta. tietoliikennetekniikoiden kansallisten järjestelmien käytöstä ja f l a u d e n, W a l l o n i a, Tanska. îiaks. -t ("Sjianja, R a n s k a. A l a n k o m a a t, Itävalta I i n / i mi Ruotsi ja Yhdistynyt k u n i m j a s k u n la R a n s ka tiedotti naista palveluista |o a i e m m in Minitelin kautta, ja sen odotetaan aloittavan tiedottamisen Internetin kautta ennen jumU-n Vi'. i/' päättymistä Zl> V. Tietoyhteiskunnan sosiaaliset näkökohdat - jatkotoimenpiteet: 52. Tässä tiivistelmä tiedonannossa on esitetty sosiaalisten näkökohtien sisällyttämisessä tapahtuneesta edistymisestä tietoyhteiskuntaa koskevien politiikkojen kehittämiseen. Tiedonannossa on esitelty sosiaalisten, taloudellisten koskevat teknologisten tehtäviä uusia aloitteita. tulevaisuuden haasteet sekä politiikan eri aloilla Aloitteisiin sisältyy kolmella tasolla toteutettava EU:n toimintastrategia: yhteensovittamista 1990-luvulla tavoitteiden ja • kansallisella ja aluetasolla, jolla komissio tukee jäsenvaltioita niiden pyrkiessä sisällyttämään olevaan tietoyhteiskuntastrategioidensa meneillään näkökohdat sosiaaliset vahvat kehittämiseen • yhteisön tasolla, jolla komissio myötävaikuttaa Euroopan unionissa harjoittamansa politiikan välityksellä sosiaalisten näkökohtien kehittämiseen ja niiden ulottamiseen tietoyhteiskuntaan varmistamalla, että sosiaalipolitiikan eri aloilla (esimerkiksi työllisyys, yhtäläiset mahdollisuudet, terveys ja turvallisuus, kansanterveys ja koulutus) ja muiden yhteisön politiikkojen aloilla otetaan kaikilta osin huomioon tietoyhteiskuntaan liittyvät näkökohdat • kansainvälisellä tasolla, jolla Euroopan unioni on toteuttanut aktiivisesti toimenpiteitä tukeakseen tietoyhteiskunnan kehittämistä ja kiinnittäkseen huomiota sosiaalisiin näkökohtiin. Komissio toimi vuonna 1995 isäntänä G7-maiden ministereiden välisessä maailmanlaajuista tietoyhteiskuntaa käsittelevässä konferenssissa; lisäksi komissio järjesti yhdessä Saksan hallituksen kanssa Bonnissa 6. —8. heinäkuuta 1997 Internetin tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä käsittelevän eurooppalaisen ministeritason konferenssin (Global Information Networks: Realising the Potential). Tässä konferenssissa päästiin yhteisymmärrykseen julkilausumasta, jossa käsiteltäisiin muun muassa maailmanlaajuisten verkostojen merkitystä uusien työpaikkojen luomisessa, tarvetta taata esteetön käyttö kaikille sekä sähköisten apuvälineiden käytön hallitsemista ja sitä koskevan koulutuksen ensisijaisuutta. Komissio tehostaa G7-maiden kokouksissa, transatlanttisen esityslistan ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä sekä muissa kansainvälisissä yhteyksissä, joihin se osallistuu, tietoyhteiskunnan sosiaalisia näkökohtia koskevaa kansainvälistä yhteistyötä esimerkiksi tietojen turvallisuuden sekä haitallisen ja laittoman sisällön aloilla. Tavoite: Vahvistaa kansainväliseltä tason* sosiaalisia rtëkakohtla KansaHlsella, Euroopan ja Tärkeimmät Komissio; toimet: jatkaa tarvittaessa järjestää yhdessä työmarkkinanäkökohtien jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa vuotuisen ja ohjelmien tapahtunutta ja näyttelyitä « tarkastellakseen kunkin maan strategioiden konferenssin ja täytäntöönpanossa sosiaalisten edistymistä laajempia kokouksia järjestää ja kokemustenvaihtoa varten tietoyhteiskuntaan sosiaalisten • tietoyhteiskuntafoorumissa, tietoyhteiskuntaa koskevan politiikan ja siihen liittyvien sosiaalisten ja työllisyysnäkökohtien välisen vuorovaikutuksen yhteensovitetulle tarkastelulle sellaisten asianmukaisissa • teknologioiden kehittämistä ja käyttöä, joiden avulla voidaan edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja parantaa kaikkien yhteiskuntaryhmien elin-, oppimis- ja työskentelyoloja. näkökohtien joka tarjoaa polttopisteen kansainvälisissä yhteyksissä ulottamista edistää ir Liite: ADAPT-BIS EAKR ELAN EMPLOYMENT-NOW EMU ESIS ESR ETY EU EURES G7 HVT INFO 2000 IRIS LEADER LEONARDO pk-yritykset RISI T&K TTT Lyhenneluettelo Työntekijöiden sopeutumista rakennemuutoksiin edis tävän yhteisöaloitteen kansalliset painopisteet, joiden tarkoituksena on helpottaa tietoyhteiskuntaan siirty mistä (Adaptation of Workforce to Industrial Change - Building the Information Society). Euroopan aluekehitysrahasto Euroopan oppimistoimisto ja -verkko (European Learning Agency and Network) Naisille suunnattu yhteisön ohjelma, jonka tavoitteena on edistää naisten työllisyyttä ja työmarkkina-asemaa Talous- ja rahaliitto (Economic and Monetary Union) Tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita ja toimia koskeva eu rooppalainen tutkimus (European Survey of Information Society Projects and Actions) Euroopan sosiaalirahasto Euroopan talousyhteisö Euroopan unioni Euroopan työnvälitysverkosta (European employment services) Maailman seitsemän teollistuneimman maan ryhmä Hallintojen välinen telemaattinen tietojenvaihto Multimedian tietosisältöä tuottavan eurooppalaisen teollisuuden toimintaa tukeva yhteisön ohjelma Alueiden välinen tietoyhteiskunta-aloite (Inter-Regional Information Society) Yhteisön aloite maaseudun talouden kehittämistoimien yhdistämiseksi Toimintaohjelma Euroopan yhteisön ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi Pienet ja keskisuuret yritykset Alueellinen tietoyhteiskunta-aloite Tutkimus- ja kehitystyö Tieto- ja tietoliikennetekniikka U ISSN 1024-4492 KOM(97) 390 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 15 16 Luettelonumero : CB-C0-97-426-FI-C ISBN 92-78-23771-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Proposta alterada de directiva do Conselho relativa ao registo das pessoas que viajam em navios de passageiros

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
ferryboat
information
maritime transport
transport safety

formats: pdf pdfa1b print

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 23. 07. 1997 COM(97) 340 final 96/0281 (SYN) Proposta alterada de PIREÇTIVA DQ ÇQNSEIHQ relativa ao registo das pessoas que viajam em navios de passageiros (apresentada pela Comissão em conformidade com o disposto no n° 2 do artigo 189°-A do Tratado CE) liXPOSU AO Dl: MOI'IVOS Na sua sessão de 28-29 de Maio, o Parlamento Europeu aprovou, sob reserva de um conjunto de alterações, a proposta de directiva do Conselho relativa ao registo das pessoas que viajam em navios de passageiros1, apresentada pela Comissão. O Comité Económico e Social emitiu o seu parecer em 23 de Abril de 19972. As alterações adoptadas pelo Parlamento Europeu visam introduzir flexibilidade na directiva, destacar a falta de progressos a nível da segurança do transporte marítimo de passageiros e impor o registo dos elementos relativos aos passageiros a nível dos túneis ferroviários "submarinos" que envolvam o transporte pendular de veículos automóveis numa distância superior a 20 milhas. A Comissão está preparada para aceitar a solicitação de maior flexibilidade, na condição de tal flexibilidade não comprometer o registo das pessoas embarcadas em navios que navegam em zonas de tráfego denso e com condições de mar e tempo frequentemente desfavoráveis. O Comité Económico e Social sugeriu lado, não subscreva a alegação do PE quanto à escassez de progressos a nível da segurança marítima ou a sua proposta de se alargar o âmbito de aplicação incluindo na directiva os túneis ferroviários "submarinos1'. igualmente uma maior flexibilidade, embora, por outro Mais concretamente, a Comissão não pôde aceitar: • as alterações que introduzem novos considerandos, visto considerar que os mesmos estão em contradição com os desenvolvimentos registados a nível comunitário e internacional ou se referem a matérias fora do âmbito da directiva; • a alteração que propõe um novo artigo 1°-A, e, consequentemente, as alterações ao n° 1 do artigo 3o e à frase introdutória do artigo 8o, dada a origem da proposta (Convenção SOLAS) e o facto de não se ter determinado o possível valor acrescentado da aplicação da directiva aos túneis submarinos. A Comissão regista, no entanto, a sugestão do PE de se impor um sistema de registo para os veículos automóveis que utilizam comboios de vaivém e está disposta a estudar os méritos de tal proposta. Ela não deve, contudo, ser objecto da presente directiva; • a alteração ao artigo 2o, que introduz a definição de "navio de transporte marítimo de passageiros", dado que a redacção proposta resultará na não-aplicação automática da directiva nas águas abrigadas; a alteração à alínea a) do artigo 6o, que impõe ao comandante a obrigação de, regra geral, comunicar à companhia o número de pessoas a bordo e, além disso, para viagens que excedam 20 milhas, os elementos relativos a essas pessoas. A Comissão considera que é essencial assegurar que tanto o número como os elementos relativos às pessoas sejam recolhidos antes da largada do navio. Esta necessidade não deve, todavia, resultar na imposição de sobrecargas adicionais ao comandante. Para destacar 1 COM(96) 574 final 25. 11. 1996. 2 JOn°Cdc. 1997, p. este princípio essencial, a Comissão propõe uma redacção ligeiramente alterada para o artigo 6o Para integrar o objectivo da maior flexibilidade, o PE propôs uma alteração ao artigo 6o e, consequentemente, à alínea a) do artigo 9o. A Comissão concorda com o princípio de maior flexibilidade, mas prefere contemplá-lo introduzindo a possibilidade de isenções e derrogações, a conceder pela Comissão, coadjuvada pelo Comité consultivo, em condições bem definidas. Propõe, assim, uma alteração ao artigo 9o e a substituição da definição de "águas abrigadas", no artigo 2o, pela definição de "zona marítima abrigada'1, acrescentando também uma definição de "serviço regular". A Comissão aceita também a inserção, no artigo 6o, de uma referência à idade exacta, não em substituição mas em complemento da indicação da categoria etária, a fim de preservar um necessário grau de flexibilidade. Pelas mesmas razões, a Comissão prefere manter a possibilidade de indicação do nome próprio ou da inicial deste, em lugar de apenas o nome próprio, como proposto pelo PE. Procedeu, simultaneamente, a um aperfeiçoamento da redacção. Finalmente, a Comissão apoia a ideia subjacente à alteração proposta para o segundo parágrafo do artigo 8o, pelo que propõe uma nova redacção. A Comissão altera pois, a sua proposta, em conformidade com o n° 2 do artigo 189°-A. Proposta alterada de Directiva do Conselho relativa ao registo das pessoas que viajam em navios de passageiros — Texto original — — Texto alterado Artigo 2°, último travessão SUPRIMIDO "águas abrigadas", uma zona em que a probabilidade de a altura significativa da vaga exceder 1,5 m é inferior a 10% e em que um navio de passageiros nunca se encontra a mais de seis milhas de um refúgio onde as pessoas possam naufragadas desembarcar. Artigo 2o, novos travessões - "zona marítima abrigada", uma zona do mar abrigada dos efeitos do alto mar, em que um navio nunca se encontra a mais de seis milhas de um refúgio onde as pessoas naufragadas possam desembarcar e em que está assegurada a proximidade de meios de busca e salvamento; - "serviço regular", uma série de travessias efectuadas por um navio para servir o tráfego entre os mesmos dois ou mais pontos: a) segundo um horário publicado ou com uma b) ou frequências tais que constituam uma série sistemática reconhecível. regularidade Artigo 6o a ser Deve seguinte registada informação, relativamente a todos os navios de passageiros que partam de um porto situado num Estado-membro para viagens numa distância superior a 20 milhas do ponto de partida: a ser 1. Deve seguinte registada informação, relativamente a todos os navios de passageiros que partam de um porto situado num Estado-membro para viagens numa distância superior a 20 milhas do ponto de partida: - os apelidos das pessoas a bordo, - os apelidos das pessoas a bordo, - o nome próprio ou a sua inicial, - os nomes próprios ou as suas iniciais, - o sexo, - o sexo, - a indicação da categoria etária (adulto, criança, bébé) a que pertence a pessoa, - a indicação da categoria etária (adulto, criança, bébé), da idade ou do ano de nascimento. - elementos sobre a necessidade de cuidados ou assistência especiais em situações de emergência, quando comunicados voluntariamente pelos passageiros. - elementos sobre a necessidade de cuidados ou assistência especiais em situações de emergência, quando comunicados voluntariamente pelos passageiros. Esta informação deve ser comunicada à pessoa designada da companhia o mais tardar 30 minutos após a partida do navio. 2. Esta informação deve ser recolhida antes da largada e comunicada à pessoa designada da companhia o mais tardar 30 minutos após a partida do navio. Artigo 8o tenham Todas as companhias que assumido pela exploração de um navio de passageiros referido no artigo 3o devem: responsabilidade a tenham Todas as companhias que assumido pela exploração de um navio de passageiros referido no artigo 3o devem: responsabilidade a - criar um sistema de registo da informação exigida nos termos do disposto nos artigos 5o e 6o. Esse sistema deve obedecer aos critérios estabelecidos no artigo 1 Io, - criar um sistema de registo da informação exigida nos termos do disposto nos artigos 5o e 6o. Esse sistema deve obedecer aos critérios estabelecidos no artigo 1 Io, - designar uma pessoa responsável pela conservação da informação exigida pela presente directiva. comunicação e - designar uma pessoa responsável pela conservação da informação exigida pela presente directiva. comunicação e pela exigida A companhia deve garantir que a presente informação directiva é imediatamente comunicada à autoridade designada ou pode ser facilmente disponibilizada, a qualquer autoridade. As essa momento, informações não devem ser conservadas mais do que o tempo necessário para os fins da presente directiva e devem, regra geral, ser suprimidas logo que a viagem em causa tenha terminado em segurança. a A companhia deve garantir que as informações específicas relativas às pessoas que declararam necessitar de cuidados ou assistência especiais em são situações devidamente registadas e comunicadas ao comandante do navio de passageiros antes da partida deste. emergência de ser pela exigida pode A companhia deve garantir que a presente informação directiva facilmente disponibilizada, a qualquer momento, à autoridade designada para efeitos das operações de busca e salvamento na eventualidade de se verificar uma situação de emergência ou ter ocorrido um acidente. não devem informações ser As conservadas mais do que o tempo necessário para os fins da presente directiva e devem, regra geral, ser suprimidas logo que a viagem em causa tenha terminado em segurança. A companhia deve garantir que as informações específicas relativas às pessoas que declararam necessitar de cuidados ou assistência especiais em situações são devidamente registadas e comunicadas ao comandante do navio de passageiros antes da partida deste. emergência de Artigo 9° 1. Os Estados-membros de cujos portos partam navios de passageiros podem baixar o limite de 20 milhas referido no artigo 6o. 1. Os Estados-membros de cujos portos partam navios de passageiros podem baixar o limite de 20 milhas referido no artigo 6o. 2. Os Estados-membros de cujos portos partam navios de passageiros podem isentar os que operem em águas abrigadas em serviços regulares, de duração inferior a 30 minutos entre as escalas, da obrigação de comunicação à pessoa designada da companhia prevista no artigo 5o. Os Estados-membros de cujos portos partam navios de passageiros podem isentar os que operem exclusivamente em águas abrigadas das obrigações definidas no artigo 6o, na condição de estarem disponíveis na zona em que os navios operam meios de busca e salvamento adequados e suficientes. Os Estados-membros não concederão isenções ao abrigo do disposto na aos navios de presente directiva passageiros que larguem dos seus portos e arvorem bandeira de um Estado terceiro parte contratante na Convenção SOLAS que, de acordo com as disposições pertinentes da Convenção SOLAS, não concorde com a aplicação de tais isenções. 3. Nas circunstâncias mencionadas no n° 2, aplica-se o seguinte procedimento: a) O Estado-membro informa sem demora a Comissão da decisão de isenção, indicando os motivos que a justificam; 2. Os Estados-membros de cujos portos partam navios de passageiros podem isentar os que operem exclusivamente em zonas marítimas abrigadas em serviços regulares, de duração inferior a uma hora entre as escalas, da obrigação de comunicação à pessoa designada da companhia prevista no artigo 5o. Os Estados-membros podem isentar das obrigações definidas no artigo 6o os navios de passageiros que efectuem viagens entre dois portos ou o mesmo porto navegando exclusivamente em zonas marítimas abrigadas. 3. Nas circunstâncias mencionadas no n° 2, aplica-se o seguinte procedimento. a) O Estado-membro informa sem demora a Comissão da decisão de isenção, indicando os motivos que a justificam; b) Se considerar, no prazo de seis meses após a notificação, que a isenção não se justifica ou pode ter efeitos adversos na concorrência, a Comissão em conformidade com o procedimento previsto no n° 2 do artigo artigo 13°, requerer ao Estado-membro que a altere ou retire. agindo pode, b) Se considerar, no prazo de seis meses após a notificação, que a isenção não se justifica ou pode ter efeitos adversos na concorrência, a Comissão em conformidade com o procedimento previsto no n° 2 do artigo artigo 13°, requerer ao Estado-membro que a altere ou retire. agindo pode, de em exceda distância predominantemente em que a refere aos serviços 4. No que se a zonas regulares altura anual probabilidade significativa da vaga exceder 2 metros é inferior a 10%. e desde que a viagem não de uma aproximadamente 30 milhas do ponto de partida ou o navio de passageiros seja utilizado por deslocações passageiros em casa-emprego. um Estado-membro de cujos de partam passageiros para viagens domésticas ou dois Estados-membros entre cuios portos operem navios de passageiros podem solicitar à Comissão uma derrogação total ou parcial desta obrigação, caso considerem impraticável o registo, pelas companhias, das informações referidas no n° 1 do artigo 6°. navios portos Para esse efeito, deverá ser fornecida prova da impossibilidade do registo. Além disso, deve ser demonstrado que na zona em que esses navios operam estão disponíveis meios de orientação à navegação informações meteorológicas fiáveis e os meios de e busca suficientes. As derrogações concedidas ao abrigo do presente número não na efeitos ter devem concorrência. salvamento adequados adversos terra, em e tomada Será em uma conformidade com o procedimento previsto no n° 2 do artigo 13°. decisão 5. Os Estados-membros não concederão isenções ou derrogações, ao abrigo do disposto na presente directiva, aos navios de passageiros que larguem dos seus portos e arvorem bandeira de um terceiro parte contratante na Estado Convenção SOLAS que, de acordo com as disposições pertinentes da Convenção SOLAS, não concorde com a aplicação de tais isenções. ISSN 0257-9553 COM(97) 340 final DOCUMENTOS PT 07 04 N. ° de catálogo : CB-CO-97-330-PT-C ISBN 92-78-21887-1 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo 3


title: 97/579/ES: ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 23. července 1997 o zřízení vědeckých výborů v oblasti zdraví spotřebitelů a bezpečnosti potravin (Text s významem pro EHP)

eurovoc_concepts:
animal health
consumer protection
food inspection
product safety
public health
scientific committee (EU)

formats: html print


title: 97/579/EG: Kommissionens beslut av den 23 juli 1997 om inrättande av vetenskapliga kommittéer för konsumenters hälsa och livsmedelssäkerhet (Text av betydelse för EES)

formats: html pdfa1b print


title: Beschluß Nr. 2/97 des Gemischten Ausschusses EG-EFTA "Gemeinsames Versandverfahren" vom 23. Juli 1997 zur Änderung der Anlagen I und II des Übereinkommens vom 20. Mai 1987 über ein gemeinsames Versandverfahren

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Union transit
customs formalities
single document