title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1349/97 af 15. juli 1997 om fastlæggelse af i hvilket omfang ansøgninger om udstedelse af eksportlicenser indgivet i juli 1997 for oksekødsprodukter, der nyder særbehandling ved indførsel til et tredjeland, kan imødekommes

eurovoc_concepts:
beef
export licence
import
quantitative restriction
third country


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1350/97 DE LA COMMISSION du 15 juillet 1997 déterminant dans quelle mesure il peut être donné suite aux demandes de délivrance de certificats d'exportation déposées au mois de juillet 1997 pour les produits du secteur de la viande bovine bénéficiant d'un traitement spécial à l'importation au Canada

eurovoc_concepts:
Canada
beef
export licence
import
quantitative restriction


title: Valkoinen kirja työaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista

eurovoc_concepts:
EU action
application of EU law
arrangement of working time
occupational health
working time

text: EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 07. 1997 KOM(97) 334 lopull. Valkoinen kirja tyoaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista (Komission esittiima) Valkoinen kirja tyoaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista JOHDANTO OSA 1: TAUSTA JA ANALVVSI Yhteison peruskirja tyontekijoiden sosiaalisista perusoikeuksista Tyoaikadirektiivi Yleinen turvallisuus Ongelma Soveltamisalan ulkopuolelle jattamisen luonne ja laajuus Itsenaiset ammatinharjoittajat Tyollisyys direktiivin ulkopuolisilla toimialoilla Oikeudellinen ja sopimustilanne jasenvaltioissa Yhteison tason toiminta Sekakomiteat ja tutkimukset Toimialakohtainen analyysi ja arviointi Maantieliikennc Rautatieliikennc Kaupunkiliikenne Sisavesiliikenne Lentoliikenne Meriliikenne Merikalastus Muu merella tehtava tyo Laakarien harjoitteJu OSA 2: TOIMINTAVAIHTOEHDOT Toiminnan perusteet Politiikkavaihtoehdot Vaihtoehto 1: Muita kuin sitovia keinoja kayttava ratkaisumalli Vaihtoehto 2: Puhtaan alakohtainen ratkaisumalli Vaihtoehto J: !\lakohtaisesti eriytetty ratkaisumalli Vaihtoehto 4: Puhtaan monialainen ratkaisumalli OSA 3: TULEVAISUUS Ehdotettava menettely PAATELMAT LIITE - 2 - 3 3 3 3 4 4 4 5 5 6 6 7 7 7 <) 10 10 10 11 12 13 14 16 16 16 16 17 17 17 18 18 2·0 22 Valkoinen kirja tyoaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista JOHDANTO OSA I: TAlJSTA JA ANALYYSI Taman valkoisen kirjan tavoitteena I. on maaritella, miten voidaan parhaiten varmistaa sellaistcn tyontekijoiden terveys ja turvallisuus, joihin tyoaikadirektiivia talla hetkella sovelleta. (93/ I 04/EY) tyoajan osalta et Ja osassa Valkoisessa kirjassa on kolme osaa. 2. kasitellaan Ensimmaisessa nykytilanteen esitetaan taustaa tilanneanalyysi. Toisessa osassa esitetaan toimintavaihtoehdot. Kolmannessa osassa komissio esittaa nakemyksensa siita, miten asiassa olisi edettava, kuitenkin niin, etta valkoisen kirjan herattamat huomautukset otetaan huomioon. 3. Ennen valkoisen kirjan laatimista on epavirallisesti kuultu tyomarkkinaosapuolia. kaytetty Kuulemisten perusteena komission laatimaa valmisteluasiakirjaa. yksikoiden on peruskirja Yhteison sosiaalisista Bookmark not defined. tyontekijiiiden perusoikeuksista Error! ja tyon koskevaan Tyontekijoiden 4. sosiaalisia perusoikeuksia yhteison peruskirjaan sisaltyy maarayksia tyo- ja loma-ajoista. Kohta 7 kasittelee tyoajan kestoa jarjestamista koskevien olosuhteitten lahentamista. Kohdassa 8 kasitellaan tyontekijan oikeutta ja palkalliscen viikottaiseen vuosilomaan, kun kohdassa 19 puolestaan todetaan, etta jokaisella tyontekijalla on ja oikeus tyosuojelullisiin omassa tyoymparistossaan. terveydellisiin tyydyttaviin lepoaikaan jokaisen oloihin TYOAIKADIREKTllVI antoi Tama tyoajan Ministerineuvosto 5. 23. marraskuuta 1993 direktiivin 93/104/EY jarjestamista koskevista tietyista seikoista. EY:n perustamissopimuksen I 18 a artiklaan, jossa edellytetaan, etta '. 'Jiisenvaltiot pyrkiviil tyljymplirisl<ki erityisesti parantamaan ty<J11tekU<Jide11 l11rvallis1111den ja terveyden sm~jelemiseksi. ". perustui tavoitteena Olennaisena 6. on varmistaa, etta tyontekijoita suojellaan niilta haittavaikutuksilta, joita kohtuuttoman pitka rasittavat tyoaika, tyojarjestelyt ja terveyteensa kohdistaa. Direktiivin turvallisuuteensa mukaan on (3- 8 artikla): jarjestettava erityisesti riittamatbn heidan lepo tai • vahintaan I I tunnin yhtajaksoinen paivittainen lepoaika • mahdollisuus taukoon, kun ty<. )paivan kesto on yli 6 tuntia • vahintaan vuorokauden mittaincn viikoittainen lepoaika • enintaan 48 keskimaarainen ylity6 mukaan lukien tunnin viikoittainen mittainen tyoaika • 4 viikon palkallinen vuosiloma • y6ty6ntekij6iden tunnin keskimaarainen tyoaika 24 tunnin jakson aikana. enintaan 8 pidentaa koskevasta saannoksesta voidaan poikcta laskemisessa keskiarvojen etta siten, kestoa kaytettavien "vertailujaksojen" kuuteen voidaan kuukauteen kaikissa joissa poikkeukset ovat sallittuja, ja enintaan 12 kuukauteen silloin, kun asiasta sovitaan tyoehtosopimuksella tai valisella tyomarkkinaosapuolten sopimuksella. enintaan tapauksissa, Kaikkien jasenvaltioiden oli maara 9. saattaa direktiivi voimaan 23. marraskuuta 1996 mennessa. Yleinen turvallisuus terveyteen Direktiivissa on lisaksi joukko yo- ja 7. vuoroty6ntekij6iden ja turvallisuuteen liittyvia saannoksia. Naiden edellytetaan lisaksi toimenpiteita, tyota tietyn mallin mukaan otetaan huomioon se yleinen periaate, etta ty6 on mukautettava tyontekijan mukaan. direktiivissa jotta ja eri joilla Tama koskee Vaikka terveys liiallisista Direktiivi tapauksissa jarjestettaessa ty6ntekijoiden toimista aloilla, laaja-alaisia toimialoille. lukuun erityisista yhteison erityistilanteisiin. ovat aloja, poikkeaminen muidcn hyvinvoinnin sisaltaa joustavuudesta periaatteita ja 10. turvallisuus on taman valkoisen kirjan varsinainen aihe, komissio haluaa kuitenkin korostaa etuja, joita kansalaisetkin voivat saada riittavista tyoaikajarjestelyista kaikilla erityisesti 8. sovellettaessa liikennointia ja laakarien harjoittelua. Nam~1 saannoksia direktiivin ty6tunneista Tarkemmin sanottuna direktiivissa sallitaan johtuva vasymys voi suoranaisesti vaarantaa useissa turvallisuudcn kaikista direktiivin keskeisista saannoksista EY :n perustamissopimuksessa maarataan vuosilomaa koskevia saannoksia joilla korkeatasoisen ottamatta. Poikkeukset sallitaan esimerkiksi niita tarvitaan silloin, "kun on kyse toiminnasta, jossa liikenneturvallisuuden varmistamiseksi. (tai liittyessa tyontekijan tyopaikka ja asuinpaikka ovat Toimien kaukana toisistaan, taikka kun tyontekijan ajoaikoihin) on varmistettava, etta ne ovat eri tyopaikat ovat kaukana toisistaan", "kun ty6ntekij6iden terveyden ja turvallisuuden on jatkuvaa palvelua ennakoitavissa on ty6ruuhka" tai "kun on Ongelma kyse tapaturmasta tai tapaturman vaarasta". Lisaksi kaikessa tai tyoehtosopimuksilla valisilla tyomarkkinaosapuolten sopimuksilla. Tallaiset poikkeukset sallitaan etta tavallisesti "kyseisille annetaan lepoajat". vastaavanlaiset Enintaan keskimaarin 48-tuntista tyoviikkoa alkuperainen ehdotus 11. talouden ty6aikadirektiiviksi kattoi kaikki toimialat. Neuvosto paatti kuitenkin jattaa toimialat direktiivin soveltamisalan tietyt soveltamisalasta ulkopuolelle. Direktiivin ''Tata lausutaan direktiivia saannoksista voidaan Soveltamisalan ___ _11_ffs,_opuolelle __ _j~Wllrni. ,·£!11 tarvitaan suojelutoimenpiteiden mukaisia. ty6ntekij6ille korvaavat poiketa luonne ja laajuus seuraavaa: kaikkeen edellytyksella, sovelletaan toiminnasta, toiminnassa sanatarkasti tyoaikoihin tuotantoa", Komission samoista jossa "kun kyse silla tai - 4 - /11k111111 ollamalla lc11lo-. ja loimi11laa11 raulalie-, maanlie-, meri-, jdrviliikennettd, merikalastusla, muula 16. mere/Id tyij/d harjoitte/ua" (I artiklan 3 kohta). tehldvdd. Joki- ja lddkdrien kuulu Direktiivin johdanto-osan etta 16 12. "tietyilld todetaan, kappaleessa tiimiin jotka eiviit kuulu toimialoilla, direktiivin olla sovellamisalaan, tarpeen, ettd tyi)n erityisen luonteen vuoksi toteu te taan tydaikajiirjeste lyissd erillistoimenpiteitd". voi nain liittyvan tyc)aikaan Neuvosto katsoi jattamisen ollen 13. direktiivin toimialojen ulkopuolclle suoraan kyseessa olevan tyon luontceseen. Kyse ei ole siita, etta ja liittyva toimialoilla tyoturvallisuus olisi kyscisilla valttamatta tavalla. Kaikille ulkopuolelle jatetyille toimialoille laakarien harjoittelua lukuun ottamatta on yhteista, tyontekijoilta tyypillisesti edellytetaan tehtavien olennaisena osana oleskelua poissa kotoaan. tyc)terveys riittavalla turvattu etta ulkopuolclle, myos Toimialojen ulkopuolelle jattamisen 14. maarittelytavan on tulkittu merkitsevan sita, etta kaikki liikenteen ja merikalastuksen aJalla toimivat tyontekijat jaavat direktiivin soveltamisalan nc, joiden tyotehtavat eivat edellyta liikkumista. Komission nakemyksen mukaan tilannctta olisi selvennettava, silla ci olc objcktiivisia syita kiinteassa asemapaikassa tyontekijoita eri tavalla kuin muilla toimialoilla vastaavia tehtavia tekevia tyontekijoita. Perusteena olisi kaytettava e1 tyontekijan toimialan maaritelmaa. toiminnan luonnetta, kohdella toimivia naita "Muun merella tehtavan tyon" ja 15. "laakarien harjoittelun" osalta kyse on - "toiminnasta", suoraan tai epasuorasti - jolloin maarittelyongelmia ei synny. //. \'<'lltiist'I '11111111tii11/u 1rj< Ji I It ~jt ti direktiivin Itsenaiset ammatinharjoittajat eivat 93/ I 04/EY Jtsenainen soveltamisalaan. ammatinharjoittaminen on yleista tietyilla kuten aloilla, direktiivin ulkopuolisilla maanti eli ik enteessa seka sisavesiliikenteessa, ja sita esiintyy myos monilla muilla aloilla, jotka jo sisaltyvat direktiivin soveltamisalaan. Tallainen ala on rakennusteollisuus esimerkiksi Erityiskohtelun jatkaminen tietyilla aloilla sen vuoksi, etta suuri osa alan vain tyontekijoista itsenaisia on ammatinharjoittajia, ei siis ole perusteltua. Talia ei olc tarkoitus sanoa, etta itscn~iisct ammatinharjoittajat j~Uivat kaiken yhtcisc)n lains~iadann()n ulkopuolcllc. Taloudclliscst i dircktiivin mcrkittavimmalla kaikkcin cli ulkopuolellc itsenaiset maantieliikenteessa nykyisten ammatinharjoittajat ajoaikasaadosten piiriin. toimialalla kuuluvat jatctylla mahdollisen seka Komissio ottaa kuitenkin huomioon vaaristymisen maaraykset ja kirjassa yhtenaista _1a 17. kilpailun vaikutukset liikenneturvallisuuden varmistamisesta, sen pidetaan lahestymistapaa sosiaalipolitiikan taytant()c)npanoon. tassa valkoisessa parhaana yhtcisdn liikenne- vuoksi Tyfillisyys toimialoilla direktiivin ulkopuolisilla Kaikkien direktiivin 18. ulkopuolellc toimialojen jatettyjen kokonaistyontekijamaara nom 5,6 miljoonaa (noin EU:n kokonaistyovoimasta 1). N aista 3,5 miljoonaa tyoskentelee maantieliikenteen parissa. Lisaksi arviolta on 4% Uihdc: Tyollisyys Euroopassa J 996. - s - tata alaa ei ole 3 miljoonaa tyontekijaa tyoskentelee omaan lukuun suoritettavassa maantieliikcntecssa2 , jatetty direktiivin ja toimialan kunkin ulkopuolelle. Arvio kokonaistyontekijamaarasta esitetty liitteessa. Aloittaisen analyysin yhteydessa on esitetty yksityiskohtaisempia tietoja (ks. kohdat 29-66 jaljempana). on kaikkiin) taas on direktiivin toisissa oikeudellisia maissa (tai toimialoihin, alakohtaisia Useimmissa taydennetaan yleisin Useimmissa vuosiloman lainsaadanrna, toimialat. ulkopuolisiin kayt<)ss~i maarayksia. lainsaadantoa tyoehtosopimuksin. jasenvaltioissa on kuitenkin koskevaa vahimmaiskestoa uscimmal jolla katctaan Oikeudellinen j asenvaltioissa ja sopimustilanne Yhteisiin tason toiminta taytant66n kuvastavat yhteydessa fasenvaltiot tehneet 21. toimenpiteita osittain direktiivin direktiivin jatettyja 19. Euroopan parlamentin kanssa toisen ovat lainsaadantoonsa merkittavia muutoksia sen kasittelyn kaydyissa jalkeen, kun direktiivi annettiin vuonna neuvotteluissa komissio sitoutui tekemaan 1993. Muutokset ulkopuolelle aloitteita. jasenvaltioiden ja panemiseksi tiedonannossa joustavampiin Euroopan parlamentille4 todettiin komission siirtymista piat1 liittyy aikovan tyoaikajarjestelyihin, myos tyoajan lyhentaminen. Euroopan elin- direktiivin soveltamisalat1 ulkopuolisia eri asianmukaisia ja tyoolojen kehittamissaatio on vastikaan toimial<?ia aloitteillet1 tyoaikaa koskevista aloiUeita. tehnyt kyseisiii ja oikeudellisista sopimuksiin rajoituksista Euroopan unionissa. 3 toimialqja kiisillelevien sekakomiteoillet1 kanssa (mikali tallaisia on). soveltamisalan toimialoja koskevia komission liittyvista tiiytiinliiijnpanoa tehdii mahdollisimman koskevia Niiiden osittain Esimerkiksi valmistellaan joihin usein tutkimuksen ajan Keskipitkan alakohtaisella s1ma, missa 22. tyoaikalainsaadannolla. Seka jasenvaltioiden etta toimialojen 20. sosiaalisessa valilla on valtavia eroja laajuudessa tyontekijat on katettu yleisella toimintaohjelmassaan 1995-1997 komissio tai keskusteb~ja ja/tai Kaikissa tyoaikalainsaadantoa, joka suojelee joitakin tutkimuksia parhaasta tavasta varmistaa direktiivin tybntekijaryhmia. lainsaadanto ei kuitenkaan nayta olevan ulkopuolella olevien toiminl<?jen ja alr~jen keskenaan johdonmukaista. yleisia tybaikalakeja sovelletaan joihinkin tekemislii tapauksissa Komissio harkitsee tarvillaessa ehdot11sle11 1yr)aikadirektiivi11 tarkoituksenmukainen s1U~jaami11e11 on tyijmarkkinaosapuolten tyijaikajiirjestelyjii fasenvaltioiden yhdenmukaista jasenvaltioissa jatketaan koskevan Joissakin kanssa lausui, etta tai 2 Paaasiassa maataloustuottcet rakennusmateriaalit vahittaiskauppa. kcmikaalit, ja seka oljytuottcct, clintarvikkcet, ja tukku- in Legal and Contractual Limitations to Working Time the European Union. Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto ja Peeters Publications. tiiydentiimiseksi I <JY6 I<)<) 7. ajan Keskipitkan 23. sosiaalista toimintaohjelmaa 1995-1997 koskevassa paatoslauselmassaan Euroopan parlamentti toiveensa, ettii komissio esittiiii ilmaisi tyiJohjelmassaan tulevassa vuoden 1996 4 SEC(93) 1054, 7. 7. 1993. yksi tyiskohtaisia lai nsiiiidiint<)ehdotuksia liittyvdt ty6aikadirektiiveihin jotka nykyisen tydaikadirektiivin ulkopuolisten toimialojen osalta, samoin kuin ehdotuksia vuoropuheluun tyomarkkinaosapuolten liittyviiksi toiminnaksi. PaatOslauselmassaan tyoajan vahentamisesta ja mukauttamiscsta lisaksi parlamentti tyomarkkinaosapuolia rohkaisemaan tasolla yhteydenpitoon Euroopan tavoitteena joustavat sopimukset tyoajan mukauttamisesta vahentamisesta erityisesti tyoaikadirektiivin ulkopuolella olevilla toimialoilJa. talla hetkella komissiota kehotti ja Yhteista toimintaohjelmassaan liikennepolitiikkaa 24. 1995- koskevassa 2000 komissio ilmoitti aikovansa kaynnistaa toimialakohtaisia aloitteita, jotka liittyvat eri kuljetusmuodoissa sovellettavaan tyoaikaan, tyomarkkinaosapuolten kunhan keskustelujen riittavissa selvilla. 5 Euroopan parlamentti maarin katsoi antamassaan toimintaohjelmasta paatoslauselmassa sekin, etta on tehtava kasittelevia liikenteen tyoaikoja niilla lainsaadantoehdotuksia aloilla, tyomarkkinaosapuolet eivat joilla asiasta paasseet sopimukseen. enty1sesti tulokset oval Sekakomiteat ja tutkimukset Komission jasenet Padraig Flynn ja 27. Neil Kinnock tapasivat 16. kesakuuta 1995 kaikki viisi liikennetoimialan sekakomiteaa. Jaaja yksimielisyys Tapaamisessa vallitsi jattaa perusteltua ettei siita, "asemapaikaltaan pysyvat" tyontekijat EU:n tyoaikalainsaadannon soveltamisalan ulkopuolellc ja ctrn asia on korjattava. ole Komissio teetti tosiasioita selvittavia 28. tehtavasta tutkimuksia muusta mereJJa harjoittelusta. laakarien tyosta Seuraavassa esitettava analyysi perustuu kyseisten naihin tutkimuksiin. toimialojen osalta ja Toimialakohtainen analyysi ja arviointi asian jotka toimialan sekakomiteassa erityispiirteita liittyvat Seuraavissa kohdissa analysoidaan 29. ja kunkin -kysymyksia, tyoajan saantelyyn. Analysoitavana ovat crityisesti kasittely seka tyollisyystilanne asianomaisessa tai tyomarkkinaosapuolten nakemykset. Analyysia seuraa kussakin tapauksessa arvio mahdollisuuksista antaa tyoaikaa koskevaa lainsaadantoa kullakin alalla. Huomioon joita saattaa otetaan myos ne esteet, tyoaikadirektiivin aiheutua laajentamisesta kyseisen toimialan tyontekijat. kattamaan pelkasta liikennetoimialaa 25. Viitta merikalastusta tyomarkkinaosapuolten sekakomiteoitten kautta yhteison tasolla. ja keskusteluja kaydaan kasittelevia kesken Maantieliikenne Komissio 30. direktiivin pyysi kuvauksen Maantieliikenne on selvasti suurin kuulumaton vaikea on 26. laatimaan edustamiensa maarite11a, mutta EU:n maantieliikenteessa toimialojen nykytilanteesta tyoaikojen osalta on arvioitu olevan kaikkiaan 6,5 miljoonaa seka antamaan suosituksia siita, kuinka tyopaikkaa. 6 Huomattava osa tyontekijoista ammatinharjoittajia. direktiivin periaatteita voitaisiin soveltaa on tyohon kyseisilla toimialoilla. soveltamisalaan Jukuja sekakomiteoita toimiala. Tarkkoja itsenaisia Ks. KOM (95) 302 Jopu11inen. the European Union: Road Transport Aspects of the Organization and Enforcement of Working and Driving Time Regulations. in 6 - 7 - 2, I miljoonaa Matkustajaliikcntccssa ty<>paikkoja on noin 1,2 miljoonaa, toisen lukuun suoritcttavassa maantiekuljetuksessa ja suoritettavassa omaan lukuun kemikaalit, kuljetustoiminnassa Ja oljytuotteet, elintarvikkeet, seka tukku- tai vahittaiskauppa) 3-3,S miljoonaa. omaan kuitenkin, Huomattakoon lukuun suorittavat kuljetustoimintaa kuuluvat jo direktiivin soveltamisalaan. (lahinna maataloustuotteet rakennusmateriaalit etta jossa olemassa 31. Maantieliikenne on ainut toimiala, on jonka yhteison osalta Erityisesti mainittakoon lainsaadantoa. asetus N:o 3820/85, saadetaan tunnin paivittaisesta enintaan yhdeksan ajoajasta, jota voidaan kunakin viikon mittaisena aikana kaksi kertaa laajentaa 10 tauosta tuntiin, vahintaan 45 minuutin kutakin neljan ja puolen tunnin ajoaikaa kohti seka vahintaan 11 tunnin mittaisesta yhtajaksoisesta paivittaisesta lepoajasta, joka voidaan lyhentaa vahintaan 9 tunnin yhtajaksoiseksi lepoajaksi enintaan kolme kertaa aikana. Taman viikon asetuksen ja tyoaikadirektiivin valilla on tarkeita eroja. Asetuksen N:o kuitenkin 3 820/85 tyontekijoiden tavoitteena on terveyden ja turvallisuuden suojelun lisaksi ennen muuta saada aikaan yhdenmukaiset kaikentyyppisille kilpailuolot Lisaksi maantieliikenteenharjoittajille. tavoitteena on ja tyoolojen yleinen parantaminen. Koska asetus yhteydessa liikenneturvallisuuteen, sita sovelletaan seka toisen palveluksessa etta omaan lukuunsa tyoskenteleviin kuljettajiin. liikenneturvallisuuden suorassa yhden on kuin 3820/85 Asetuksessa N:o 32. et kuitenkaan saadeta enimmaistyoajasta muun osalta. toiminnan Enimmaistyoaikaa sovelleta esimerkiksi ja purkamiseen, jotka voivat muodostaa merkittavan osan tyoajasta mutta kuljettajan paivittaisesta ei lastauksecn a Jon s11s asctusta c1 utma sulkemiseen Yhteison sovcllcta. saattaa venymiseen I ~r~iiss~i joihin johtaa tilantcissa kokonaistyt>ajan todclla pitkaksi. Monia seikkoja on lisaksi jatetty asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, ja on ulkopuolelle lisamahdollisuuksia. alueella voidaan sitcn soveltaa monenlaisia saantbja, kilpailua merkittavalla mika tavalla. Tavaraliikenne on sen vuoksi altis tyomarkkinariidoille, mika on jo nyt kuljetuspalvelujen vakavasti haitannut ja siten vaikuttanut jatkuvaa voimakkaasti ja tavaroiden, ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen. Asia on korjattava sopivilla yhteisc. >n tason toimilla. palvelujen tarjontaa vaaristaa Tyonantajat ovat pitaneet nykyisten 33. maaraysten soveltamista parempaa mielekkaampana kuin uusien maaraysten laatimista, kun taas ammattiliitot korostavat tarvetta kattaa kaikki tyoaika. Sekakomiteat aloittivat keskustelut uudelleen vuoden 1996 lopulla, mutta osapuolten nakemykset eivat nayta juuri kohtaavan. l'y,)aikadirektiivin siiiinm)slii 34. yhtl!jaksoisesta piiivilliiisestii lepol~ja. ,·ta voitaneen piliili miiiiriiyksemi, joka sove/11111 maa11tieliikenlee11 vaikeimmin tydske 11/e le vii 11 / )(ff'issa ka11k' Jkll (jet 11kse 11 henkiliiihin, joiden asemapaikka vaihtelee. Asetuksessa N:o 3N20/N5 on kuite11ki11. Jo samankaltaisia sdiinm)ksili, ja asel11s 011ki11 sopivin viiline,. Jolla kasitelki ky. ymystii vaihtelevien asemapaikaltaan tybntekijbiden. 1a viikoittaisesta lepoajasta. Lisaksi ei ndytd olevan mitddn toimialakohtaisia seikkoja, jotka soveltamasta tyoaikadirekti ivi in sddnnbksiii palkallisesta yiHyijntekUihde11 lomasla takuila terveystarkastuksista sekii vuositlaislen levosta riittiiviistii kaikkii11 ty,Jluntien enimmliismiiiirlislii joiden ala/la tydske11televiin he11ki/rJihi11, Kaikkia asemapaikka piiivittdisestd estdisivdt vaihte/ee. ja. 1a - 8 - qjo- sekii etenee lastaus- tyoqjan kaikkiin olisi 36. direktiivia. wki1111iJksiii laskettavan suojelemiseksi tyiJaikadirektiivi11 Toimialan erityispiirteita on osaa kiinleiissii toiminnasta erityisesti maaseudulla leimaava sovellettava asemapaikassa tyijskenteleviin henki/ijihin. epasaannollisyys. Toiminnan intensiivisyys Tiiydentiiiikseen tyijntekU<iiden terveyden ja riippuu siis junavuorojen tiheydesta, joten tyijqjan tyoajan laskeminen voi joissakin tilanteissa turvallisuuden toleutettavia yleisid olla vaikeaa. Ongelmia voi syntya myos osalta mahdollisesti toimia komi. ,·sio aikoo vuoden 199N alussa sovellettaessa kaukojunien esittiiii merkittiivid muutoksia asetukseen kuljettajiin ja muuhun henkilostoon. Tata N:o 3820185. Muutosten avulla mm. toimintaa ja tyoehtoja yleensakin saadellaan sisallytettdisiin maantieliikenteen qjoaikr?Ja kansallisilla tyoehtosopimuksilla, mutta koskevaan yhteison lainsiiiidiinWiJn uusia yhteison tasolla saantelya ei ole. Siita ja syntyvat ongelmat kasvavat, kun saantelyn mddrayksid purkutydhon sovellettavista pdivittiiisen, purkaminen ja kilpailu uus1en viikoittaisen ja kahden viikon ajanjaksoa yrittajien kanssa kiristyy. kohti enimmdismddristd. Muutoksilla pyritddn 37. lisdksi yhteniiisiin tarkastusmiiiiriiyksiin ja sekakomitea paasi -menetelmiin. kasitteleva syyskuuta 1996 sopimukseen tyoaikadirektiivin saann6sten soveltamiscsta koko asemapaikaltaan tyc)ntekijakuntaan vaihtuvat tydntekijat mukaan lukicn sitcn, mukautetaan 35. tyoskenteli vuonna 1995 Euroopan unionin asianmukaisesti. Sopimukseen sisaltyvan 15 jasenvaltiossa lahes miljoona henkiloa. ehdon mukaan samankaltaisia maarayksia samanaikaisesti myos Euroopan sovellettava Lisaksi toimialoilla. tybntekijaliittojen komitea (nyttemmin liitto) liikenteen muilla olevien olemassa on laati Euroopan komission toimeksiannosta edellytyksena tutkimuksen, 7 jonka mukaan vuonna 1992 tyoaikaehtojen toimialan soveltaminen alan tyontekijoista 19 % oli kuljettajia tai kaikkiin uusiin tyontekijoihin lainsaadannon muuta junahenkilostoa, 3 I % liikenne- tai avulla. Perusteena on pelko siita, etta ja huoltohenkilostoa vahemman ammattitaitoa vaativia tehtavia turvallisuusstandardit saattavat muutoin suorittavat henkilot, henkilokunta asemilla laskea toimialan avautuessa kilpailulle. tapahtuvaa ja/tai vaununkytkentaa ja seka kuljetussailioasennuksia varten jne. ) ja 50 % operatiivista ja asemahenkilostoa. (tavaranlastaajat, tyoaikaan Rautatieliikennetta Rautatieliikenteen kuljetusalan olisi yksityisraiteilla panssa etta poikkeuksia Rautatieliik~rm~ paateasema- 11aik11/laa toimialan yhteison nykyise/ liittyvat terveys- 18. Uaideliike1111e ala/ta, 38. ly<)markkimwsap110//e11 jossa sopimuksel lyydyltiivlisli. loimival Sekakomilea11 sopimuksen perusleel/a ei ole olemassa o~jektiivisia. \yitii piliiii liimii loimiala edelleen direktiivin soveltamisalan ulkopuolella. Lisdksi seuraa tarkasti toimialan tapahtumia voidakseen arvioida mahdollisten tdydentdvien toimien tarpeellisuuden. komissio 7 Social Aspects of the Common Transport Policy: Study of the Working and Social Conditions of European Railway Workers, tekijat Hugues de Villele ja Brenda O'Brien kuljetusalan (CTWU, Euroopan yhteison tyontekijoiden liiton komitea). - 9 - e1 lepoa Vaikka paivittaista Kaupunkiliikenne jatetty maaraykset tyoaikadirektiivista. Ala on ncuvottcluihin tyoaikaa koskevan yhtcis()n saamiscksi sopimuksen aikaan laajuiscn 93/104 direktiivissa 39. esittama Tyontekijapuolen toimialalle. nimenomaisesti mainitakaan tata "alaa", sopimusluonnos noudatti yleisesti varsin johon sisaltyy raide- ja maantieliikennetta tarkkaan tyoaikadirektiivin saannoksia. Sen koskevat koskevia nakokohtia, se on kuitenkin jatetty sisaltamat pois kuitcnkin asetuksen N:o 3820/85 direktiivista: yhtajaksoinen lepo olisi ollut pitkalti myos ulkopuolelle IO tuntia, kun se dircktiivissa on I I tuntia. ( enintaan toimintasateella harjoitcttava saannollinen Neuvottelut katkesivat vuoden 1995 alussa, hyvaksyncct matkustajaliikenne), mika saattaa vaikuttaa silla matkustajien picntcn yksikot ovat kuulleet UITP:n Internationale des Transports Publiques) kaupunkien edustajia, etuja. matkustajaliikenteen poikkeavat maantie- ja edut Nama eduista. Komissio rautatiealojen ottaa nakemykset mahdollisia huomioon ehdotuksia muotoillessaan. tyc)nantajat tyoaikaperiaatteen (Union kuljetusyrittajien toimintaan. ajavat harjoittajien turvallisuuteen. Komission soveltamista Direktiivin poikkesivat saamu)s Vaikka Iii. man jotka civat km 50 sddnnijsten 42. ulottamisessa toimialan tyontekOiJihin ei pitdisi olla ylittii. mattiJmid ty<Jaikadirektiivi11 onKelmia. perusluonteinen piiivittiiisestii lepol~jasta saattaakin aiheuttaa 011Kelmia, tehdii direktiivi antaa mahdollisuude11 osalta poikkeus kyseise11 ly<Jehtosopim11ksella k1111 ly<)paikka 011 muualla k11i11 ly<)ntek!Jii. 11 hii11en asuinpaikallaan. Komis. ,·io aikoo 11e11voslolle toimittaa Rei11i11 ehdotuksen, kaikkia yleissopimukseen jasenvaltioita sitovia mddrayksid. sisdllyy perustuvia, artiklan vumma silloin, johon I Y<JX lai Lentoliikenne lentoliikenteessa Euroopan unionin 15 jasenvaltiossa 43. arvellaan tyoskentelevan noin 3 75 000 henkea. Heista noin 20 % loput kuuluu johon lentokenttien sisaltyvat ja matkalippuhenkilosto. ja huoltohenkilostoon, kunnossapito- lentohenkilostOon Lentoajan raJOlttaminen on 44. paikallaan, silla lentohenkiloston vasymys voi heikentaa toimintakykya vakavasti, mika onkin pitkaan. Lentoliikenteeseen liittyy sellaisia vasymysta muissa joita tavata. HenkilostOn on tunnustettu tekijoita, jo Sisavesiliikenne ja alus, nayttaa hetkella Sisavesien tyontekijoilleen. kuljetusliikenteessa 40. tyoskentelee noin 45 000 henkea. Heista toisen palveluksessa olevia 3 5 000 on tyontekijoita loput yhdesta kolmeen ja alusta omistavia pienyrittajia. Pienyrittajien maara olevan talla lisaantymassa, kun suuret yritykset myyvat aluksiaan Suurimmalla osalla pienyrittajista on omistuksessaan vain yksi alus merkitsee heille toimeentulon lisaksi myos pysyvaa asuntoa. liikennoiviin yrittajiin sovelletaan Reinilla tall a miehiston hetkella lepoaikoja, niiden koostumusta ja aluksen koskevia purjehdusaikaa varsinaista ja Naiden maarayksia. tyoaikojen yhteys on siina, etta mikali pienyrittaja aluksen miehistOon, haneen sovelletaan maarayksia aluksen lepoajasta pakollisesta purjehdusajasta. maaraysten kuitenkin kuuluu myos ja 41. kaksi Sisavesiliikenteen sekakomitean aiheuttavia osapuolta paattivat ryhtya ammateissa ei - 10 - 61sm usein tehtava tilannearvioita ja paatoksia samom kuin kestettava stressia pitkien tyovuorojen aikana, lukuisia aikavyohykkeita ylitettyaan. Sen vuoksi paitsi henkilostoa lyhytkestoiselta myos vasymyksen ajan myota mahdollisesti ilmenevilta vaikutuksilta. suojeltava vasymykselta on ja saannoksia Sekakomitean on Lentoliikenteen sopimukseen, 45. sekakomitea on paassyt jonka mukaan tyoaikadirektiivin olisi sovellettava lentokenttien huoltohenkilostbon (noin 80 % kaikista tyontekijoista). kaymissa keskitytty lisakeskusteluissa tyoaikadirektiivin saanndsten soveltamiseen ovat lentohenkilokuntaan. Keskusteluja naiden vaikeuttaneet keskustelujen Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyoelimessa (Joint Aviation Authorities, JAA) samaan ja matkustamohenkiloston aikaan lentotyoaikojen raJotttamisesta kaytavien keskustelujen suhteesta. erimielisyydet lento- Ja lipun alla jasenvaltioiden EU:n 47. purjehtivissa laivoissa arvioidaan olevan yhteensa 162 ooo tyontekijaa. 8 Naista noin 129 000 (80 % ) on kyseisten jasenvaltioiden lahinna kansalaisia kolmansien maiden kansalaisia. ja 33 000 muita, Tyoajan Pitkat tyoajat ovat meriliikenteessa 48. systemaattista tavallisia. rajoittamista on kuitenkin tahan saakka vaikeuttanut kolmansien maiden lipun alla purjehtivien alusten aiheuttama kilpailu. EU:n jasenvaltioiden Jipun alla purjehtivien alusten tyontekijamaaran vahentyminen -- yli 30 %:Ila vuosina 1985-1995 - onkin ollut etta merenkulkijoiden seka varustajien suurimpia huolia. Tasta syysta ja toimialan globaalin sekakomitca toivoo, etta asiasta paastaisiin sopimukseen kansainvaJisissa jarjestoissa ennen kuin ryhdytaan kasittelemaan yhteison sisaisia kysymyksia. luonteen vuoksi on olisi patevyyskirja- 49. IMO paasi vuonna 1995 koulutus-, Kansainvalinen merenkulkujarjestb sopimukseen ja Sopimus siitd, ettd yleisdirektiivin vahdinpitonormeja kasittelevan tarkistetun 46. sovellettava yleissopimuksen (STCW) hyvaksymisesta. sddnnoksid vahdinpitajien merkittdvd Sopimus liittyy maahenkilokuntaan, sen mukaan kehitysaskel. Lentohenki/okunnan osalta vahimmaislepoaikaan, on ainoa merkittdvd ongelma direktiivin kutakin 24 tunnin liittyii sddnndksiin jarjestettava vahintaan 10 tunnin lepoaika. laajentamisessa voisi tauoista. Lepoaika voidaan jakaa korkeintaan 2 pdivittdisestd kuitenkin jaksoon, joista toisen on oltava vahintaan 6 I Jirektiivissii mahdollisuus poikkeuksiin, joten ongelman perattaisen tunnin mittainen. Kutakin ei pitdisi olla ylittiimiilbn. Taydentiiiikseen viikkoa kohden on oltava vahintaan 70 tyl)ajan osa/ta tyi)ntekUbiden terveyden ja tunnin lepoaika. Komissio on toimittanut ehdotuksen turvallisuuden sm~jelemiseksi mahdollisesti neuvostolle tyontekijoiden toteutettavia toimia harkitsee lisdksi erityisid ehdotuksia,. foil/a vahimmaiskoulutuksesta annetun direktiivin toiminnan 94/58/EY muuttamiseksi. Ehdotuksessa pyritiiiin yhtendinen otetaan huomioon vuoden 1995 koulutus-, turvallisuutta lentoaikaa rajoittava jdrjeste/md (Flight patevyyskirja- Ja Time Limitation Scheme). Ja jaksoa kohti komissio meriliikenteen parantamaan a1111etaa11 virallisen luomaan levosta yleisid ja ja Meriliikenne 8. TecnEcon: Study on the maritime professions in the European Union. - I I - ja konehuonetehtavissa vahdinpitonormisopimuksen maaraykset toimivien kansi- paivystajien vahimmaislevosta. Euroopan yhteison lainsaadant6elimet kasitteJevat ta. ta parhaillaan. direktiivimuutosta Ministerineuvosto so pi I 8. kesakuuta 1997 asiaa koskevasta yhteisesta kannasta. viikossa). strategian ja N :o lokakuussa Kansainvalinen tyojarjesto 1996 jarjestelmasta, 180 tyoaikaa Yleissopimus ILO 50. hyvaksyi uuden yleissopimuksen (N:o 180), joka koskee alusten merenkulkijoiden 180 miehitysta. tyomarkkinaosapuolten hyvaksyttiin tuloksena. laatiman Yleissopimuksessa maarataan aluksessa meriliikenteen tyoskentelevien tyontekijoiden osalta enimmaistyoajasta ( 14 tuntia paivassa ja 72 tuntia viikossa) tai vahimmaislepoajasta ( 10 tuntia paivassa ja Konferenssissa 77 tuntia paatettiin myos jolla yleissopimukscn N :o maarayksi~i ulkopuolclla soveltaa voidaan rekisteroityihin, EU:n vesilla toimiviin suorittaman aluksiin Sittemmin avulla. valvonnan tyomarkkinaosapuolet ovat korostaneet, etta strategian kannalta on merkittavaa, etta yleissopimuksen. ratifioivat jasenvaltiot periaatteessa ovat Osapuolet sopineet, etta merenkulkualalla tarvitaan erityinen tyoaikaa koskeva yhteison valine. Taman pohjalta komissio tekee aiemman pikaisesti ilmoituksensa direktiiviehdotuksen. Ehdotuksessa otetaan huomioon ILO:n yleissopimus N:o 180 seka tarkcmmin eri tyoaikadirektiivin sovittavien yksityiskohtien mukaisesti. satamavaltion · mukaisesti lisaksi EU:n osiot viihimmiii. ,·110rmit viihimmiiislepo~jasta tiiytiinWiin kansainvdlisesti. enimmiiisty<Jc~jasta tai panna voidaan Merikalastus noin EU:n S2. tyoskcntelcc jasenvaltioissa merikalastuksen 270 000 parissa kalastajaa. '' Lisaksi merikalastuksen parissa tyoskentelee pienilukuinen suhteellisen joukko kiinteassa asemapaikassa toimivia, maalla tyoskentelevia henkiloita, joiden tyo liittyy suoraan saaliin selvittelyyn maissa ja direktiivin jotka olemassa soveltamisalaan. On myos maalla huomattava liittyvat tyoskentelevia henkiloita, esimerkkina kiinteasti merikalastukseen, satamatyontekijat ja kalanjalostusteollisuuden tyontekijat, mutta tyoaikadirektiivin saannokset ulottuvat jo heihin. maara sisally muita jotka eivat Alan toimialan sckakomitcan erityispiirteisiin Kannat paljon. kantansa. hyvin molcmmat S3. osapuolet ovat toimittaneet komissiollc omat poikkeavat toisistaan Tyonantajat toimialan vastustavansa ilmoittavat tyoaikoja koskevaa direktiivia ylipaansa vedoten ja Erityisina toissijaisuusperiaatteeseen. itsenaisten ongelmina maara, ammatinharjoittajien taloudelliset - kalastajien vaikutukset yhteenliittymissa toimiville kalastajille seka luonne Euroopassa. toimialan hajanainen Ammattiliitot puolestaan katsovat, etta kalastajillc olisi pitki~1 tyc'>aikoja vastaan. Liitot pitavat toimialan 93/ I 04/EY direktiivin jattamista annettava mainittu suoja suuri on suhtautuu Asiassa on edistytty huomattavasti. myonteisesti 51. Komissio sekakomitean yksimielisyyteen ja odottaa saavansa siltd yksityiskohtaiset suositukset. Komissio lisaksi jdsenvaltioiden rat~fioivan toivoo jotta ILO:n yleissopimuksen N:o 180, saavuttamaan 9 Kalastajien maara (kokopaivatoimiset ja osa aikaiset kaikissa EU:n jascnvaltioissa). Luvut koskevat vuotta 1993 paitsi Kreikan ( 1990) ja ja Irlannin jasenvaltiot. ( 1991) osalta. Lahde: OECD - 12 - niiden tyovoimasta sop1v1sta Alankomaita ja Italiaa. EU:ssa), Tanskaa, Ja olisi voitu saataa tarpeettomana, ulkopuolelle mielesta poikkeuksista. Osapuolet ovat toimittaneet yksityiskohtaiset tekstiehdotuksensa. tana Keskusteluja vuonna, ja tavoitteena on yhteisen kannan muotoilu. jatkettiin aiemmin mere/Iii ehdottaa Komissio toivoo 54. tyomarkkinaosapuolten pystyvdn sopimaan yhteisestii kannasta. Jo/lei sopimukseen piidstii, mere/Iii tyijskenteleville henkil<Jille voitaisiin alakohtaisia. widnniiksid, jolka kattaisivat piiivitfliiset ja viikoittaiset lepol~jat. U. wiksi kaikkiin a/al/a lyiiskenteleviin toimiviin henkifoihin soveltaa fy(}aikadirektiivin sdiimu)ksiii palkallisesta ybtyijntekUijiden fomasta takuila terveystarkastuksista seka riittdvdstd vuosittaisten levosta tyotuntien enimmdismiidrdstd. Direktiivid olisi sovellettava taysimddrdisesti kaikkiin asemapaikaltaan kiinteisiin ty6ntek?}6ihin kuitenkin niin, ettd tarvittaessa voidaan mydntdd ylimddrdisid poikkeuksia. voilaisiin ja ja Muu merella tehtava tyq Osa johtajistosta Pohjanmeren Komission teettaman tutkimuksen 10 56. offshore-toiminta mukaan perustuu la. hes kokonaisuudessaan 12 tunnin tyovuoroihin. ja asiantunt1Jo1sta ei valttamatta tyoskentele kiintean tyoajan vaan paivittaisen tyotarpeen mukaan. Merella vietetty aika on yleensa kaksi viikkoa, mutta se vaihtelee jonkin tyonantajan mukaan. verran maan Yhdistyneessa kuningaskunnassa sovitaan urakkaluonteiseen liittyv~ista merellaoloajasta kcston odotetun tyc)n odotctaan kcstavan mukaan. enintaan noin viisi viikkoa, sama hcnkilc)sl() tyoskentelee tyon koko todennakoisesti kestoajan. tyc)hc>n tyc)n Jos ja usem tyoaikaa lainsaadantOa, Tanskassa, Alankomaissa ja Italiassa 57. vahimmaislepoaikaa tai on joka erityista koskevaa perussaannoksia. ainakin sisaltaa taydennetty Lainsaadantoa on tyoehtosopimuksilla. Yhdistyneessa kuningaskunnassa ei ole olemassa tybaikaa koskevaa enty1sta lainsaadantoa, mutta toiminnanharjoittajan edellytetaan kunkin laitosta laativan turvamaar~iykset kutakin cWi sisallyttava turvam~iarayksiin olisi Seka Coshapen Otfshore-alalla tyc)skentelevien 55. henkiloiden maara vaihtelce kausittain. varten. Parhaan saatavilla olevan arvion mukaan riskianalyysiin EU: n alueella "muussa merella tehtavassa tyoaikamaarayksia. tybssa" toimivia henkiloita on yhtecnsa noin 45 000. Useimmat heista toimivat otfshore alalla, mutta noin tyoskentelee I 0 000 merella tapahtuvassa urakkaluonteisessa tyossa (mukaan lukien saturaatiosukellus eli veren syvasukellus, Ja kaasukyllaisyys ja maksimipaineentasausaika), sesonkiaikana Euroopan vesilla tyoskentelee nom seismisessa mittaustyossa. Tama koskee EU-maista lahinna Yhdistynytta kuningaskuntaa Qossa 1 o toimii saavutetaan henkea reilusti puolet ta. man 3 000 jossa alan yli 6-16 raportin ylityotuntia 58. mukaan (vuodelta 1995) Tanskassa tehtiin varsin yleisesti viikossa (paivittaisen 12 tunnin tyovuoron Iisaksi). Alankomaiden kaytannon mukaan merella tehdysta myonnettava korvaavaa lepoaikaa merella vietettavana aikana. Todellisen ylityon maara vaihteli ylityosta oli Coshape Ltd: The Working Hours in 'Other Work at Sea' the Context of Directive in 93/104/EC, 1995. - n - ( Jsa tyl;111ekUii1yhmil"i olisi kohdeltava samalla voilaisii11 lava/la. esimerkiksi samanlaisilla kattaa jiirjeslelyillii kuin meriliikenleen osalta on ehdotetlu. loimi1111asla Laakarien harjoittelu e1 luku Juun to sin maara Yhdistyncessa kuningaskunnassa yritykscn ja toiminnan mukaan. Huomattavan suuria esiintynyt ylityomaaria rutiinitoimissa. oli Ylityon enimmillaan noin 4 viikkotuntia~ joissakin tapauksissa yli kaksinkertainen. 2-3 paivittaista ylityotuntia ltaliassa oli vaihtelivat vuorojarjestelyt tutkimuksessa runsaasti. paadyttiin nykyiset vuorojarjestelmat nayttavat olevan sopivin tapa jarjestamiseen offshore alalla ja etta muutosvara on huomattavan p1em. ja Coshapen siihen, tavallista. ylityot johtajistolla tyoaikojen oli kay etta eivat tunnustettua tasolla. vaihtelee Tyomarkkinaosapuolet Soveltamisalan potS "laakarien harjoitteluun" yleensa kaksi olevat rajoituksissa 61. harjoittelu. suljetaan Iiittyy "Laakarien piirretta: jasenvaltioissa suorittaneet ovat harjoittelussa laaketieteellisen peruskoulutuksensa (loppututkintoon tahtaavat opinnot) ja ovat ylempaa hankkimassa laaketieteellista patcvyytta. Ha~joitteluaika 59. joissakin toimialalla vuoropuhelua EY:n Ammattiliitot toivovat, etta keskusteluja jasenvaltioissa jakson paattymishetki ei ole kaytaisiin EY:n tasolla tai - jollei tama ole yksiselitteinen. Muut kuin "harjoittelevat laakarit" kuuluvat jo maaritelmallisestikin mahdollista etta asiasta annetta1snn erityinen direktiivi. Tyonantajajarjestbt taas tyoaikadirektiivin 8 annettujen ovat saannosten vuoropuheluun, katsovat jopa, valtuuksia. Tyonantajajarjestojen mielesta jo asianmukaisesti toimialaa saannellaan eika EY - koskevalle lainsaadannolle ole perusteita. Erityisena huolenaiheena on 2 x 12 14 kasittavan vuorokautta tyovuorojarjestelman ja tyoajan laskeminen vuositasolla. arvioidaan 62. olevan yli 270 000 sairaala-apulaislaakaria (termi vastaa paapiirteiltaan "harjoittelua suorittav~a laakaria"). Lahes puolet heista jossa tyoskentelee kuitenkin Saksassa, heihin kansallista tyoaikalainsaadantba. niista joustavuutta siihen mukaisesti. tarkeimmat ja ettei niilla ole direktiivissa koskevien osallistumaan kuvattujen vastahakoisia sailyttaminen sovelletaan Euroopan kohdassa tuntia x umomssa toimialaa maittain, punm jo ja - a/an 011 63. ehdotusten tyontekijaasemaan Harjoittelujaksoaan toiminnan itsenaista suorittavicn nayttaa tyovuorojarjestelman liittyvan ongelmia. Joissakin maissa heille on vastaa palkattua harjoittelijaa. nayttaa Naiden kuitenkin, etta valtaosassa maista heita syista 60. Mahdollisten sallittava · 2 x 12 tuntia x 14 vuorokautta laakarien kdsittavan jatkaminen, ja niissa on riittavalla tavalla annettu tunnustettava kansainvalisyys ja kausiluonteisuus. Tata tarkoitusta varten on sallittava ty6ajan Lisatarkastelujen laskeminen tyontekijoiden monella kuljetusalan on kysehiin ty()skentelystii. Harjoitteluaan suorittavien laakarien niiilii tyon erityispiirteita on paivystys. Komission vuositasolla. tyoaikajarjestelyt ovatkin pidetaan ammatinharjoittajaa, eika "liikkuvilla" kotipaikan kuin "tyontekijoina". tyolainsaadannollisista ulkopuolella 64. vastaavanlaisia tydntekijoillii: enty1sasema, tyontekijaa perusteella vuoksi tapaa joka Sen e1 - 14 - voisival ollaa kiisilelliiwiksi. direktiivi11 edellytetaan laajenlamiseksi komissio ol/aa kuilc11ki11 va/kutukset sen mahdolliset kei11<~ja eri yo- olevat laakareilta venyttavat terveydenhoidon jasenvaltioissa. J>ohdillaessa tavanomaisen jiirjestiimiseen. teettama tutkimus 11 vuodelta 1994 osoitti, jiisenvalliol etta paivystystehtavien kasittely vaihtclee piih~y. ,·~y. ·k_y. :ymyksen merkittavasti Harjoittelevilta useissa maissa pitkaa viikkotyoaikaa ja huomioon kohtuuttomankin pitkia jatkuvia tyovuoroja, joita tai tyoviikkomallin lisana viikonloppupaivystykset. "Ellei kunnollisista tauoista tai tyoajan muusta rajoittamisesta ole rnaaratty erikseen, tilanne on mornssa etta tyovuorojarjestelmissa harjoitteluaan laakari ty()skentclee ilman kunnon taukoa yleiscsti 32 tuntia ja aaritapauksissa jopa yli 70 tuntia. " Tutkimuksessa todettiin, eHa vaikka harjoittelua suorittavien laak~ireiden viikottaisten tyotuntien maarat vaihtelivat tyoskentelyaikansa huornattavasti, heidan oli useissa maissa tavallisesti yli 55 tuntia viikossa. suorittava se, ja Lukuisten turvallisuus on siis laakariharjoittelijoiden 65 tcrveys selvasti vaarassa. Mika. Ii he ovat suoraan osallisina potilaita laaketieteellisissa toimenpiteissa ja paatoksissa, myos naiden potilaiden turvallisuus voi joutua uhatuksi. koskevissa sallii kansallisefla Harjoitleluaan suorillavien 66. laaki. irien pdivystysky. ymys olisi otellava kasiteftdvdksi tasolla. l )irektiivin sanamuo/o voimassaoleva antaa jdsenvaltioille itse asiassa kuilenkin mahdollisuuden mliiiritellii ly<"Jaika liukasti. 1a laajemman samafla myiis mddritelmdn. Sen vuoksi ei naytli olevan laajentaa kdytdnndn sovellusalaa direktiivin niin kuin nditd laakdrien harjoitteluun, muihin sddnnoksid Nykyisid tyoskenteleviin ladkdreihin. ettd poikkeuksia mukautettaisiin sovelletaan sddnnosten juridisia esteitd siten, Jo II Coshape Ltd: The Working Hours of Doctors in Training in the context of Directive 93/ I04/EC. - 15 - OSA 2: TOIMINTAVAIHTOEHDOT POLITIIKKA VAIHTOEHDOT TOIMINNAN PERUSTEET parhaana Ennen ehdotusten tekemista on 67. pidetyn tarpeen maaritella politiikkavaihtoehdon arvioinnissa kaytettavat perusteet. Tyoaikadirektiivin ulkopuolisten tyontekijoiden osalta sopivia nayttaisivat olevan seuraavassa esitetyt perusteet. 68. Ehdotetussa toiminnassa olisi Osassa esitetty analyysi 70. on osoittanut, ctta olemassa on ongclma, joka ratkaisun. Toisin sanoen kaikilla vaatii tyoaikadirektiivin ulkopuolisilla toimialoilla on tyontekijoita, joita ei ole suojattu pitkilta tyc)paivilta tai joillc ci ole taattu riittava~i lepoa. Kun poliittisct vaihtoehdot ongclman ratkaisemiseksi on maaritetty, komission on varmistettava, ratkaisumalli ctta valittu vastaa kohdassa 68 csitcttyja edellytyksi~i. 71. Ongelmaa voidaan lahestya tyontekijoitten neljanlaisella laaja-alaisella politiikalla: varmistettava terveyden ja turvallisuuden riittava suojelu tyoaikojen osalta - muita kuin ratkaisumalli sitovia keinoja kayttava yrityksille annettava mahdollisuudet toimintaan otettava huomioon tyollisyysvaikutukset riittavat - puhtaan alakohtainen ratkaisumalli joustavaan - - alakohtaisesti eriytetty ratkaisumalli puhtaan monialainen ratkaisumalli. mahdolliset Vaihtoehto 1: Muita kuin sitovia keing_ill kayttava ratkaisumalli yhteenliittymissa kalastuksen enty1sp11rteet epayhtenainen luonne valtettava kohtuuttomien taakkojen 72. asettamista yrityksille - pienyrityksille ja huomioon k ·k olisi joko anta1s1 Taman kehottaa ncuvoston itse yhden suositu s1 si. jasenvaltioita erityisesti komissio ratkaisumallin mukaisesti tai otettava useamman suosituksen tai tekisi ehdotuksia kalasta_1. ien Nykyiset tapahtuvan direktiivin ulkopuolclla olcvat alat jaisiv~it alojen siis edellecn sen ulkopuolclle, mikali lama kaltaistcn ja merikalastuksen olisi kyseisen alan osalta perusteltua. Asian ydin ja tyomarkkinaosapuolia ryhtymaan sen tarvittaviin varmistamiseksi, etta kaikilla tyontekijoilla on asemastaan riippumatta mahdollisuus riittavaan lepoon ja ettei heidan tyoaikansa ole kohtuuttoman pitka. Valkoista kirjaa koskevan epavirallisen kuulemismenettelyn aikana ilmaisseista tyonantajajarjest6ista useimmat tukivat tata ratkaisumallia. kuten erityisesti offshore-alan edustajat, katsoivat, etta heidan alansa olisi edelleen jateWiva direktiivin Ammattiliitot vastustivat jyrkasti tata ratkaisumallia. toimenpiteisiin nakokohtansa ulkopuolelle. jarjestOt, tarpeen Jotkin noudatettava toissijaisuusperiaatetta noudatettava suhteellisuusperiaatetta. on Lisaksi pitkalti, varmistaa 69. kilpailu etta mahdollisimman sisamarkkinoilla ja eri kuljetusmuotojen valilla ei vaaristy toteutetun toiminnan tai toimimatta jattamisen vuoksi ja etta joka tapauksessa otetaan huomioon Euroopan turvallisuuden ja yleisen kilpailukyvyn asettamat vaatimukset. a) b) c) d) e) f) - 16 - Vfilhtoeht-=o--"2~: ___ J~_uhtaan __ alak9ht~ioen • Laajennetaan ratkaisumalli on v01ta1s11n saavuttaa innoittama 73. Tahan mennessa paaasiallisesti niin ratkaisumalli sovellettu sekakomiteoissa kuin tutkimuksissakin ollut tyoaikadirektiivin pyrkimys sellaisiin alakohtaisiin tyoaikajarjestelyihin, tasapaino joilla tyontekijoiden terveyden ja turvallisuuden • suojelun, yleisten turvallisuusedellytysten seka toiminnan joustotarpeitten valilla. Aina vaikutti vii me aikoihin epatodennakoiselta, tall a ratkaisumallilla paastaisiin sekakomiteoissa tuloksiin. Nyt on kuitenkin edistytty ainakin kahdella ja rautatieliikenteessa. Euroopan ammatillinen yhteistyojarjest6 EA Y suosittelee juuri tata ratkaisumallia. saakka etta toimialalla: meri- Vaihtoehto ratkaisumalli 3: Alakohtaisesti eriytetty ja 4 viikon tyoaikadirektiivin palkctlliscsta sHannc)ksct vuosilomasta y<>tyc)ntckij<)idcn terveystarkastuksista koskemaan kaikkia liikkuvia tyontekijoita ja muuhun merella tehtavaan osallistuvaa tyohon henkilostoa. Taataan riittava lepoaika ja vuosittaisen tyt>ajan enimmaismaara. tai muokataan lainsaadantoa Annetaan alakohtaista tyontekijoiden tehtavaan henkilostbn tyo- ja lepoajasta. erityista liikkuvien Ja muuhun merella osallistuvan tyohon Vaihtoehto ratkai sumalli 4: Puhtaan monialainen 75. Neljas ratkaisumalli olisi ehdotus puhtaan monialaiseksi toimenpiteeksi, jolla ei kasiteltaisi tyoaikakysymyksen erityisia alakohtaisia Ehdotukseen nakokohtia. voisivat sisaltya seuraavat seikat: Kolmas vaihtoehto on kasitella a) 74. eriytetysti yhtaalta niita aloja, jotka voidaan toisaalta tyoaikadirektiiviin, ja sisallyttaa niita aloja, joiden osalta tarvitaan erityisia toimenpiteita. Tama merkitsisi seuraavia toimia: b) • Laajennetaan tyoaikadirektiivin kaikki saannokset koskemaan kaikkia kiinteassa tyoskentelevia. Tarve asemapaikassa varmistaa jatkuva palvelu samoin kuin muut edellytykset huomioon muokkaamalla otettaisiin poikkeuksia olemassa vastaavasti. 12 toiminnalliset olevia Selkeytetaan direktiivia 93/104/EY sen varmistamiseksi, etta direktiivin sovelletaan kaikkia kiinteassa asemapaikassa toimiviin tyontekijoihin. saannoksia liittyva vahimmaistasoinen farjestetaan tyoaikaan suojelu, kuten taattu riittava lepoaika ja 4 viikon palkallinen vuosiloma, kaikille muille 93/ I 04/EY direktiivin soveltami salan ulkopuolisille tyontekijoille. 12 Esimcrkiksi harjoittclua suorittavicn Uiak~iricn laiturilla suoraan ja mcrikalastukscssa toiminta, paivystys tapahtuva kalansaaliin sclvittelyyn. liittyy joka - 17 - OSA 3: TULEVAISUUS EHDOTETTAVA MENETTELY meriliikenne) ratkaisua. osalta lainsaadannol1ista Osassa arvioinnin 76. perusteella voidaan tehda kolme paatelmaa. esitetyn on toimii tyoterveys- Ensinnakin voidaan paateJJa, etta 77. ja olemassa turvallisuusongelma, joka on korjattava, koska kaikilla direktiivin ulkopuolisilla aloilla joilla ei ole tyontekijoita, tyoajan suojaa aiheuttamia terveys- ja turvallisuusvaaroja toimialan vastaan. direktiivin jattaminen ulkopuolel1e objektiivisesti perusteltavissa. kokonaan ole e1 kohtuuttoman minkaan Lisaksi pitkan Toinen paatelma on, ettei ole mi ta. an 78. syyta kohdella kiinteassa asemapaikassa tavalla kuin muita, tyoskentelevia eri direktiivin jo kuuluvia tyontekijoita. soveltamisalaan ja perusperiaatteita Kolmanneksi on paateltavissa, etta 79. terveyden turvallisuuden vahimmaistasoisen suojelun varmistamiseksi tyoaikadirektiivin olisi sovellettava kaikkiin tyontekijc)ihin ja ettei minkaan toimialan taydel1iseen sulkemiseen ole tyoaikadirektiivin perusteita, yleisen turvallisuuden toiminna11isen ja joustavuuden turvaamiseksi voidaan tayttaa asianmukaisella tavalla. ulkopuolelle ede11ytykset kunhan Edella kaytannollisimpana perustuvan, esitettyyn 81. alustavan nakemyksensa mukaan komissio pitaa aloittaa vaihtoehdon 3 mukaiset lainsaadantotoimet. Talia ratkaisumallilla taataan tyontekijoiden ja turvallisuuden terveyden samalla se on riittavan joustava ottamaan huomioon ne toiminnalliset seikat, joihin direktiivin jattaminen toimialojen ulkopuolel1e alunperin pitkalti perustui. suojelu, ja terveys- komissio analyysin Toisaalta katsoo 82. ettei perusteella, toimialojen vaihtoehdon mukainen, muihin kuin sitoviin kcinoihin pcrustuva ratkaisumalli olisi asianmukainen valinta, silla malli ci millaan lailla takaa kaikkien tyontekijc)iden huomioon ja ottamista turvallisuusvaatimuksia kasiteltaessa. Puhtaan toimialakohtaisella ratkaisumallilla (vaihtoehto 2) olisi hyvin vaikea paasta kiintean tyontekijoiden tasa-arvoiseen kohteluun, yhtenaiseen tai puhtaan monialainen malli taas kun (vaihtoehto liikkuville takaisi 4) tyontekijoille naiden tarvitsemaa terveyden ja turvallisuuden suojaa. Ratkaisumallit I ja 2 saattaisivat lisaksi itsessaankin vaaristaa kilpailua. asemapaikan ei on Mika 83. menettelyn osassa 2 asetettuihin perusteisiin? ehdotettavan (vaihtoehto 3) suhde edella tassa on Ensiksi edelleen, taytant66n tarkistettava, Komissio katsoo etta etta 84. 80. tyomarkkinaosapuolten valiset sopimukset tyontekijoiden terveyden ja turvallisuuden osalta. ovat paras ratkaisu. Sopimukset voitaisiin suojelu panna perustuvat erityisten tyoaikadirektiiviin, jolla puolestaan pyritaan tyontekijoita menetelmien ja kaytantojen mukaisesti tai vahimmaisnormien asettamiseen. EY:n tason lainsaadannon kautta. Komissio huomauttaa tyomarkkinaosapuolet sopimukseen jo paasseitten alojen (raide- ja kohta Tyoaikadirektiivi antaa yrityksille (ks. joustomahdollisuudet Yastaavat etta 85. kannattavat huomattavat 8 joko koskevien ja Kaavaillut varmistetaan vaihtoehdot tyonantajia kuitenkin, tyoajan cdclla). - 18 - e1 ja olisi siihen taikka erilaisia sallitaan laajuisia kasityksia. lisajoustojen toteuttaminen jasenvaltioitten ainakaan ja sisallytcttava kuningaskunnan csitysta tyt)aikadircktiivin joustomahdollisuudet myos mahdolliseen uutcen ehdotukseen. kumoamisesta. Tuomiossaan 14 tuomioistuin varmistamiseksi toteaa, etta koska "neuvoslo on todennut Riittavien uusissa ehdotuksissa otetaan huolellisesti larpeelliseksi paranlaa olemas. 1i;aolevaa tydntekijoiden turvallisuuden )a lerveyden huomioon myos tyonantajien nakokohdat. suC?Jelun tasoa ja yhdenmukaistaa tiimiin tiillaisen a/an o/ot niitii parannettaessa, siiatiimiilla tavoitteen edellyttiiii viihimmiiisvaatimuksista toimia ". viiistiimiittii yhteisijn objektiivista Mitaan eroa toissijaisuusperiaatteeseen liittyvaa soveltamisalan tyoaikadirektiivin ulkopuolisten sisaltyvicn toimialojen valilla ci itsc asiassa olc. Sitcn onkin paateltava, etta toissijaisuuspcriaatc ci aseta estetta lainsaadanWtoimille. 86. Tyollisyyden osalta on erityisen tarkeaa, etta Euroopan tason toiminnalla joko autetaan uusien tyopaikkojen luomista etta tai vanhojen sailyttamista toiminta haittaa eurooppalaisten tyollisyystilannetta yritysten Tyoajan kilpailukykya. lyhentamisen vaikutuksista tyollisyyteen on hyvinkin Naita kasitellaan vihreassa kirjassa "Yhteistyc)ssa uudelleenorganisointiin". 11 tyon Tyoaikadirektiivissa kuitenkin useimpien kaytannon tyoajat. tilanteeseen verrattuna pitemmat Lisaksi komissio uskoo vakaasti, etta tyontelcijoiden terveyden ja turvallisuuden ovat suojelun sisamarkkinoiden kannalta tarkeita. Maariteltaessa, onko jokin yhteison 89. maarays lainsaadannon suhteellisuusperiaatteen mukainen, on tuomioistuimen johdonmukaisesti esittaman etta kannan mukaan maarayksen kaytettavat toteuttamiseen keinot soveltuvat tavoitteeseen ja etteivat ne kannalta ole Vastaavanlaiset 87. koskevat ylimitoitett~ja. Taman vuoksi on tarpeen myos kysymysta yritysten tarpeettoman enty1sesti selvittaa, onko direktiivi pienten keskisuurten - voimakas keino toteuttaa yhteison toimintaa kannettavaksi tulevasta taakasta. On syyta pyrittaessa tyontekijoitten suojelemaan liiallista saantelya ja tarpeetonta terveytta ja turvallisuutta. Tuomioistuin ei valttaa lisataakkaa. Kuitenkin on todettava, etta pida tyoaikadirektiivia tassakaan suhteessa tarpeettoman voimakkaana keinona. Koska vaikka tyoaikadirektiivi on monimutkainen, sisaltamat, sen toimial~lja yksinkertaisia. koskevat mahdolliset direktiiviehdotukset perussaannokset kuin Monimutkaisuuden suurimmaksi osaksi se joustavuus, saannokset, direktiivi erityistapauksia ja kansallisia kaytantoja. onkin eivat jolla tyoaikadirektiivin seikat - yritysten esitctyt tydaikadirektiivin ulkopuolisia vahimmaisnormit toimivuuden jasenvaltioitten kasitella kohdassa ovat varmistettava, saavuttamisen tiukempia tavoitteen sisaltamat olemaan syyna sallii tule ja 6 Toissijaisuusperiaatteen 88. komissiolla Euroopan tuomio, nyt on yhteisojen joka koskee osalta kaytettavissaan tuomioistuimen Yhdistyneen n KOM (97) 128. 14 Tuomioistuimcn 12. 11. 1996 antama tuomio asiassa C-84/94, Yhdistynyl kuningaskunla v. Euroopan unionin ncuvosto. - 19 - katsoo, komissio suhteellisuusperiaatetta noudatetaan. etta myos PAATELMAT Edella mainittujen 90. nakokohtien perusteella komissio katsoo, etta olisi kaytettava pragmaattista lahestymistapaa pyrittaessa EY:n tasolla varmistamaan tata nykya ulkopuolelle jaavien toimialojen tyontekijoiden terveyden ja turvallisuuden suojelu tyoajan osalta. tyoaikadirektiivin taman valkoisen kirjan 91. Mika. Ii herattama palaute sita tukee, komissio ehdottaa asiassa edettavan vaihtoehdon 3 perusteella (ks. kohta 74). Siina tapauksessa sisallytettavissa oleva tyoaikadirektiiviin joka toiminta erotettaisiin Hima edellyttaa merkitsisi seuraavaa: crityistoimcnpiteita. toiminnasta, • Laajennetaan tyoaikadirektiivin kaikki saannokset koskemaan kaikkia kiinteassa asemapaikassa tyoskentelevia. Tarve varmistaa jatkuva palvelu samoin kuin edellytykset muut otettaisiin huomioon muokkaamalla olemassa olevia poikkeuksia vastaavasti. toiminnalliset ja 4 viikon tyoaikadirektiivin • Laajennetaan palkallisesta saannokset vuosilomasta y6ty6ntekijoiden terveystarkastuksista koskemaan kaikkia liikkuvia tyc)ntekijc)ita ja muuhun mcrclla tchtavaan osallistuvaa henkilostoa. Taataan riittava lcpoaika ja vuosittaisen tyoajan enimmaismaara. tyc)hc)n liittyvien erityistoimien pohjalta. Mahdollisten merikalastukscen ( ellei neuvotteluissa yhteisesta politiikasta tehtavaan onnistuta) ja muuhun merella ty6h6n osalta komissio kuulisi mielellaan merikalastus- ja offshore-al an ja ammattiliittojen kasityksia siita, sopisivatko meriliikenteessa sovellettavien jarjestelyjen kaltaiset toimet niiden toimialalle (katso kohdat 47-51 edella). tyonantajien ilmoitti Sosiaalipolitiikasta tehtya 93. poytakirjaa kasittelevassa tiedonannossaan 15 komissio noudattavansa tiedonannossa kuvattua kuulemismenettelya kaikissa sellaisissa toimenpiteissa, joilla on merkittavia yhteiskunnallisia vaikutuksia, riippumatta ehdotuksen kunkin oikeusperustasta. Niinpa komissio toimittaa taman valkoiscn ki~jan tyomarkkinaosapuolille lausuntoa varten. Myohemmin komissio Juonnollisesti kuulee tyontekijoita yritysten suunniteltujen ehdotusten sisallon osalta. johtoa ja kuulisi Komissio mielellaan 94. yleisemminkin osapuolten nakemyksia tassa toimista. valkoises~a kirjassa esitetyista pyydetaan Mahdolliset WP to1m1ttamaan varustettuna) 31. lokakuuta 1997 mennessa osoitteeseen huomautukset ( viitteella V /D2 Euroopan komissio PO V/D2 rue de la Loi 200 I Wctstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel • Annetaan tai muutetaan lainsaadantoa alakohtaista tyontekijoiden tehtavaan henkiloston tyo- ja lepoajasta. liikkuvien ja muuhun merella osallistuvan tyohon Huomautuksia voi erityista sahkopostitse osoitteeseen 95. lahettaa myos dg5-workingtime@bxl. dg5. cec. be Komissio 92. alakohtaisissa toimenpiteissa voidaan edeta 1 s KOM (91) 600. tyomarkkinaosapuolten toivoo, etta sopimuksen tallaisissa - 20 - lopullisen Mainitun pa1van jalkeen komissio 96. ottaen hyvaksyy asianmukaisella huomioon tyomarkkinaosapuolten ja valkoisen kirjan muiden vastaanottajien nakemykset. kantansa tavaJJa Tama asiakirja on osoittcesla http://curopa. cu. inl/ saalavissa myos intcrnct Paaosaslo V:n scuraaval valinnat: kolisivullc p~Uiscc tckcmHIHi Welcome, Policies, Employment and Social Policies - viimeksi mainitulla sivulla on linkl<i PO V:ccn. - 21 - KOKONAISTYONTEKIJAMAARA• 6 urn: Maantieliikenne Rautatieliikenne Sisavesiliikenne Lentoliikenne Meriliikenne Merikalastus Muu merella tehtava tyo Laakarien har:joittelu Yhtcensa 3 500 000 17 18 965 000 19 45 00020 375 00021 160 00022 270 00023 45 00024 270 0002 'i S <dO ooo Huom. Luvut ovat arvioita. Lisaselvityksia alakohtaisessa analyysissa kohdissa 29-66. I<> Kaikki EU:n j~isenvaltiot. 17 llman "omaan. sovellamisalaan. lukuun suorilellavan liikenleen" lyontekijoiUi. Ala sis~iltyy lyoaikadirektiivin 18 Lahde: Road Transport in the European Union: Aspects of the Organization and Enforcement of Working and Driving Time Regulations. 19 Lahde: Main statistical results for UIC Member Railways, 1995. 20 Uhde: paaosaston VII arviot. 1996. 21 Uhde: Flight International World Airline Directory, vuotta 1996 koskevat luvut. 22 Lahde: TecnEcon: Study on the maritime professions in the European Union, 1996. 23 Kalastajien maara (kokopaivatoimisel ja osa-aikaisel kaikissa EU:n jasenvallioissa). Luvul koskevat vuotta 1991 paitsi Kreikan ( 1990) ja lrlannin ( 1991) osalta. Uihde: OECD ja jasenvalliot. 24 Uihde: Coshape Ltd 1995: The Working Hours in 'Other Work al Sea' in the Context of Directive 91/!04/EC. 25 Lahde: Euroopan sairaala-apulaislaak~irien pysyv~i lyoryhm~i. 19%. - 22 - ISSN I 024-4492 KOM(97) 334 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 os 06 Luettelonumero CB-C0-97-401-FI-C ISBN 92-78-23331-5 Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: WRITTEN QUESTION No. 2553/97 by Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. Protection of the Community's forests against fire

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
action programme
fire protection
forest conservation
forestry policy

formats: html print


title: Règlement (CE) nº 1352/97 de la Commission du 15 juillet 1997 fixant le montant de l'aide aux producteurs portugais de riz paddy pour la campagne 1997/1998

eurovoc_concepts:
Portugal
marketing year
production aid
rice

formats: html pdfa1b print


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1351/97 av den 15 juli 1997 om ändring av förordning (EEG) nr 3388/81 om särskilda tillämpningsföreskrifter om import- och exportlicenser inom vinsektorn

eurovoc_concepts:
export licence
fruit juice
fruit product
grape
guarantee
import licence


title: Γνώμη της Επιτροπής για την αίτηση προσχώρησης της Ρουμανίας στην Ευρωπαϊκή Ένωση

eurovoc_concepts:
EU relations
Romania
accession to the European Union
convergence criteria
economic analysis
economic situation
political situation