title: PREGUNTA ESCRITA n. 2298/97 del Peter SICHROVSKY al Consejo. Falta de asistencia de miembros de los Gobiernos a las sesiones del Consejo

eurovoc_concepts:
Austria
Council of the European Union
ministerial meeting
quorum

text: C 117/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 4. 98 La participacio·n en KEDO es sin perjuicio de la ayuda humanitaria comunitaria a la poblacio·n de Corea del Norte. El 23 de mayo, la Comisio·n anuncio· un paquete de 46,3 millones de ECUS de valor en ayuda alimentaria, que deb(cid:14)·a proporcionarse en estrecha colaboracio·n con el Programa Mundial de Alimentos de la ONU. Esto se ha complementado con 9,5 millones de ECUS de valor en salud pu·blica y apoyo nutricional, y se suma a los 10 millones de ECUS de la ayuda ya concedida desde las inundaciones en 1995 y 1996. (98/C 117/12) PREGUNTA ESCRITA E-2298/97 de Peter Sichrovsky (NI) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Falta de asistencia de miembros de los Gobiernos a las sesiones del Consejo ¿Es habitual la falta de asistencia de miembros de los Gobiernos a las sesiones del Consejo? ¿Con que· frecuencia no asistieron los miembros del Gobierno austriaco desde enero de 1995 a las sesiones del Consejo? ¿Considera el Consejo que las decisiones que adopta en ausencia de miembros del Gobierno de un Estado miembro revisten para ese Estado miembro una importancia pol(cid:14)·tica subordinada? ¿Co·mo ha expresado Austria su voto en ausencia de los miembros de su Gobierno? Respuesta (1 de diciembre de 1997) Se da por supuesto que los Estados miembros deben hacer todo lo posible por garantizar su representacio·n a nivel ministerial en las sesiones del Consejo. No obstante, la experiencia muestra que ello no es siempre posible y que, por consiguiente, no es raro que uno o ma·s Estados miembros este·n representados por personas que no son Ministros o Secretarios de Estados (normalmente, dichas personas son Representantes Permanentes o sus adjuntos). En este caso, los representantes no pueden participar en el procedimiento de votacio·n. No obstante, el art(cid:14)·culo 150 del Tratado CE y el apartado 3 del art(cid:14)·culo 7 del Reglamento interno del Consejo (1) permiten a cualquier miembro del Consejo delegar su voto en otro miembro del Consejo representado a nivel ministerial. Junto con la norma relativa al quo·rum, que figura en el apartado 4 del art(cid:14)·culo 7 del Reglamento interno del Consejo, y segu·n la cual debera·n estar presentes ocho miembros del Consejo a nivel ministerial para que e·ste pueda proceder a una votacio·n, la delegacio·n de voto puede dar lugar a una situacio·n en la que, en una determinada sesio·n del Consejo, hasta siete miembros pueden delegar su voto en los ocho miembros restantes del Consejo. Desde su adhesio·n a la Unio·n Europeo en enero de 1995, Austria ha estado representada en todas las sesiones del Consejo. En los casos en que no pudieron asistir a dichas sesiones los correspondientes miembros del Gobierno, la Delegacio·n austriaca estuvo encabezada por el Representantes Permanente de Austria en la Unio·n Europea o por su adjunto, lo que constituye una pra·ctica comu·n en la Unio·n Europea. No corresponde al Consejo hacer especulaciones acerca de si la importancia pol(cid:14)·tica que un Estado miembro atribuye a decisiones que pudieran adoptarse en una determinada sesio·n del Consejo queda reflejada en la persona que representa a ese Estado miembro en la sesio·n de que se trate. La posicio·n y el voto de Austria en relacio·n con los asuntos que se debaten en las sesiones del Consejo quedan reflejados en dicha sesio·n con arreglo a los art(cid:14)·culos 146 y 150 del Tratado CE y a los apartados 3 y 4 del art(cid:14)·culo 7 del Reglamento interno del Consejo, tal como se indica ma·s arriba. Por otra parte, Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a debe tener presente que, tal como dispone el Reglamento interno del Consejo, los resultados de las votaciones celebradas en el Consejo son dados a conocer al pu·blico (mediante los Comunicados de Prensa). (1) Decisio·n no 93/662/CE del Consejo, de 6. 12. 1993, por la que se adopta su Reglamento interno (DO 304 de 10. 12. 1996, p. 1), modificada por la Decisio·n no 95/24/CE del Consejo (Euratom, CECA), de 6. 2. 1995 (DO L 31 de 10. 2. 1995, p. 14)


title: Kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle Euroopan koulutussäätiöstä (neuvoston 7 päivänä toukokuuta 1990 antaman asetuksen 1360/90 17 artikla)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Training Foundation
activity report
operation of the Institutions
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 07. 1997 KOM(97) 379 lopull. KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖSTÄ (NEUVOSTON 7 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1990 ANTAMAN ASETUKSEN 1360/90 17 ARTIKLA) (komission esittämä) 1. JOHDANTO 2. SÄÄTIÖN TAUSTA, TAVOITTEET JA TEHTÄVÄ 2. 1 Poliittinen tausta 2. 2 Tavoitteet ja tehtävät 3. SÄÄTIÖN PERUSTAMINEN, ORGANISAATIO JA TOIMINTA 3. 1 Perustaminen ja infrastruktuuri 3. 2 Päätöksentekoja sisäinen organisaatio 3. 3 Työmenetelmät ja toiminta 3. 4 Rahoitusresurssit ja-menot 4. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN ARVIOINTI 4. 1 Arvioinnin konteksti ja tavoitteet 4. 2 Arvioijan havainnot, johtopäätökset ja suositukset 4. 3 Arvioinnin seuranta 5. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN TULEVAISUUDENNÄKYMÄT 5. 1 Säätiön tehtävän selkeyttäminen 5. 2 Säätiön tehtävää koskevat suuntaviivat yhteisön toiminnassa 6. PÄÄTELMÄT 1 1 1 3 3 3 4 4 7 8 8 8 10 10 11 12 14 KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖSTÄ (NEUVOSTON 7 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1990 ANTAMAN ASETUKSEN 1360/90 17 ARTIKLA) 1. JOHDANTO luoda yleiskatsaus Euroopan koulutussäätiön tavoitteena on Tämän kertomuksen tähänastisesta laadittu Euroopan saatuihin kokemuksiin. Kertomus on työstä koulutussäätiön perustamisesta annetun neuvoston asetuksen1 17 artiklan nojalla, jonka mukaan komission on luotava säätiölle valvonta- ja arviointimenettely ja raportoitava tämän menettelyn ensimmäisistä tuloksista. Kertomus käsittelee neljää aihetta (jaksot 2 - 5): • • • • säätiön tausta, tavoitteet ja tehtävä säätiön perustaminen, organisaatio ja toiminta säätiön tähänastisen työn arviointi ja säätiön tulevaisuudennäkymät. toiminnan Neuvoston asetuksen 17 artiklan mukaisesti kertomus perustuu säätiön valvonnan yhteydessä kerättyyn materiaaliin ja riippumattomaan arviointiin. Komission kokemukset yhteistyöstä säätiön kanssa on otettu huomioon. 2. SÄÄTIÖN TAUSTA, TAVOITTEET JA TEHTÄVÄ 2. 1 Poliittinen tausta Strasbourgissa 8 -9 päivänä joulukuuta 1989 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota valmistelemaan ehdotuksen Euroopan koulutussäätiön perustamisesta Keski-ja Itä-Eurooppaa varten. Neuvosto hyväksyi tämän ehdotuksen 7 päivänä toukokuuta 1990. Eurooppa-neuvosto teki tämän aloitteen ltä-Euroopan tuolloin alkuvaiheessa olevien poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten yhteydessä tavoitteenaan puuttua tarpeeseen tukea kehittyviä demokratioita ja markkinatalouksia. Neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 1989 näiden uudistusten tukemiseen tarkoitetun yhteisön yleisen avustusohjelman (PHARE)2, joka aluksi koski Unkaria ja Puolaa ja joka sen jälkeen laajennettiin kattamaan muut Keski- ja ltä-Euroopan maat. PHARE-ohjelma antoi apua Neuvoston asetus (ETY) N:o 1360/90, annettu 7 päivänä toukokuuta 1990, Euroopan koulutussäätiön perustamisesta (EYVL N:o L 131, 23. 5. 1990, s. 1), muutettu neuvoston asetuksella N:o 2063/94, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1994 (EYVL N:o L 216, 20. 8. 1994, s. 9). Näihin asetuksiin viitataan tästä lähtien ilmaisulla 'neuvoston asetus'. Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989 (EYVL L 375, 23. 12. 1989, s. 11). muun muassa koulutuksen alalla, jota pidettiin tärkeänä kumppanimaiden uudelleenjärjestelyn kannalta3. talouksien 24 teollisuusmaan ryhmä (G-24-ryhmä) piti tuolloin tärkeänä kumppanimaille annettavan ulkomaisen avun koordinointia ja pyysi komissiota johtamaan avun koordinointia. Katsottiin, että säätiöllä voisi olla hyödyllinen tehtävä ulkomaisen avun koordinoinnissa ammattikoulutuksen alalla. Tässä yhteydessä päätös perustaa Euroopan koulutussäätiö perustui seuraaviin näkökohtiin: • Keski- ja ltä-Euroopan työvoiman ammatilliseen koulutukseen liittyvät ongelmat, etenkin niin olivat monimutkaisia, että katsottiin tarpeelliseksi perustaa erityinen toimisto, joka keskittyisi yksinomaan tähän tehtävään. uudelleenjärjestäminen, koulutusjärjestelmien kokonaisten • Yhteisön, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden ammatillisesta koulutuksesta niin yksityisellä kuin julkisella sektorilla saamaa kokemusta voitaisiin tuoda tehokkaimmin muutosvaihetta läpikäyvien maiden käyttöön niiden uudistusten tukemiseksi, mikäli sen kanavointiin olisi asianmukainen toimielinkehys. • Vaikka säätiö tarvitsikin jonkin verran autonomiaa ja joustavuutta toimiakseen yhteistyössä kansallisten ja kansainvälisten elinten kanssa, sen odotettiin säilyttävän kiinteät yhteydet komissioon ja kunnioittavan yhteisön ja sen toimielinten yleisiä poliittisia velvollisuuksia. Vaikka Euroopan koulutussäätiö perustettiin virallisesti neuvoston asetuksella toukokuussa 1990, asetus astui voimaan vasta lokakuussa 1993, jolloin Brysselissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti sijoittaa säätiön Torinoon4. Toiminnan aloittamisen viivästymisen vuoksi säätiön oli mukauduttava oloihin, jotka poikkesivat niistä oloista, joissa se oli luotu. Käynnissä oli merkittäviä yhteisön avustusohjelmia, kuten PHARE ja TACIS, joilla puututtiin kumppanimaiden esittämiin inhimillisten resurssien kehittämisen ensisijaisiin tavoitteisiin. Nämä toimet ja tavoitteet eivät välttämättä käyneet yksjin sen kanssa, mitä säätiön perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa oli alun perin kaavailtu (mutta jota ei ollut toteutettu, koska päätös säätiön sijainnista oli tekemättä). Tämän vuoksi katsottiin välttämättömäksi ottaa säätiö mukaan käynnissä oleviin avustusohjelmiin lisäämällä sen perussääntöön lauseke, jolla sen sallitaan panna täytäntöön komission hyväksymiä koulutusohjelmia5. 3 4 Entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot ja Mongolia sisällytettiin säätiön kumppanimaihin neuvoston asetuksella N:o 2063/94, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1994 (EYVL N:o L 216, 20. 8. 1994, s. 9) Brysselissä lokakuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston suosituksesta. Komissio on ehdottanut säätiön maantieteellisen alan laajentamista entisestään MEDA-ohjelmaan osalllistuviin maihin (komission ehdotus, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1997, KOM(97)177). Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 29 päivänä lokakuuta 1993 tekemä yhteinen päätös (EYVL N:o C 323, 30. 11. 1993, s. 1). 5 Neuvoston asetuksen 3 artiklan c kohdan kolmas alakohta, joka lisättiin 27 päivänä heinäkuuta 1994 annetulla asetuksella N:o 2063/94 (EYVL N:o L 216, 20. 8. 1994, s. 9). 2. 2 Tavoitteet ja tehtävät Säätiön tavoitteena, siten kuin se on määritetty neuvoston asetuksessa (1 ja 2 artikla), on osallistua ammatillisten koulutusjärjestelmien kehittämiseen Keski-ja ltä-Euroopan maissa ja entisessä Neuvostoliitossa ja Mongoliassa. Ammatillinen koulutus kattaa asetuksen aikuisten mukaan uudelleenkouluttamisen, etenkin hallinnollisen koulutuksen alalla. ammatillisen perus- jatkokoulutuksen sekä nuorten ja ja Tämän tavoitteen saavuttamiseksi säätiötä kehotetaan hoitamaan neljää perustehtävää, jotka ovat sen ensisijaisia toiminta-alueita (neuvoston asetuksen 3 artikla): • • • kumppanimaiden avustaminen koulutustarpeiden määrittelyssä, ja näitä tarpeita ja koulutusaloitteita koskevien neuvojen ja tiedon (poliittisen neuvonnan) antaminen yhteisölle, jäsenvaltioille ja kolmansille maille avustaminen koulutusohjelmien komission täytäntöönpanossa osana yhteisön kumppanimaille antamaa apua (PHARE ja TACIS) ja näille maille annettavan koulutusavun valvonnassa ja arvioinnissa ja kansainvälisen yhteistyön helpottaminen etenkin edistämällä yhteishankkeita valmistelemalla sisältyä yhteisrahoitusta, tulisi johtaa kansainvälisten hankkeiden rahoittamiseen yhdessä tai useassa maassa. Yleisesti ottaen säätiö perustettiin eräänlaiseksi "selvityskeskukseksi", jonka kautta koulutusapua koskevat kansainväliset tarjoukset voitiin kanavoida koehankkeita. panoksen, Säätiön saattaa johon • tiedon jakaminen ja kokemusten vaihdon kannustaminen ammatillisen koulutuksen alalla esimerkiksi julkaisujen ja kokousten välityksellä. 3. SÄÄTIÖN PERUSTAMINEN, ORGANISAATIO JA TOIMINTA 3. 1 Perustaminen ja infrastruktuuri Eurooppa-neuvoston päätöksen ja puolen vuoden valmisteluvaiheen jälkeen säätiö aloitti toimintansa Torinossa tukea aloittelevalle toimistolle. tammikuussa 1995 komission antaessa huomattavaa Rakennus, jossa säätiö toimii, saatiin käyttöön Italian viranomaisilta kolmeksikymmeneksi vuodeksi nimellistä vuokraa vastaan. Laajat kunnostustyöt rahoitetaan yhteisön säätiölle antamasta tuesta (5 milj. ecua6). Lisäksi toimistokalusteisiin ja yleisiin toimintamenoihin investoitiin yhteensä 3,3 milj. ecua vuosina 1994 - 1996. Vuodesta 1997 lähtien käynnissä olevat investoinnit ja juoksevat kulut ovat noin 1,7 milj. ecua vuodessa. Tällä hetkellä säätiöllä on käytössään muun muassa ensiluokkaiset atk-laitteet, joiden ansiosta se voi pitää yllä korkeatasoista Internet-sivua ja tavoittaa maailmanlaajuisen yleisön. Sijaintipaikkaa koskeva sopimus allekirjoitettiin 19 päivänä joulukuuta 1994, ja Italian parlamentti ratifioi sen huhtikuussa 1997. Sopimus sisältää ehdot, joilla Italian hallitus suostuu antamaan tilat säätiön käyttöön ja jossa ennen kaikkea selvitetään säätiön henkilöstön asema, Säätiön henkilöstö palkattiin vuoden 1994 puolessavälissä, ja ensimmäiseksi säätiön toukokuuta 1994. Tällä hetkellä säätiön johtokunta nimitti johtajan 20 päivänä 6 1994: 2 milj. ecua; 1995: I milj. ecua; 1996: 1 milj. ecua; 1997: 1 milj. ecua. 3 palveluksessa on kaikkiaan 150 henkilöä (130 tilapäistä virkamiestä, 16 avustavaa ja asiantuntijaa)7. paikallista virkamiestä, 4 komennettua kansallisten hallintojen Työsopimusten pituus on 3 - 5 vuotta, ja ne voidaan uusia. Kun päätös säätiön sijainnista lopulta tehtiin, sen perustaminen saatiin aikaan varsin nopeasti. 3. 2 Päätöksenteko ja sisäinen organisaatio Säätiöllä on johtokunta, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista. Sen puheenjohtajana toimii komission edustaja ja se on toimiston ylin päätöksentekoelin. Vuosina 1994 - 1997 johtokunta kokoontui kahdesti vuodessa ja - nimitti johtajan ja neuvoa-antavan foorumin - hyväksyi paikallisia virkamiehiä ja henki lökuntakomiteaa koskevat säännöt - asetti säätiön varainkäyttösäännöt - hyväksyi säätiön vuosittaiset työohjelmat - hyväksyi vuosittaiset talousarviot - myönsi johtajalle talousarviota koskevan vastuuvapauden vuosille 1994 ja 1995 - hyväksyi vuosittaiset talouskertomusluonnokset. Pääjohtajalla on organisaatiossa keskeinen asema. Hän valmistelee ja organisoi johtokunnan työtä ja on vastuussa erityisesti työohjelman laatimisesta ja täytäntöönpanosta, talousarvion täytäntöönpanosta ja kaikista henkilöstöasioista. Hän on säätiön laillinen edustaja ja ylläpitää suhteita komissioon ja jäsenvaltioihin sekä kumppanimaiden viranomaisiin. jaettu kolmeen toimi ntaosastoon, ja kehittämisestä toinen arvioinnista joista yksi vastaa ammatillisista Säätiö on koulutusohjelmista, ja kolmas Tempukselle annettavasta teknisestä avusta. Näiden lisäksi on johtajisto, joka koostuu johtajasta ja kahdesta varajohtajasta. Hallinnollinen koulutus toteutetaan horisontaalisen organisaation neljä mukaan rahoitus- keskuspalveluyksikköä: ja henkilökuntayksikkö, atk-järjestelmäyksikkö. tiedotus- Organisaatiokaavio on liitteessä 2. lainopillisten asioiden yksikkö, hallinto- julkaisuyksikkö hyödyntäen. Osastoja toimintaosastojen henkilökuntaa tukee ja ja ja Säätiön oman talousarvion täytäntöönpanon valvonnasta vastaa komission varainhoidon valvoja. Hallinnon tehokkuuden nimissä tämä tehtävä delegoitiin hiljattain Isprassa toimivalle komission varainhoidon valvontayksikölle. Komission varainhoidon valvoja varmistaa myös säätiön hoitaman PHARE-ja TACIS-ohjelmien toimivarojen valvonnan. 3. 3 Työmenetelmät ja toiminta Säätiön toiminnassa on saavutettu huomattavaa edistystä viimeisen lähes kolmen vuoden aikana vuoden 1994 puolivälin jälkeen. Alkuvaiheessa (1994) painotettiin rakenteen kehittämistä, etenkin seurantakeskuksen suunnittelua. Vuodesta 1995, jolloin säätiö perustettiin Torinoon, luotiin ohjelman hallintotoiminnot aloittaen siitä, että säätiölle siirrettiin velvollisuus avustaa komissiota TEMPUS-ohjelman hallinnossa. Komissio tuki aktiivisesti työvälineiden ja menetelmien kehittämistä, etenkin sellaisten, joilla oli välitöntä merkitystä yhteisön toiminnan kannalta (seurantakeskus, yhteisön ohjelmien hallinto). Säätiön perustamissuunnitelma on liitteessä 1. Säätiön työvälineet - seurantakeskus ja neuvoa-antava foorumi Komission alullepaneman ja tukeman seurantakeskuksen tavoitteena on kerätä ja analysoida tarkkaa ja ajantasaista tietoa sekä analysoida kehitystä, tarpeita ja ensisijaisia tavoitteita kumppanimaiden ammatillisessa koulutuksessa. Nämä tiedot ja analyysit on periaatteessa tarkoitettu kumppanimaiden toimivaltaisille viranomaisille sekä niille, jotka pyrkivät tukemaan koulutusuudistuksia kumppanimaissa, etenkin yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa. Seurantakeskustehtävä toteutetaan kumppanimaissa toimivien kansallisten seurantakeskusten (sopimuspuolten, jotka ovat sidoksissa olemassa olevaan toimielimeen tai viranomaiseen) verkon tuella. Vuonna 1996 kansallisia seurantakeskuksia perustettiin 11 maahan PHARE-alueella ja 8 maahan TACIS-alueella yhteistyössä kyseisten maiden kansallisten viranomaisten kanssa. Säätiö järjesti tarvittavan henkilöstökoulutuksen, verkkotoiminnan ja perusti järjestelmälliset raportointi-, tuki- ja valvontajärjestelmät. Vuonna 1996 laadittiin ensimmäiset arviointikertomukset 11 PHARE-maan ammatillisista koulutusjärjestelmistä. Säätiöön perustettiin erityinen seurantakeskus, joka on muun muassa tehnyt toteutettavuustutkimuksen tietokannan kehittämistä varten (1996). Tällä hetkellä seurantakeskuksen toiminnan voidaan katsoa olevan suurelta osin käynnissä. kumppanimaiden, Säätiön neuvoa-antava foorumi, joka perustettiin neuvoston asetuksella ja joka koostui jäsenvaltioiden, kansainvälisten organisaatioiden ammatilliseen koulutukseen erikoistuneista asiantuntijoista, on merkittävä kaikkia osanottajamaita koskevan tiedon ja kokemusten lähde koulutusasioissa. Foorumi kokoontuu kerran vuodessa täysistunnossa ja alaryhmissä, ja se avustaa säätiötä antamalla neuvoja ammattikoulutusta koskevissa asioissa ja ehdottamalla ensisijaisia aloja säätiön työtä varten. työmarkkinaosapuolten ja Yleisesti ottaen säätiön toiminta käynnistettiin ja kehitettiin sen perustehtävien mukaisesti (ks. tämän kertomuksen jakso 2. 2). Seuraavassa kuvataan tähän asti saavutettua edistystä: Koulutustarpeiden määrittely ja tiedon ja neuvojen antaminen yhteisölle, jäsenvaltioille ja kumppanimaille (poliittiset neuvot) Seurantakeskuksensa perustamisen jälkeen säätiö on tähän mennessä hyödyntänyt analyysimahdollisuuksiaan pääasiassa komission hyödyksi antamalla neuvoja ja tietoa. Säätiö laati komission pyynnöstä useita analyyseja ja strategia-asiakirjoja, esimerkiksi osallistumalla ammatillisen koulutuksen arviointiin assosioituneissa Keski-ja ltä-Euroopan maissa liittymistä edeltävän kokeilun yhteydessä (1996) ja TACISin vuosien 1996 - 99 suuntaa-antaviin ohjelmiin ja vuosien 1996 - 97 toimintaohjelmiin. Lisäksi säätiö laati komissiolle joukon konkreettisia hanke-ehdotuksia keskeisillä alueilla. Verrattuna komissiolta pyydettyyn apuun jäsenvaltiot eivät vielä luota samalla tavoin säätiön apuun ja neuvoihin kahdenvälisten apuohjelmiensa suunnittelussa. Tätä aluetta on kehitettävä edelleen. Säätiö tarjosi kuitenkin kumppanimaiden viranomaisille erilaisia palveluja, kuten politiikkaa koskevia neuvoja, kumppanimaiden sisäistä ja välistä verkottumista ja inhimillisten resurssien kehittämistä. Vuodesta 1995 on otettu käyttöön suunnattuja henkilöstön kehitysohjelmia, joilla pyritään edistämään kumppanimaiden keskeisten toimijoiden asiantuntemusta ja politiikan kehittämistaitoja yksityisellä ja julkisella sektorilla ja työmarkkinaosapuolten keskuudessa. Alueelliset 'kumppanikonferenssit' olivat verkottumisen ja poliittisten neuvojen pääfoorumi. Säätiö on myös järjestänyt paneeleja ja seminaareja hyvän käytännön levittämiseksi ja politiikkaa koskevien neuvojen antamista varten ja on antanut uuden ammattikoulutusta koskevan lainsäädännön valmistelua koskevia neuvoja. Säännöllisiä kokouksia on järjestetty vuodesta 1995 paikallisille hallintoyksiköille ammatillisessa koulutuksessa. (PMU) kaikissa PHARE-maissa yhteistyön kannustamiseksi Komissiolle tarjotut ohjelman hallintopalvelut Komission puolesta tehtävästä hankkeiden tai ohjelmien hallinnosta, teknisestä tuesta ja valvonnasta on käytännössä tullut säätiön toiminnan pääalue ensimmäisen kolmen vuoden aikana. Säätiö auttoi komissiota tällaisten hankkeiden tai ohjelmien hallinnossa ja valvonnassa kolmella alueella: • • • Säätiölle siirrettiin joitain PHARE- ja TACIS-ohjelman koulutusavustushankkeita, jotka kohdistuvat joko yhteen maahan tai useisiin maihin ja joiden toiminnalle annettava rahoitus on yhteensä 81,5 milj. ecua 8. Säätiö tarjosi näitä hallintopalveluja komission kanssa solmittujen sopimusten perusteella, joissa määrättiin kunkin ohjelman ja yhteisön säätiön toimintavarojen käytöstä. tai hankkeen kohdalla toiminnan puitteista Säätiön ja komission välillä solmittiin maaliskuussa 1997 puitesopimus, jossa standardoitiin hankkeiden hallinnon siirron mekanismeja ja selkeytettiin komission ja säätiön välistä tehtäväjakoa PHARE/TACIS-hankkeissa. Tämän sopimuksen nojalla säätiö vastaa itsenäisesti yhteisöhankkeiden hallinnosta, johon tehdään kuitenkin jälkikäteen tarkastuksia, mutta hankkeiden tunnistamiseen ja suunnitteluun se voi osallistua vain komission ohjauksessa. Kun säätiö perustettiin Torinoon, säätiön tehtäväksi annettiin tarjota komissiolle teknistä apua TEMPUS-ohjelman täytäntöönpanossa myös vuosittaisten sopimusten pohjalta. Tältä osin säätiö on toteuttanut joukon jatkuvia hallintotoimia komission suuntaviivojen mukaisesti valmistelemalla hankkeiden valintaprosessia, huolehtimalla määrärahasopimusten hallinnoinnista ja määrärahojen maksamisesta, valvomalla hankkeita, edistämällä julkaisemalla asiakirjoja ja antamalla yleistä hallinnollista tukea. Yhteisön toimintavaroja käytettiin 321 milj. ecua. levittämistä, valmistelemalla tulosten ja • Vuosina 1996 - 1997 komissio antoi säätiön joidenkin toimenpiteiden täytäntöönpanoon, joilla valmistellaan assosioituneita Keski- ja ltä- Euroopan maita yhteisön Leonardo da Vinci -ohjelmaan osallistumista varten. tehtäväksi osallistua Kansainvälisen ( kehityskeskus ') yhteistyön helpottaminen ja kansainvälisen avun kanavointi Tällä alalla käynnistettiin jatkokehitykseen ja toiminnan laajentamiseen. joitain lupaavia aloitteita, joissa on mahdollisuuksia Venäjän koulutus- ja työvoimaministerien aloitteesta suunniteltiin yhteinen koehanke ammattikoulutusuudistuksen edistämiseksi neljällä alalla (elektroniikka/televiestintä, matkailu, liikenne ja puuntuotanto) Luoteis-Venäjällä kehittämällä EU:n ja Venäjän laitosten välisiä yhteyksiä. Hanke alkoi huhtikuussa 1996, ja sitä tukevat aktiivisesti Itävalta, Suomi, Saksa, Alankomaat ja Flanderin alue. Säätiön tehtävänä on koordinoida toimintaa. Jäsenvaltioiden odotetaan osallistuvan yhteensä 1,5 milj. ecun summalla vuosina 1996 - 1997; säätiön yhteisrahoitus tähän mennessä on ollut 0,175 milj. ecua. 8 Yksityiskohtaisempi luettelo liitteessä 4. tasolla Yleisemmällä säätiö on alkanut osallistua kansainvälisen koulutusavun koordinointiin organisoimalla ensimmäisen "lahjoittajaseminaarin" kesäkuussa 1996. Siihen osallistui kansallisten ministeriöiden, kansallisten ja kansainvälisten rahoittajien edustajia järjestettiin Albaniassa ja Bosnia-Herzegovinassa (tammikuussa ja huhtikuussa 1997). On myös tehty tutkimus kansainvälisen yhteistyön strategioista (1997). Säätiön tulevat toimet tällä alalla perustuvat tähän tutkimukseen. ja kumppanimaiden asiantuntijoita. Samanlaisia seminaareja Tiedon levitys ja kokemusten vaihto "Lahjoittajaseminaarin" kaltaisten kansainvälisten kokousten lisäksi säätiö on alkanut kehittää kahta aiheittain järjestettyä ammattikoulutushakemistoa ja ammattikoulutuksen keskeisiä termejä koskevaa luetteloa kannustaakseen yhteisen työterminologian käyttöä kumppanimaissa. Säätiö käyttää myös neuvoa-antavan fooruminsa verkkoa ja muita verkkoja välineenä, jolla se edistää tiedon ja kokemusten vaihtoa. Sen tiedon-ja materiaalinkeruu assosioituneiden maiden liittymisvalmisteluja varten pohjautuu CEDEFOPin kanssa tehtävään yhteistyöhön. Toimistot laativat yhdessä yksityiskohtaisen aiesopimuksen, jossa eritellään konkreettiset yhteistyötoimet. 3. 4 Rahoitusresurssit ja -menot Koska säätiö on "toisen sukupolven" Euroopan toimisto, sen rahoitusvarat voisivat periaatteessa koostua erilaisten asiasta kiinnostuneiden tahojen antamasta panoksesta (neuvoston asetuksen 9 artikla). Tosiasiassa säätiön koko rahoitus on kuitenkin tähän asti tullut yhteisöltä. Yhteisön rahoitus annetaan vuosittaisena tukena (budjettikohta B7-501), jonka määrä määritetään ottaen huomioon säätiön kumppanimaille annetun yhteisön avun yleiset suuntaviivat (neuvoston asetuksen 10 artikla). Tämä tuki muodostaa säätiön oman talousarvion, jonka toimeenpanija on sen johtaja. Yhteisön tuella rahoitetaan säätiön henkilökunta, infrastruktuuri ja juoksevat kulut, jotka aiheutuvat säätiön sääntömääräisten tehtävien hoitamisesta (ks. tämän kertomuksen jakso 1. 1), ja sen erityistehtäviin liittyvät toimintakulut. Tuki on käytetty seuraavasti9: Varainhoito vuosi 1994 1995 1996 1997 Yhteisön rahoitus 5 000 000 11 000 000 16 500 000 15 400 000 Myönnetyt varat 3 159 569 10 079 446 14 507 757 Seuraavalle vuodelle siirretyt varat 319 000 142 370 665 000 Käyttämättömät varat10 1 521 431 778 184 1 327 243 Yksityiskohtaisempi jaottelu liitteessä 3. 10 Vuoden 1994 ylimääräiset varat olivat seurausta aikaviiveestä säätiön muodollisen perustamisen ja investoimisen välillä. Vuosina 1995 ja 1996 henkilöstön palkkaamisen ja infrastruktuuriin talousarvion täytäntöönpanoa hankaloitti Euroopan parlamentin varannossa pidettyjen varojen myöhäinen vapauttaminen. Säätiön talousarvioon maksettavan tuen lisäksi komissio antoi lisärahoitusta joillekin säätiön keskeisille sääntömääräisille tehtäville rajoitetun alkujakson ajaksi sopimusten perusteella. Näin haluttiin vauhdittaa kansallisten seurantakeskusverkon perustamista, josta on mahdollisesti hyötyä muulle yhteisön toiminnalle (rahoitus säätiön talousarviosta tähän asti: 0. 95 milj. ecua; komission yhteisrahoitus: 2 57 milj. ecua ). talousarviosta, Säätiön hallinnoimiin yhteisöohjelmiin liittyvät välittömät menot rahoitettiin kunkin ohjelman rahoitettiin vuosittaisesta tuesta. Etenkin TEMPUS-ohjelman hallintoon liittyvät välittömät menot rahoitettiin vuodesta 1997 suoraan kyseisistä yhteisön talousarvion budjettikohdista lähtien (1,55 milj. ecua). ja henkilökunnan palkat ja juoksevat kulut 4. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN ARVIOINTI 4. 1 Arvioinnin konteksti ja tavoitteet Ulkopuolinen arviointi toteutettiin osana jatkuvaa valvonta- ja arviointimenettelyä, jonka säätiö ja komissio kehittivät yhdessä säätiön perustamisesta annetun neuvoston asetuksen 17 artiklan mukaisesti. Valvonta- ja arviointiprosessissa pyritään auttamaan säätiötä huolehtimaan menettelyjensä tarkkuudesta ja tehokkuudesta, ja sen tarkoituksena on herättää luottamusta säätiöön. Tämän arvioinnin suoritti ulkopuolinen ja riippumaton sopimuspuoli helmi - huhtikuussa 1997. Arvioitava jakso oli vuoden 1994 puolivälin ja vuoden 1997 alun välinen aika. Arvioinnin kriteereinä olivat - saavutukset neuvoston asetuksessa esitettyihin tavoitteisiin pyrkimisessä - organisatoriset ja operatiiviset toimenpiteet. 4. 2 Arvioijan havainnot, johtopäätökset ja suositukset11 jaksossa Tässä johtopäätöksistä ja suosituksista, joita komission mielestä kannattaa korostaa. arviointikertomuksen yhteenveto niistä esitetään havainnoista, Havainnot ja johtopäätökset • Arvioijat toteavat, että säätiö keskittyy tällä hetkellä komission puolesta tehtävään koulutusohjelmien täytäntöönpanoon säätiön perustamisesta annettuun neuvoston asetukseen vuonna 1994 tehdyn muutoksen mukaisesti. Tämä osoittaa heidän mielestään säätiön tehtävän muuttuneen siitä, mitä roolia sille kaavailtiin säätiön perustamisvaiheessa kansainvälisestä "selvityskeskuksesta" komission "toimeenpanovirastoksi". Tämän vuoksi arvioijat katsovat, että säätiön "omaa" tehtävää koskeva strategia on syntynyt vasta hiljattain. Komission näkemys on, että tämä painopisteen siirtyminen on suurelta osin säätiön toiminnan aloittamisen viivästymisen syytä (ks. jakso 2. 1). on muuttunut vuonna 1990. Se • Arvioijat katsovat, että säätiö antaa selkeää lisäarvoa PHARE- ja TACIS-hankkeiden hallinnolle, sillä sillä on enemmän henkilökuntaa (komission yksiköihin verrattuna), Lisätietoja menetelmistä, arviointitoimista ja niiden tuloksista on täydellisessä arviointikertomuksessa, joka toimitetaan pyynnöstä. Arvioijan havainnot, johtopäätökset ja suositukset eivät välttämättä edusta Euroopan komission kantaa. • • • teknistä osaamista ja asiantuntijanäkemys vastaanottajamaista. Säätiön asiantuntemusta ei asetettu kyseenalaiseksi missään vierailun kohteena olevista vastaanottajamaista. Säätiölle uskottujen PHARE- ja TACIS-hankkeiden voitiin arvioida antavan todellista tukea ammattikoulutusuudistuksille. Säätiön panos on ollut tehostaa huomattavasti usein jo aloitettuja hankkeita. Komission kanssa solmittu puitesopimus (ks. edellä oleva jakso 3. 3) nähdään välineenä, jolla selkeytetään ja standardoidaan säätiön panosta PHARE- ja TACIS- hankkeisiin samalla, kun komissiolla säilyy vastuu hankkeiden siirtoa koskevista tunnistamisesta ja suunnitteluprosessista ja hankkeiden päätöksistä, hankkeiden hallinnon jälkeenpäin tehtävästä tarkistuksesta. Arvioijat katsovat, että sopimus silottaa tietä säätiön tehokkuuden parantamiselle, mutta asettavat myös kyseenalaiseksi säätiön tällä hetkellä vähäisen osallistumisen PHARE-ja TACIS-hankkeiden tunnistamiseen. Alan kansallisten seurantakeskusten katsotaan olevan ainutlaatuinen verkko (oleellisten) tietojen luomista, analysointia ja levitystä varten. Kun verkko on täysin toiminnassa, se voi osallistua tarpeiden ja strategioiden arviointiin ja olla säätiölle arvokas tietolähde sen valmistellessa syvällisiä tutkimuksia ja muuta materiaalia omaan käyttöönsä sekä komissiota ja suurta yleisöä varten. Arvioijat tuovat julki huolensa seurantakeskuksen pitkän aikavälin kehitystä koskevasta strategiasta, etenkin siitä, ettei sille kasattaisi liikaa tehtäviä, ja korostivat sitä, miten tärkeää on jatkaa verkon tukemista, ei vähiten taloudellisesti. Säätiön omasta talousarviosta rahoitettavilla poliittiseen neuvontaan ja koulutukseen liittyvillä toimilla on saatu aikaan konkreettisia tuloksia. Sekä eri aiheita käsittelevien paneelikeskustelujen tai seminaarien ja henkilöstön kehitystoiminnan katsotaan kuuluvan olennaisena osana säätiön keskeiseen tehtävään ammattikoulutusasioita koskevassa neuvonnassa, ja jälkimmäistä pidetään parhaana välineenä tällaisten neuvojen antamiseen. Samoin säätiön neuvoa-antava foorumi on suuresta koostaan huolimatta vaikutuksensa ammattikoulutuspolitiikkojen kehitykseen. Se, että säätiö on suunnitellut ja toteuttanut koehankkeen Luoteis-Venäjällä viiden kahdenvälisen lahjoittajan kanssa, on arvioijan mielestä huomattava saavutus. osoittamaan onnistunut arvioijien mielestä Säätiön organisaatiorakennetta pidetään riittävänä sen tämänhetkistä tehtävää (eli pääasiassa PHARE- ja TACIS-ohjelmien hallintoa) varten, mutta sitä saattaa olla tarpeen muuttaa, jos säätiön halutaan toimivan enemmän selvityskeskuksena ja koulutusasiantuntemuksen Keskuksena. Sen henkilökunnan pätevyyttä, niin riittävä kuin se onkin nykyiseen tehtävään, voitaisiin parantaa lisäämällä ammatillista koulutusohjelmista vastaavalla osastolla henkilökuntaa, jolla on erityistä ammatilliseen koulutukseen liittyvää asiantuntemusta. Säätiöllä on arvioijan mielestä merkittävä pohja institutionaalisen asiantuntemuksen kehittämistä varten, mikä tarkoittaa sen mahdollisuuksien toteuttamista kyseisellä alalla. Arvioijat tekevät yleisen johtopäätöksen, että säätiö on kahden vuoden aikansa saanut aikaan merkittäviä myönteisiä tuloksia. He haluavat kuitenkin myös korostaa joitain asioita, joita on parannettava komission tilannetta koskevan näkemyksen mukaisesti. • Säätiön hallinnossa tarvitaan useita mukautuksia. On esimerkiksi (1) luotava sisäinen hallintotietojärjestelmä, jolla valvotaan eri ohjelmien ja hankkeiden edistymistä ja välitetään tieto siitä johtokunnalle ja asianomaisille komission osastoille; (2) lisättävä poikittaista tiedonkulkua säätiössä jo käynnissä olevien toimien pohjalta ja kehitettävä laajempaa osaamista institutionaalisen asiantuntemuksen luomiseksi ja (3) luotava puitekehys määrälliselle, toimintaan liittyvälle kustannusanalyysille, josta säätiön eri toimintojen kustannukset käyvät ilmi. Arvioijat pitävät viimeksi mainittua asiaa erittäin kiireellisenä ja välttämättömänä. • Säätiön rahoitusmenettelyjen samoin kuin sen rahoituspalvelujen organisaation katsotaan olevan lisäparannuksen tarpeessa. Arvioijat katsovat, että säätiön tulee jatkaa nykyistä rahoituspalvelujensa uudelleenjärjestelyä luodakseen yhdenmukaisemman ja avoimemman rahoitustoiminnon, jatkaa aihekohtaista koulutusta ja yhdenmukaistaa omia tarjouspyyntösääntöjään operatiivisen toiminnan osalta PHARE- ja TACIS- ohjelmien sääntöjen kanssa. Tämä arvio on yhdensuuntainen komission näkemyksen kanssa. Komission varainhoidon valvoja suosittelee yhtenäisen varainhoidon valvonnan perustamista, joka kattaa säätiön eri toiminnot ja takaa johdonmukaisen lähestymistavan varainhoidon valvontaan, kirjanpitoon ja raportointiin. Komissio suhtautuu myös myönteisesti siihen, että arvioijien mukaan toimia ollaan parhaillaan toteuttamassa toimintojen tarjouspyyntöjä valmistelevien ja arvioivien johtajien tietojen ja avun parantamiseksi. Suositukset On tehty joukko konkreettisia suosituksia, joita toimivaltaisten elinten on analysoitava tasolla arvioijat ehdottavat painopisteen siirtämistä yksityiskohtaisesti. Poliittisella nykyisestä määrällisestä strategiasta (eli mahdollisimman monta hanketta koskevan vastuun keräämisestä) kohti keskitettyä strategiaa. Säätiön tulisi keskittyä enemmän alkuperäiseen ja seurantatehtäväänsä, ja koulutusasiantuntemuksen henkilöstökehitystä ja poliittista neuvontatoimintaa jne. Vaikka hankkeiden hallinnointia komission puolesta olisi jatkettava, säätiön tulisi toimia kiinteässä yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että siirretyt hankkeet ovat säätiön sääntömääräisten tavoitteiden mukaisia. selvityskeskuksena kansainvälisenä tehtäväänsä keskuksena kehittää toimia siten ja 4. 3 Arvioinnin seuranta Ratkaisevan tärkeänä pidetään, että arvioijan johtopäätökset ja suositukset analysoidaan ja että niiden pohjalta ryhdytään tarvittaessa toimiin. Säätiö itse on arvioinnin välitön vastaanottaja. Siksi on ensi sijassa säätiön ja etenkin sen johtajan vastuulla huolehtia arvioinnin asianmukaisesta seurannasta. On tehty useita suosituksia, joilla pyritään parantamaan säätiön hallintoa, rahoitusmenettelyjä ja suhteita eri asiakkaisiin. Seurauksena saattaa olla säätiön tulevia tehtäviä ja strategiaa koskeva yleisluonteisempi jonka mukaan säätiön on keskustelu. Näin noudatettaisiin arvioijan selkeytettävä ensisijaiset tavoitteensa. Kaikista politiikkaa koskevista asioista keskustellaan asianmukaisissa elimissä, etenkin säätiön johtokunnassa, joka puuttuu näihin asioihin pian tarkastellessaan säätiön vuosien 1998 - 2000 työohjelmaa. suositusta, Säätiön johtokunta on ilmoittanut olevansa sitoutunut osallistumaan arvioinnin perusteella tehtäviin poliittisiin johtopäätöksiin ja valvomaan tarvittavia hallinnollisia mukautuksia. 5. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN TULEVAISUUDENNÄKYMÄT Tässä jaksossa esitellään komission omia säätiön tulevaa strategiaa koskevia ehdotuksia. Niillä on tarkoitus osallistua laajempaan keskusteluun, johon monen toivotaan vielä osallistuvan. Siinä käsitellään kahta aihetta: säätiön tehtävän selkeämpää määrittelyä arvioijien suositusten mukaisesti sekä säätiön tulevan työn suuntauksia yhteisön ohjelmien ja politiikkojen kehyksessä. 10 5. 1 Säätiön tehtävän selkeyttäminen alkuperäiseen Komissio kiinnittää huomiota arvioijan suositukseen, jonka mukaan säätiön tulisi panostaa enemmän koulutusaloitteiden selvityskeskuksena ja asiantuntijakeskuksena, joka tukee ammattikoulutuksen uudistuksia suunnatuin neuvoin. Vaikka säätiö avustaa epäilemättä vastakin komissiota yhteisön (PHARE-ja TACIS-hankkeiden) täytäntöönpanossa, tämä ei saisi haitata säätiön keskeisiä tehtäviä. kansainvälisenä tehtäväänsä Alkuperäisiin tehtäviin panostamiseksi komissio suosittelee, että säätiö • turvaa analyysitoimintansa. Tämä edellyttää tarvittavien varojen varaamista säätiön omasta talousarviosta seurantakeskusverkon ylläpitämiseksi. edelleen kehittää parhaista eurooppalaisista toimintatavoista keskeisillä ammattikoulutuksen aloilla hyödyntäen mahdollisimman tehokkaasti CEDEFOPin asiantuntemusta. ja ymmärtämystään asiantuntemustaan sisäistä edelleen kumppanimaille kehittää neuvontatoimintaansa, ammattikoulutuslainsäädäntöön kohdistuvaa panostaan, suunnattuja seminaareja ja konferensseja jne. henkilöstön suunnattua muassa politiikkaa muun koskevaa kehitysohjelmia, tutkimuksia, • vahvistaa tehtäväänsä selvityskeskuksena, joka laatii kansallisille ja kansainvälisille elimille tarveanalyysejä ja kanavoi avustusaloitteita. Tämä on mahdollista vain tiiviissä yhteistyössä kumppanimaiden kanssa. Kun palautetaan mieliin säätiön neuvoston asetuksessa asetetut alkuperäiset tehtävät (ks. edellä oleva jakso 2. 2), näyttäisi mahdolliselta korostaa enemmän etenkin seuraavia seikkoja: Tiedon ja asiantuntemuksen levitys ja vaihto Koska ammattikoulutuksen uudistusprosessi kumppanimaissa määräytyy suurelta osin asiantuntemuksen ja taitotiedon saatavuuden mukaan, tiedon levitystä ja kokemusten vaihtoa on vahvistettava. Komissio kannustaa säätiötä jatkamaan jäsennellyn tiedonkulun kehittämistä Euroopan unionista kumppanimaihin (ja myös kumppanimaiden kesken) toimivaltaisten elinten välisellä verkottumisella ja suunnatuilla tiedotustoimilla (julkaisut, seminaarit, Internetin käyttö jne. ) auttamalla kumppanimaita saamaan täyden hyödyn unionin parhaista käytännöistä ja suuntaamaan politiikkojaan kohti uudenaikaisia eurooppalaisia standardeja ammattikoulutuksen alalla. Tarjotessaan ammattikoulutusjärjestelmien uudelleenjärjestämisessä tarvittavaa taitotietoa säätiön on nojauduttava • 127 nojalla artiklan kehitettyihin Euroopan perustamissopimuksen ammattikoulutuspolitiikkoihin ja yhteisön eri ammattikoulutusohjelmista saamiin kokemuksiin. Tässä kehyksessä tehtävät toimintaehdotukset, jotka liittyvät esimerkiksi avoimuuteen, tutkintotodistusten kansainvälisiin vaihto-ohjelmiin ja uusiin koulutusteknologioihin, ovat yhtä tärkeitä joillekin kumppanimaille, joilla on vastaava tarve lisätä kilpailukykyä, purkaa työllisyyskriisi ja taistella sosiaalista syrjäytymistä vastaan. On ilmeistä, että tässä yhteydessä on jatkettava tiivistä yhteistyötä CEDEFOPin kanssa. vastavuoroiseen tunnistamiseen, standardien 11 • jäsenvaltioiden saatuun kokemukseen, etenkin jäsenvaltioissa toimivien alueellisten, julkisten ja yksityisten elinten asiantuntemukseen, joka on laaja ja monipuolinen tiedonlähde. ammattikoulutuspolitiikkoihin ja kansallisella tasolla Yhteistyön vahvistaminen jäsenvaltioissa Ottaen huomioon säätiön tehtävän antaa yhteisön jäsenvaltioille neuvoja ja tietoja kumppanimaille annettavasta koulutusavusta toimia kansainvälisen yhteistyön selvityskeskuksena (neuvoston asetuksen 3 b artikla), se voisi laajentaa yhteistyötään jäsenvaltioiden kanssa ja • • • • tuomalla säätiön seurantakeskusverkosta saatavat tiedot ja analyysit jäsenvaltioiden saataville järjestelmällisesti ja antamalla niihin perustuvia neuvoja aloittamalla Luoteis-Venäjän koehankkeesta saatujen myönteisten kokemusten pohjalta uusia kansainvälisiä koehankkeita, joihin jäsenvaltiot voisivat antaa teknisen ja rahoituksellisen panoksensa ja jotka olisivat säätiön tehtävien ja tavoitteiden mukaisia parantamalla kansallisten viranomaisten välistä tiedonkulkua koulutustarpeista ja avusta suunnatuilla verkottumistoimilla vahvistamalla esimerkiksi erityiskysymyksistä. johtokunnan keskusteluja tehtävää säätiön jäsenten sen työohjelman osalta yhteistä etua kesken järjestämällä koskevista 5. 2 Säätiön tehtävää koskevat suuntaviivat yhteisön toiminnassa Vaikka on myönnettävä tarve vahvistaa säätiön alkuperäistä tehtävää, komissio odottaa toimintayhteyden PHARE- ja TACIS-ohjelmien kanssa jatkuvan. Tarkka koordinointi asianmukaisten yhteisön toimintojen ja politiikkojen kanssa on siksi ratkaisevan tärkeää. Komissio elintärkeinä ammattikoulutuspolitiikkoja koskevan yhteisen lähestymistavan varmistamiseksi. yhteyksiä nykyisiä säätiöön kiinteitä pitää Puitesopimus Hiljattain solmitussa puitesopimuksessa selkeytetään säätiön toimintayhteys komissioon ja sen panos komission yleisiin avustusohjelmiin. Se on työväline, jonka avulla tämä panos voidaan määritellä tarkemmin osoittamalla selkeästi ne alueet, joiden hankkeita voidaan uskoa säätiölle. Näin toteutetaan osin arvioijan suositus valita tällaiset ohjelmat huolellisesti. Säätiön osallistuminen liittymistä edeltävään prosessiin Liittymistä edeltävää prosessia tukevien yhteisön toimien yhteydessä säätiö, jonka tarkoituksena on nimenomaan auttaa kyseisiä maita, voisi antaa arvokkaan panoksen suuntaamalla ponnistelunsa tämän prosessin edellyttämiin ammattikoulutusuudistukseen liittyviin erityisvaatimuksiin. Tässä yhteydessä oleellisilta vaikuttaisivat seuraavat ensisijaiset alueet: riittävän jotka ovat • Assosioituneiden maiden liittyminen Euroopan unioniin edellyttää ammattikoulutus- järjestelmiä, jäsenyydestä todennäköisesti seuraaviin talouden rakennemuutoksiin ja jotka pystyvät käsittelemään kilpailupaineita ja markkinavoimia laajentuneessa unionissa sekä luomaan työllisyyttä. Järjestelmällinen koulutusuudistus ja ammattikoulutuksen rakenteiden mukauttaminen näihin tarpeisiin pitäisi olla säätiön päällimmäisenä tavoitteena. Tämän vuoksi säätiön pitäisi edistää yhteisön ja sen jäsenvaltioiden (vrt. kohta 5. 1) hankkiman kokemuksen joustavia vastaamaan unionin 12 siirtämistä ja antaa koulutuspolitiikkaa koskevia neuvoja. Säätiön pitäisi syventää luomista niiden henkilöstön kehittämistoimia, ja se voisi suunnitella verkostojen viiteryhmien välille, joihin se jo on yhteydessä kumppanuusmaissa (päätöksentekijät ammattikoulutusalalla, työmarkkinaosapuolet) ja EU:n sisällä. työmarkkinaosapuolten osallistumista • Sosiaalipolitiikkaa koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanemiseen saattaa sisältyä ammattikoulutusta koskevia näkökohtia laajemmassa mielessä. Näin ollen olisi tarpeiden vahvistettava tunnistamiseen, koulutustoimien suunnitteluun erityisesti täydennyskoulutuksessa. Myös yritysten ja viranomaisten yhteistyötä erityisten kohderyhmien täydennyskoulutuksessa olisi ehkä syvennettävä. Lisäksi kumppanuusmaiden kansallisille ja alueellisille hallinnoille olisi tehtävä tutuksi yhteisön tavoitteet, menetelmät ja menettelyt tällä alalla. Tuleva toiminta voi perustua säätiön jo tekemään alustavaan työhön. ammattitaitovaatimusten määrittelyyn työmarkkinoiden ja lainsäädäntöön joita voidaan tukea esimerkiksi pk-yritysten talouden avainaloilla edellyttää tiettyjä • Mukautuminen yhteisön rahoitukseen investointimuotoja, lisäksi tarkoitettujen kansallisten huomiota investointeihin. Apua on ammattikoulutukseen voidaan tarvita tehtyjen pääomasijoitusten tukemiseksi ja sen varmistamiseksi, että investointi palvelee mukautumista eurooppalaisiin standardeihin. Säätiön mahdollista osallistumista tällaisiin alakohtaisiin toimenpiteisiin tutkitaan tarkemmin. investointirahastojen kautta. Pääomasijoitusten henkisiin kiinnitettävä tarvittaviin Entisen Jugoslavian tasavallat ja Albania Säätiön tulee jatkaa ja laajentaa toimintaansa näissä maissa ammattikoulutusjärjestelmien uudelleenjärjestämisen ja lahjoittajaorganisaatioiden työn koordinoinnin tukemiseksi. TACIS-maat Näissä maissa keskeinen haaste on tietoisuutta ammattikoulutusuudistuksen lisätä tärkeydestä ottaen huomioon, että keskusjohtoisten talouksien hajoaminen ja aiemmin liian erikoistuneet koulutuskurssit aiheuttavat perustavia ongelmia. Näin ollen tämä aihe olisi otettava paremmin huomioon eurooppalaisessa ja kansainvälisessä avussa. Tästä seuraa, että säätiön tulisi • • taitojen keskittyä aluksi rakenteellisten koulutusuudistusten kykyään antaa päteviä neuvoja näille maille, komissiolle lahjoittajille tarpeiden arviointiin näissä maissa luonteen määrittämiseksi tarkan tarvittavien ja kehittää ja kansainvälisille ja osallistua komission pyynnöstä enemmän ammattikoulutusavun ohjelmointiin suunnitteluun TACIS-ohjelmien yhteydessä ja esitellä ongelmiin innovatiivisia ja ratkaisuja • parantaa kansainvälisen koulutusavun koordinointia. Laajentuminen MEDA-maihin - neuvoston asetuksen muutos Barcelonan Euro-Välimeri-konferenssissa, jonka johtopäätökset hyväksyttiin marraskuussa 1995 pidetyssä Eurooppa-neuvostossa, korostettiin ammatillisen koulutuksen tärkeyttä Euroopan ja Välimeren yhteistyössä. Konferenssin hyväksymässä työohjelmassa vaadittiin muun muassa Euroopan koulutussäätiön osallistumista. Komissio on yhtä mieltä siitä, että säätiötä varten perustetussa toimielinkehyksessä yhteisön ammattikoulutuskokemus voidaan tuoda myös Välimeren kumppaneiden saataville ja on siksi ehdottanut säätiön 13 maantieteellisen alueen laajentamista MEDA-ohjelmaan osallistuviin maihin muuttamalla säätiön perustana olevaa neuvoston asetusta12. Komissio on työskennellyt kattavasti teknisen ja ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi MEDA-alueella ja on kehittänyt läheiset ja toimivat työskentelysuhteet jäsenvaltioiden laitoksiin ja konsulttiyrityksiin. Komissio on tyytyväinen säätiön lisäpanokseen, jota se voi hyödyntää. Koska säätiö aloittaa lisättävä sisäistä tällä alueella kyvykkyyttään ja määritettävä tehtävänsä kiinteässä yhteistyössä komission MEDA- palvelujen kanssa. Loogiselta ja todennäköiseltä ensiaskeleelta vaikuttaisi analyyttisten välineiden luominen. tyhjästä, sen on Tehokas yhteistyö yhteisön politiikkojen ja elinten kanssa Lainsäädäntöehdotus Euroopan koulutussäätiön perustamista koskevan neuvoston asetuksen ulottamisesta kattamaan Välimeren maat sisältää myös joitain toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tehostaa entisestään säätiön toimintaa. Näiden toimenpiteiden voidaan katsoa täydentävän ulkopuolisen arvioinnin tuloksia. On ehdotettu varsinkin sitä, että säätiölle asetettaisiin yleiset poliittiset suuntaviivat, joiden ansiosta sen toiminta voidaan tehokkaasti yhdenmukaistaa yhteisön kumppanimaita koskevien politiikkojen, etenkin liittymistä edeltävän strategian, kanssa. Komissio vahvistaa myös tehokasta yhteistyötä muiden yhteisön elinten kanssa, etenkin CEDEFOPin. 6. PÄÄTELMÄT Komissio yhtyy arvioijan yleiseen myönteiseen arvioon säätiön ja sen henkilökunnan työstäjä katsoo, että säätiön tähänastinen toiminta on osoittanut sen kykenevän antamaan arvokkaan panoksen ammattikoulutusuudistukseen kumppanimaissa. Säätiön edistystä on komission mielestä tukenut säätiön johtokunta, joka on panostanut huomattavasti säätiön perustamiseen ja kehittämiseen ottamalla nopeasti käyttöön kaikki tarvittavat säännöt, vuosittaiset talousarviot ja työohjelmat ja antamalla laajaa tukea. Säätiö saa myös kiittää onnistuneesta ja nopeasta perustamisvaiheestaan Italian kansallisen, alueellisen ja paikallistason viranomaisten rakentavaa ja merkittävää panosta. Arvioinnin tuloksista voitaisiin esittää se yhteenveto, että säätiön on onnistunut todistaa lisäarvonsa keskeisillä aloilla: PHARE- ja TACIS-koulutushankkeiden hallinnossa, tiedon keräämisessä ja analysoinnissa seurantakeskusverkon välityksellä ja asiantuntevien neuvojen antamisessa komissiolle ja kumppanimaille ammattikoulutusasioissa. tehtävään on On kuitenkin joitain toiminta-alueita, joilla säätiön sääntömääräiseen kiinnitettävä enemmän huomiota. Siihen kuuluu jäsenvaltioiden välinen yhteistyö, kansainvälisen yhteistyön helpottaminen (selvityskeskus) ja ammattikoulutusta koskevan eurooppalaisen tiedon ja kokemuksen levitys. Tätä on vahvistettava tämän vaikuttamatta säätiön jatkuvaan osallistumiseen PHARE- ja TACIS-ohjelmien täytäntöönpanoon. Viimeksi mainitusta tule keskitetympi komission kanssa solmittavan puitesopimuksen voimaanastumisen jälkeen. Komissio odottaa, että arviointikertomuksessa esitettyihin säätiön hallintoa ja rahoitusmenettelyä koskeviin suosituksiin kiinnitetään asiaankuuluvaa huomiota. 12 Komission 28 päivänä huhtikuuta 1997 tekemä päätös KOM(97)177. 14 Säätiöllä on tehtävä liittymistä edeltävässä prosessissa. Sen MEDA-ohjelmien yhteydessä antamaa panosta on suunniteltava huolellisesti, kunhan neuvosto ensin päättää oikeudellisesta perustasta. Tältä osin komissio katsoo, että nykyiset kiinteät yhteydet säätiöön yhteisen lähestymistavan varmistamiseksi. Se on ehdottanut joitain muutoksia neuvoston asetukseen parantaakseen entisestään säätiön ohjausta ja tehokkuutta. ammattikoulutuspolitiikkoja välttämättömiä koskevan ovat Komissio pitäisi tervetulleena laajempaa keskustelua säätiön tulevista suuntauksista ja kehottaa etenkin säätiön johtokuntaa osallistumaan siihen. 15 Liite 1. Perustamissuunnitelma lb Tilapäinen henkilöstö A 2 A3 A4 A A B B B C C C 5 7 1 3 5 1 3 5 YHTEENSÄ J 1 2 7 16 34 4 10 32 2 3 119 130 2. Säätiön muu henkilöstö Ulkopuolinen henkilöstö Yhteensä Paikallinen henkilöstö Komennuksella olevat kansalliset asiantuntijat A B C D Q 25 fte* 3,50 fte 3,16 fte 0,66 fte 7,75 fte 9,00 fte 4,00 fte fte = full time equivalent W Liite 2. Organisaatiokaavio te- Johdon esiknnt 2A, 1C EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ : Organisaatiokaavio Johtaja Peler DE ROOll IA Apulaisjohtaja Ulrich HILLENKAMP IA, 1C Joulukuu 1996 Apulaisjohtaja Livio PESC1A IA, 1C Tempus-osasto Olivier RAMSAYER 16A, 12B, 4C Amina tiilisen koolntnksen osasto Analyysi- ja kehittämisosasto Jean - Raymond MASSON I6A, 11B, 3C Hans Konrad KOCH 12A, 5B, 2C J* Phaie-yksikkö Tacis-yksikkö Phare-yksikkö Tacis-yksikkö Peter BEDEVVELL Sandra STEFANl Anthony GRIBBEN Markku JUNKKARI Observatorio- yksik kö Ton FARM Shategia- yksik kö Lindsay JACKSON Johtamis koulutus ohjelma Talous- ja lakiasiainosasto Hallinto- ja henkilöstöosasto Tiedotus- ja julkaisu osas to Dominique HUBART 4A, 6B, 2C Francesco PANZICA 2A, 4B, 5C Gisela SCHÛR1NGS 2A, 3B, 4C ATK-osasto leff HARRIS 3A, 5B, 1C Liite 3. Tulojen ja menojen jakautuminen 2P Talousar viovuosi 1994 1995 1996 N> Talousarvion otsikko Yhteisön rahoitus Sidotut varat Seuraavaan vuoteen siirretyt varat Käyttämättömät varat Osasto 1 - Henkilöstökulut Osasto 2 - Kiinteistö-, laite-ja käyttökulut Osasto 3 - Toimintakulut Osasto 9 - Varanto Yhteensä Osasto 1 - Henkilöstökulut Osasto 2 - Kiinteistö-, laite- ja käyttökulut Osasto 3 - Toimintakulut Osasto 9 - Varanto Yhteensä Osasto 1 - Henkilöstökulut Osasto 2 - Kiinteistö-, laite- ja käyttökulut Osasto 3 - Toimintakulut Osasto 9 - Varanto Yhteensä 1. 391. 750 3. 323. 250 285. 000 5. 000. 000 6. 769. 953 2. 471. 538 1. 658. 509 100. 000 11. 000. 000 9. 794. 188 2. 485. 062 4. 220. 750 620. 089 2. 387. 193 152. 286 3. 159. 569 6. 360. 136 2. 271. 926 1. 447. 384 10. 079. 446 8. 715. 845 2. 453. 404 3. 338. 508 16. 500. 000 14. 507. 757 319. 000 319. 000 142. 370 142. 370 665. 000 665. 000 771. 661 617. 057 132. 714 1. 521. 431 409. 817 199. 612 68. 755 100. 000 778. 184 1. 078. 343 31. 658 217. 242 1. 327. 243 Liite 4. Luettelo säätiön hallinnoimista PHARE- ja TACIS-hankkeista n. MAA OHJELMAN NIMI Tsekin tasavalta Viro Latvia Liettua Puola Romania Slovakin tasavalta Slovenia Albania Viro Latvia Bulgaria Bulgaria Viro Viro Phare useat maat Phare useat maat Phare useat maat Phare useat maat Phare K Ammattikoulutusuudistus Ammattikoulutusuudistus Am m attikoul utusuudi stus Ammattikoulutusuudistus Ammattikoulutusuudistus Ammattikoulutusuudistus Ammattikoulutusuudistus Ammattikoulutusuudistus Ammattikoulutusuudistus Kaupallinen ja korkeakoulutus, kieltenopetus Kaupallisen koulutuksen uudistus Liikkeenjohto Ammattikoulutusuudistus Luonnontieteiden korkeakoulutus Opetusala, luonnontieteet, tietotekniikka Henkilöstön kehittäminen Kansalliset seurantakeskukset Korkeakoulutus Etäopetus Valmistavat toimenpiteet SOPIMUS NRO TALOUS ARVIO KOULUTUS SÄÄTIÖN RAHOITUS 31. 12. 1996 ALLE KIRJOITUS SOPIMUS PÄÄTTYY PÄIVÄ 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 3. 96 1. 3. 96 1. 3. 96 17. 10. 96 26. 6. 96 18. 2. 97 18. 2. 97 15. 3. 95 31. 12. 97 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 97 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 97 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 98 4. 000. 000 3. 215-836 3. 000. 000 3. 000. 000 4. 000. 000 4. 000. 000 25. 000. 000 4. 000. 000 3. 000. 000 700. 000 1. 700. 000 1. 000. 000 1. 399. 000 9. 000. 000 1. 600. 000 600. 000 1. 400. 000 1. 244. 163 2. 069. 795 2. 048. 079 3. 442. 759 10. 491. 487 1. 144. 220 1. 803. 197 641. 435 122. 237 1. 885. 140 558. 473 1. 000. 000 339. 016 23. 3. 95 31. 12. 98 3. 500. 000 64. 000 15. 7. 96 31. 12. 98 5. 000. 000 13. 788 16. 7. 96 31. 12. 98 700. 000 510 23. 1. 96 30. 11. 97 CZ9305 ES9409 LA9408 LI9410 PL94016 RO9405 SR9403 SL9405 AL9506 ES9502 LE9502 BG9315 BG9506 ES961201 ES961202 ZZ9432 ZZ 9407 ZZ9520 ZZ9507 Leonardo MAA OHJELMAN NIMI SOPIMUS NRO TALOUS ARVIO Tacis kansalliset seurantakeskukset Tacis kansalliset seurantakeskukset Liikkeenjohdollinen koulutus 93,0509 96,5166 96,5167 Tempusta koskeva tiedotus, jakelu, valvonta WW94. 03 Kieltenopetus Kieltenopetus 96,5168 96,5572 Tempus II - Tempus II - Tempus II - Tempuksen Tempuksen Tempus II - Tempus II - Tempus II - Tempuksen ohjelma (1995-98) ohjelma (1996-99) ohjelma (1997-2000) tekninen avustus tekninen avustus ohjelma (1995-98) ohjelma (1996-99) ohjelma (1997-2000) tekninen avustus Tempus Tempus Tempus Tempus ZZ9432 Tempus Tempus Tempus Tempus II Phare II Phare II Phare II Phare II Tacis II Tacis II Tacis II Tacis 81. 561. 049 29. 590. 942 102. 100. 000 83. 000. 000 56. 500. 000 930. 000 1. 200. 000 23. 000. 000 29. 660. 000 24. 000. 000* 624. 360 321. 014. 360 66. 534. 495 24. 244. 002 1. 058. 428 15. 265. 082 107. 102. 007 402. 575. 409 136. 692. 949 KOULUTUS SOPIMUS ALLE SÄÄTIÖN KIRJOITUS PÄÄTTYY RAHOITUS 31. 12. 1996 PÄIVÄ 17. 8. 95 602. 400 101. 320 31. 12. 97 969. 800 100. 000 3. 7. 96 31. 12. 97 174. 032 3. 7. 96 31. 12. 97 131. 456 10. 11. 95 31. 12. 96 530. 200 577. 000 500. 000 782. 649 3. 7. 96 7. 2. 97 3. 4. 96 27. 1. 95 27. 1. 95 22. 1. 97 15. 3. 95 9. 3. 95 30. 6. 96 22. 1. 97 22. 1. 97 31. 12. 97 31. 12. 97 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 2000 31. 12. 97 31. 12. 96 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 2000 31. 12. 97 £ Tae is useat maat Tacis useat maat Tacis useat maat Tacis useat maat Tacis useat maat Tacis useat maat VÄLISUMMA Phare Phare Phare Phare Phare Tacis Tacis Tacis Tacis VÄLISUMMA YHTEENSÄ * arvio ISSN 1024-4492 KOM(97) 379 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 11 Luettelonumero : CB-CO-97-369-FI-C ISBN 92-78-22812-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 2s


title: WRITTEN QUESTION No. 2341/97 by Stephen HUGHES to the Council. Variations in rules for car drivers

eurovoc_concepts:
European standard
common transport policy
motor car
motor vehicle
road safety
safety device
safety standard
technical standard
traffic signs
vehicle parts

formats: html pdf print

text: C 102/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (2) a¤r ocks(cid:229) relevant i detta sammanhang och kompletterar bilden. I artikel 4 b) iv) i direktivet (cid:229)la¤ggs arrango¤ren och/eller (cid:229)terfo¤rsa¤ljaren att i god tid fo¤re avresan skriftligen eller i annan la¤mplig form informera konsumenten om frivillig fo¤rsa¤kring som ta¤cker kostnaden fo¤r konsumentens avbesta¤llning eller fo¤r assistans, inklusive hemtransport, i ha¤ndelse av olycks- eller sjukdomsfall. Kommissionen anser betra¤ffande det fo¤rh(cid:229)llande som parlamentsledamoten beskriver och som ga¤ller uteslutning av dem som inte a¤r medborgare i Fo¤renade kungariket fr(cid:229)n skydd mot reserisker att detta handlar om det bokande fo¤rsa¤kringsbolagets eller resebyr(cid:229)ns fo¤retagspolicy och inte om diskriminering p. g. a. nationalitet, i vilket fall en medlemsstat skulle vara ansvarigt. Det ligger inte inom kommissionens kompetensomr(cid:229)de att bila¤gga kontraktstvister som kan ha inletts av konsumenterna mot resebyr(cid:229)er eller fo¤rsa¤kringsbolag. De nationella domstolarna a¤r beho¤riga att ho¤ra s(cid:229)dana fr(cid:229)gor och att avgo¤ra om belopp som betalas fo¤r resefo¤rsa¤kring och som ing(cid:229)r i paketpriset fo¤r resan, men som vissa konsumenter uppenbarligen utesluts ifr(cid:229)n, skall (cid:229)terbetalas. I detta sammanhang kan man beakta kravet i direktivet om paketresor om att konsumenterna skall f(cid:229) tillra¤cklig information. (1) EGT L 339, 27. 12. 1984. Detta direktiv a¤ndrades senast genom r(cid:229)dets tredje direktiv 92/49/EEG (EGT L 228, 11. 8. 1992) och parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/26/EEG (EGT L 168, 18. 7. 1995). (2) EGT L 158, 23. 6. 1990. (98/C 102/43) SKRIFTLIG FR¯GA E-2341/97 fr(cid:229)n Stephen Hughes (PSE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Variationer i besta¤mmelser fo¤r bilfo¤rare Kan r(cid:229)det redogo¤ra fo¤r vilka la¤nder som 1. kra¤ver att bilar skall vara utrustade med en varningstriangel, 2. kra¤ver att bilar skall vara utrustade med en brandsla¤ckare, och 3. till(cid:229)ter att bilars bagageutrymme a¤r utrustade med en tillsluten bensindunk? Svar (10 november 1997) R(cid:229)det har inte tillg(cid:229)ng till de uppgifter som den a¤rade parlamentsledamoten ber om. (98/C 102/44) SKRIFTLIG FR¯GA E-2348/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Ro¤da khmerernas ledare info¤r ra¤tta I en nyligen utkommen rapport uppmanade Amnesty International det internationella samfundet att hja¤lpa till med att dra ro¤da khmerernas ledare, som missta¤nks fo¤r grova brott mot de ma¤nskliga ra¤ttigheterna i Kambodja, info¤r ra¤tta och att se till att de f(cid:229)r ra¤ttvisa ra¤tteg(cid:229)ngar


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2487/97 af Klaus REHDER til Kommissionen. EU-støtte til berigelse af drikkevand med ilt

eurovoc_concepts:
drinking water
oxygen
product quality

text: C 76/116 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 3. 98 2. Hoved(cid:229)rsagerne til denne forsinkelse er efter Kommissionens opfattelse, at: › Man har en uklar politik om uddannelsens indhold, hvilket giver betydelige problemer i forbindelse med fastl(cid:230)ggelsen af det konkrete indhold af aktionen. › Planl(cid:230)gningen er mangelfuld, samt at aktionens gennemfłrelse, og dens ledelse lider af v(cid:230)sentlige svagheder, hvilket ogs(cid:229) g(cid:230)lder for overv(cid:229)gningen af aktionen. › De personer, der er ansvarlige for aktionens planl(cid:230)gning og for dens gennemfłrelse, ofte er blevet udskiftet. › Flere tjenestegrene og personer har overlappende ansvarsomr(cid:229)der. › Aktionerne, der er vagt formulerede, er meget vidtr(cid:230)kkende og at dłmme efter resultaterne m(cid:229)ske for ambitiłse. Under hensyn til den v(cid:230)sentlige forsinkelse og de betydelige budgetmidler, der oprindeligt blev tildelt denne aktion, samt i betragtning af de konklusioner, der blev draget ved programmets evaluering halvvejs i forlłbet, er den gr(cid:230)ske undervisningsminister og Kommissionen nłdt til sammen at revurdere aktionen i forbindelse med den revision af programmet, som i princippet skal finde sted inden (cid:229)rets udgang. 3. Der er for łjeblikket tildelt aktion 1. 2 »enhedsgymnasium« en bevilling p(cid:229) i alt 86,4 MECU (budgettet for 1994-1999), hvoraf F(cid:230)llesskabets andel er p(cid:229) 75%. Det błr bem(cid:230)rkes, at Den Europ(cid:230)iske Fond for Regional Udvikling ogs(cid:229) deltager i gennemfłrelsen af aktionen via foranstaltning 1. 4 i programmet »skolestruktur og undervisningsfaciliteter«. Kommissionen har ikke oplysninger om disse bevillingers nłjagtige belłbstłrrelse, idet fordelingen finder sted p(cid:229) baggrund af projektansłgninger. (98/C 76/223) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2487/97 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (18. juli 1997) Om: EU-stłtte til berigelse af drikkevand med ilt 1. 2. Hvordan stiller Kommissionen sig til forsłg p(cid:229) at forbedre drikkevand ved tilfłrsel af ilt? Har EU mulighed for at fremme nye processer for berigelse af drikkevand med ilt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (11. september 1997) Drikkevand skal opfylde kravene i R(cid:229)dets direktiv 80/778/E(cid:216)F om kvaliteten af drikkevand (1). For parametret »oplłst oxygen«, er der ikke fastsat nogen vejledende v(cid:230)rdi eller maksimalt tilladte hłjeste koncentration og derfor heller ingen obligatorisk norm, som drikkevandet skal overholde. F(cid:230)llesskabet har derfor ingen mulighed for at kr(cid:230)ve, at der tils(cid:230)ttes ilt (oxygen) til drikkevandet for at hłjne dettes kvalitet. Dog findes der i R(cid:229)dets direktiv 80/778/E(cid:216)F en bem(cid:230)rkning til parametret »oplłst oxygen« om, at m(cid:230)tningsv(cid:230)rdien błr v(cid:230)re p(cid:229) »over 75 %, grundvand undtaget«. Det betyder, at det anbefales, at man i forbindelse med overfladevand, hvis naturlige indhold af oplłst ilt er p(cid:229) under 75 %, lader dette ilte for at forbedre dettes kvalitet. Som led i forslaget til et revideret drikkevandsdirektiv (2), som for łjeblikket drłftes i R(cid:229)det, foresl(cid:229)s oplłst oxygen medtaget som »indikator«-parameter med en parameterv(cid:230)rdi p(cid:229) over 50 % m(cid:230)tning. Dette betyder, at medlemsstaterne de·r, hvor drikkevandet ikke kan opfylde dette krav, błr undersłge (cid:229)rsagen hertil og kun iv(cid:230)rks(cid:230)tte aktioner med henblik p(cid:229) at r(cid:229)de bod p(cid:229) situationen, hvor det er nłdvendigt for at beskytte menneskers sundhed. (1) EFT L 229 af 30. 8. 1980, s. 11. (2) KOM(94) 612 end. udg


title: 392 R 3901 : Commission Regulation (EEC) No 3901/92 of 23 December 1992 introducing detailed rules for granting carryover aid on certain fishery products(OJ No L 392, 31.12.1992, p. 29).,392 R 3901 : Komission asetus (ETY) N:o 3901/92, annettu 23 päivänä joulukuuta 1992, tietyille kalastustuotteille maksettavan siirtotuen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä(EYVL N:o L 392, 31.12.1992, s. 29)(EP.04/NIDE 04, s. 173).,392 R 3901 : Kommissionens forordning (EØF) nr. 3901/92 af 23. december 1992 om gennemførelsesbestemmelser for prolongationsstøtte for visse fiskerivarer(EFT nr. L 392 af 31.12.1992, s. 29).,392 R 3901 : Kommissionens förordning (EEG) nr 3901/92 av den 23 december 1992 om närmare bestämmelser för beviljande av förädlingsstöd för vissa fiskeriprodukter(EGT nr L 392, 31.12.1992, s. 29)(SU 4/Vol. 4, s. 173).,392 R 3901 : Reglamento (CEE) n̊ 3901/92 de la Comisión de 23 de diciembre de 1992 por el que se establecen las disposiciones de aplicación para la concesión de una ayuda de aplazamiento en relación con determinados productos de la pesca(DO n̊ L 392 de 31.12.1992, p. 29).,392 R 3901 : Regolamento (CEE) n. 3901/92 della Commissione del 23 dicembre 1992 che fissa le modalità di applicazione relative alla concessione di un aiuto al riporto per taluni prodotti della pesca(GU n. L 392 del 31.12.1992, pag. 29).,392 R 3901 : Regulamento (CEE) n̊ 3901/92 da Comissão de 23 de Dezembro de 1992 que estabelece as regras de execução relativas à concessão de uma ajuda ao reporte para determinados produtos da pesca(JO n̊ L 392 de 31.12.1992, p. 29).,392 R 3901 : Règlement (CEE) n̊ 3901/92 de la Commission du 23 décembre 1992 établissant les modalités d'application relatives à l'octroi d'une aide au report pour certains produits de la pêche(JO n̊ L 392 du 31.12.1992, p. 29).,392 R 3901 : Verordening (EEG) Nr. 3901/92 van de Commissie van 23 december 1992 tot vaststelling van de uitvoeringbepalingen voor de toekenning van steun voor verkoopuitstel van bepaalde visserijprodukten(PB nr. L 392 van 31.12.1992, blz. 29).,392 R 3901 : Verordnung (EWG) Nr. 3901/92 der Kommission vom 23. Dezember 1992 mit Durchführungsbestimmungen für die Gewährung einer Übertragungsbeihilfe für bestimmte Fischereierzeugnisse(ABl. Nr. L 392 vom 31.12.1992, S. 29).,392 R 3901 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 3901/92 της Επιτροπής της 23ης Δεκεμβρίου 1992 για τη θέσπιση των λεπτομερειών εφαρμογής σχετικά με τη χορήγηση ενίσχυσης μεταφοράς για ορισμένα προϊόντα αλιείας(ΕΕ αριθ. L 392 της 31.12.1992, σ. 29).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
fishery resources
producer organisation
production aid
storage premium
withdrawal from the market


title: WRITTEN QUESTION No. 2418/97 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Council. Committees of experts

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

formats: html print


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Decision concerning the Community position within the Association Council on the participation of the Czech Republic in Community programmes in the fields of training, youth and education (COM(97)0013 C4-0162/97 97/0024(CNS))

eurovoc_concepts:
Czechia
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2321/97 von Leonie van BLADEL an den Rat. Rechtssicherheit im Hinblick auf den Besitz eines niederländischen Passes

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
civil rights
foreign national
migrant
nationality
passport
young person


title: VIGÉSIMO OITAVO RELATÓRIO ANUAL DE GESTÃO 1996.

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2354/97 von Leonie van BLADEL an den Rat. Rolle der angolanischen Regierungstruppen bei der Eroberung Zaires durch Kabila

eurovoc_concepts:
Angola
Democratic Republic of the Congo
Rwanda
armed forces
ethnic conflict
humanitarian aid
military equipment
peacekeeping
the EU's international role
use of aid

text: C 102/32 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 (98/C 102/46) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2354/97 von Leonie van Bladel (UPE) an den Rat (18. Juli 1997) Betrifft: Rolle der angolanischen Regierungstruppen bei der Eroberung Zaires durch Kabila Wie bewertet der Rat den Umstand, da(cid:223) die Regierungstruppen mit wirkungsvoller milita¤rischer Unterstu¤tzung der offiziellen angolanischen Armee die Truppen von Kabila bei der Eroberung des Territoriums von Zaire unterstu¤tzt haben? Hat der Rat deutlich gemacht, da(cid:223) er eine derartige milita¤rische Unterstu¤tzung ablehnt, deren Mittel aus dem Verkauf der vorhandenen O¤ lvorra¤te stammen › Mittel, die fu¤r die Entwicklung Angolas im allgemeinen und fu¤r humanita¤re Zwecke im besonderen verwendet werden sollten? Wie erkla¤rt der Rat dem europa¤ischen Bu¤rger, da(cid:223) die angolanischen O¤ lvorra¤te fu¤r die na¤chsten drei Jahre bereits verkauft sind und die Gewinne aus diesem Verkauf u. a. fu¤r die Anschaffung von Angriffswaffen verwendet werden, die zum Gro(cid:223)teil von einem Land besorgt werden, das am Friedensabkommen beteiligt ist, na¤mlich Ru(cid:223)land, wa¤hrend die EU Mittel fu¤r die allgemeine Entwicklung des Landes unentgeltlich zur Verfu¤gung stellt? Antwort (13. November 1997) Nach den dem Rat vorliegenden Berichten sollen Einheiten der angolanischen Armee die Truppen Kabilas unterstu¤tzt haben, wa¤hrend gleichzeitig UNITA-Einheiten dem ehemaligen Pra¤sidenten Mobutu Unterstu¤tzung gewa¤hrten. Ku¤rzlich hat die Regierung Ruandas o¤ffentlich zugegeben, welche Rolle ihre Truppen beim Kampf um die Kontrolle des Landes gespielt haben. Offensichtlich haben auch Truppen aus anderen La¤ndern der Region in diesen Konflikt eingegriffen. Der Rat hat jegliche milita¤rische Intervention fremder Truppen in den Konflikt im ehemaligen Za(cid:14)¤re verurteilt und an die kongolesischen Parteien appelliert, den Konflikt friedlich zu regeln. Der Rat hat mit diplomatischen Mitteln und u¤ber seinen Sonderbeauftragten fu¤r die Region der Gro(cid:223)en Seen, Herrn Ajello, an die Regierungen der La¤nder dieser Region appelliert, von jeglicher Intervention Abstand zu nehmen. Die Frage der Anschaffung von Agriffswaffen durch die angolanische Regierung fa¤llt nicht unter die Zusta¤ndigkeit des Rates. Davon abgesehen ha¤lt es der Rat auf jeden Fall fu¤r wu¤nschenswert, da(cid:223) die angolanischen Beho¤rden ebenso wie die UNITA einen mo¤glichst hohen Anteil ihrer Einnahmen fu¤r die gemeinsamen Entwicklungsziele im Sinne des Lome·-Abkommens bereitstellen. (98/C 102/47) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2355/97 von Leonie van Bladel (UPE) an den Rat (18. Juli 1997) Betrifft: Milita¤rische Offensive der Regierungstruppen Angolas trotz des Friedensabkommens Die angolanische Armee hat trotz des Friedensabkommens von Lusaka von 1994 eine Offensive gegen die Unita begonnen. Diese Offensive gefa¤hrdet das ohnehin gebrechliche Friedensabkommen. Die Regierungsstreitkra¤fte sind an mehreren Stellen bereits mit der Unita aneinandergeraten, unter anderem in solchen Gebieten, in denen die Unita gema¤(cid:223) dem Friedensabkommen die vorla¤ufige Kontrolle ausu¤bt. Ist der Rat nicht der Auffassung, da(cid:223) er entgegen seiner passiven Haltung angesichts der ju¤ngsten 1. Entwicklungen in der Demokratischen Republik Kongo und angesichts des Umstands, da(cid:223) einer seiner Mitgliedstaten, na¤mlich Portugal, intensiv am Friedensabkommen beteiligt ist, eine aktivere Rolle beim Friedensproze(cid:223) u¤bernehmen mu(cid:223)? Ist der Rat nicht der Auffassung, da(cid:223) die ju¤ngsten Entwicklungen die gro¤(cid:223)te Opposition im Land, na¤mlich 2. die Unita, daran hindern, sich auch ku¤nftig vertrauensvoll am Friedensproze(cid:223) zu beteiligen? Erwa¤gt der Rat, die finanzielle Unterstu¤tzung Angolas einzustellen, falls die Regierung nicht unverzu¤glich 3. ihre milita¤rischen Aktionen beendet?


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Decision concerning the Community position within the Association Council on the participation of Romania in Community programmes in the fields of training, youth and education (COM(97)0014 C4- 0161/97 97/0021(CNS))

eurovoc_concepts:
Romania
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2500/97 του Anita POLLACK προς την Επ τροπή. Πυρασφάλεια στα ξενοδοχεία

eurovoc_concepts:
building safety
dissemination of EU information
fire protection
hotel industry
occupational safety
sample survey
statistics
tourism


title: Reglamento (CE) nº 1396/97 de la Comisión de 18 de julio de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 689/92 por el que se fijan los procedimientos y condiciones de aceptación de los cereales por parte de los organismos de intervención

eurovoc_concepts:
Greece
barley
durum wheat
intervention agency
product quality

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2319/97 del Leonie van BLADEL al Consejo. Lucha internacional contra la delincuencia y control de las fronteras exteriores de la UE a la luz del tráfico de cocaína a través de los Países Bajos organizado por el cártel de la droga surinamés

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
drug traffic
organised crime

text: 3. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 102/21 (98/C 102/31) PREGUNTA ESCRITA E-2319/97 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Lucha internacional contra la delincuencia y control de las fronteras exteriores de la UE a la luz del tra·fico de coca(cid:14)·na a trave·s de los Pa(cid:14)·ses Bajos organizado por el ca·rtel de la droga suriname·s 1. ¿Es consciente la Presidencia neerlandesa del Consejo de que el cese del Sr. Charles van der Voort, fiscal de La Haya y director del equipo CoPa, ha perjudicado gravemente la instruccio·n sumaria sobre las actividades del ca·rtel de la droga suriname·s, as(cid:14)· como las indagaciones sobre el antiguo dictador de Suriname, Desire· Delano Bouterse? 2. ¿Es consciente la Presidencia del Consejo de que la misio·n que le ha sido conferida a las autoridades neerlandesas en el marco del Acuerdo de Schengen, a saber, garantizar la seguridad mediante el control de las fronteras exteriores, resulta gravemente perjudicada por el cese del Sr. C. V. van der Voort, fiscal de La Haya, dada la gran cantidad de coca(cid:14)·na procedente de Colombia y de Suriname que pasa por los Pa(cid:14)·ses Bajos con destino a los dema·s Estados miembros? Dada la gran importancia que reviste el desmantelamiento del ca·rtel de la droga suriname·s, as(cid:14)· como la 3. continuacio·n de las investigaciones sobre el antiguo dictador de Suriname, Bouterse, con objeto de poner fin al tra·fico de coca(cid:14)·na hacia los Estados miembros de la UE a trave·s de los Pa(cid:14)·ses Bajos, ¿esta· dispuesta la Presidencia del Consejo a permitir que el Sr. Van der Voort vuelva a su cargo inmediatamente, teniendo tambie·n en cuenta el precedente de la concesio·n de inmunidad al Sr. K. M. Meulmeester, antiguo director del Servicio de Informacio·n Exterior de los Pa(cid:14)·ses Bajos, y al Sr. R. J. Hoekstra, antiguo secretario general del Ministerio de Asuntos Generales, por el acto de prevaricacio·n cometido al destruir todos los expedientes del antiguo Servicio de Informacio·n Exterior, entre los que se encontraban los referentes a Suriname? (98/C 102/32) PREGUNTA ESCRITA E-2320/97 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Lucha internacional contra la delincuencia y control de las fronteras exteriores de la UE a la luz del tra·fico de coca(cid:14)·na a trave·s de los Pa(cid:14)·ses Bajos organizado por el ca·rtel de la droga suriname·s 1. ¿Puede explicar la Presidencia neerlandesa del Consejo por que· el Sr. R. J. Hoekstra, antiguo secretario general del Ministerio de Asuntos Generales, continu·a siendo miembro del Consejo de Estado, el o·rgano consultivo supremo de los Pa(cid:14)·ses Bajos, a pesar del acto de prevaricacio·n cometido, a saber, la destruccio·n ilegal de los expedientes del antiguo Servicio de Informacio·n Exterior de los Pa(cid:14)·ses Bajos, mientras que el Sr. Van der Voort, sospechoso de complicidad en un acto similar de prevaricacio·n, la destruccio·n de un expediente, ha sido cesado? ¿Puede explicar la Presidencia del Consejo co·mo es posible que el pro·ximo 14 de septiembre el Sr. K. M. 2. Meulmeester, antiguo director del Servicio de Informacio·n Exterior de los Pa(cid:14)·ses Bajos, participe, en calidad de asesor del Primer Ministro, como conferenciante en el Congreso sobre la lucha contra la delincuencia internacional en la Europa del 2000 que se celebrara· en Bucarest, a pesar del acto de prevaricacio·n que ha cometido, a saber, la destruccio·n ilegal de los expedientes del antiguo Servicio de Informacio·n Exterior de los Pa(cid:14)·ses Bajos, y por que· motivo ha sido cesado el Sr. Van der Voort, sospechoso de complicidad en un acto similar de prevaricacio·n, la destruccio·n de un expediente? 3. ¿No opina la Presidencia del Consejo que en el caso del Sr. Van der Voort deber(cid:14)·a tenerse en cuenta el principio de la oportunidad, dada la gran importancia que la lucha contra la mafia surinamesa de la droga reviste para toda Europa y dado que las sospechas que recaen sobre e·l se basan exclusivamente en su complicidad en un acto de prevaricacio·n consistente en la destruccio·n de un expediente, acto que en ocasiones precedentes, mucho ma·s graves, como en el caso de los Sres. K. M. Meulmeester y R. J. Hoekstra, fue sancionado invocando el intere·s pu·blico? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-2251/97, E-2319/97 y E-2320/97 (7 de noviembre de 1997) Las cuestiones que Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a menciona no son competencia del Consejo


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2341/97 von Stephen HUGHES an den Rat. Unterschiedliche Vorschriften für Fahrer von Kraftfahrzeugen

text: C 102/30 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 Abwesenheit von ihrem Wohnsitz oder sta¤ndigen Aufenthaltsort in Schwierigkeiten geraten. Der Vollsta¤ndigkeit halber sei in diesem Zusammenhang auf die Richtlinie des Rates vom 13. Juni 1990 u¤ber Pauschalreisen (2) hingewiesen. Dort hei(cid:223)t es in Artikel 4 Buchstabe b Ziffer iv, da(cid:223) der Veranstalter und/oder der Vermittler schriftlich oder in einer anderen geeigneten Form dem Verbraucher rechtzeitig vor Beginn der Reise Angaben u¤ber den mo¤glichen Abschlu(cid:223) einer Reiseru¤cktrittsversicherung oder einer Versicherung zur Deckung der Ru¤ckfu¤hrungskosten bei Unfall oder Krankheit mitteilen mu(cid:223). Hinsichtlich des von der Frau Abgeordneten dargestellten Sachverhalts, demzufolge Personen, die nicht Staatsangeho¤rige des Vereinigten Ko¤nigreiches waren, von der Reiseversicherung ausgeschlossen wurden, vertritt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) sich darin die Gescha¤ftspolitik des Versicherungsunternehmens bzw. des Reisebu¤ros, bei dem die Reise gebucht wurde, widerspiegelt und da(cid:223) es sich hierbei nicht um eine auf der Staatsangeho¤rigkeit beruhende Benachteiligung handelt, fu¤r die ein Mitgliedstaat verantwortlich wa¤re. Die Kommission ist fu¤r die Beilegung von Vertragsstreigigkeiten, deretwegen die Verbraucher unter Umsta¤nden rechtliche Schritte gegen das Reisebu¤ro oder das Versicherungsunternehmen einleiten, nicht zusta¤ndig. Es obliegt den Gerichten der Mitgliedstaaten, diese Angelegenheit zu kla¤ren und u¤ber eine etwaige Erstattung der Kosten fu¤r eine bereits im Pauschalreisepreis enthaltene Reiseversicherung zu befinden, von der bestimmte Verbraucher nichtsdestoweniger ausgeschlossen wurden. In diesem Zusammenhang ko¤nnte die Bestimmung der Richtlinie u¤ber Pauschalreisen zum Tragen kommen, in der die Mitteilung zweckdienlicher Angaben vorgesehen ist. (1) ABL. L 339 vom 27. 12. 1984, zuletzt gea¤ndert durch die Dritte Richtlinie Schadensversicherung 92/49/EWG des Rates (ABl. L 228 vom 11. 8. 1992) und die Richtlinie 95/26/EWG des Europa¤ischen Parlaments und des Rates (ABl. L 168 vom 18. 7. 1995). (2) ABl. L 158 vom 23. 6. 1990. (98/C 102/43) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2341/97 von Stephen Hughes (PSE) an den Rat (18. Juli 1997) Betrifft: Unterschiedliche Vorschriften fu¤r Fahrer von Kraftfahrzeugen Kann der Rat auflisten, welche Mitgliedstaaten: 1. das Mitfu¤hren eines Warndreiecks im Wagen vorschreiben? 2. das Mitfu¤hren eines Feuerlo¤schers im Wagen vorschreiben? 3. das Mitfu¤hren einer plombierten Treibstoffmenge (4,5459 l) im Kofferraum gestatten? Antwort (10. November 1997) Der Rat verfu¤gt nicht u¤ber die vom Herrn Abgeordneten gewu¤nschten Informationen. (98/C 102/44) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2348/97 von Patricia McKenna (V) an den Rat (18. Juli 1997) Betrifft: Gerichtliche Verfahren gegen die Fu¤hrer der Roten Khmer In einem aktuellen Bericht von Amnesty International wird die internationale Gemeinschaft aufgefordert, dazu beizutragen, da(cid:223) Fu¤hrer der Roten Khmer, denen erhebliche Verletzungen der Menschenrechte in Kambodscha zur Last gelegt werden, vor Gericht gebracht werden und da(cid:223) gerechte Verfahren gegen sie gefu¤hrt werden


title: Panorama mensuel de l'industrie européenne. NUMÉRO 6/97 JUIN 1997.

eurovoc_concepts:
consumer price
foreign trade
industrial statistics
price index
trade balance


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2208/97 van Hartmut NASSAUER aan dee Raad. Protocollen bij Europese Unie-Verdragen betreffende het Hof van Justitie

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
computer systems
customs
financial interests of members

text: 3. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 102/15 (98/C 102/22) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2114/97 van Hiltrud Breyer (V) aan de Raad (24 juni 1997) Betreft: (cid:132)Novel-Food(cid:148)-verordening (EG) nr. 258/97 › Toelating door registratie in de gemeenschappelijke rassenlijst Zijn in de toekomst voor transgene planten nog toelating en vergunning vereist buiten de registratie in de gemeenschappelijke rassenlijst? Antwoord (31 oktober 1997) Verordening (EG) nr. 258/97 heeft geen betrekking op › al dan niet transgene › planten als zodanig, maar alleen op voedingsmiddelen en voedselingredie¤nten, zoals gespecificeerd in artikel 1. (98/C 102/23) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2118/97 van Hiltrud Breyer (V) aan de Raad (24 juni 1997) Betreft: (cid:132)Novel-Food(cid:148)-verordening (EG) nr. 258/97 › Toelating van rassen Moeten producten die zijn verkregen uit planten waarvan het ras reeds is erkend, afzonderlijk volgens de (cid:132)Novel-Food(cid:148)-verordening (EG) nr. 258/97 (1) worden aangemeld, beoordeeld en toegelaten? (1) PB L 43 van 14. 2. 1997, blz. 1. Antwoord (31 oktober 1997) De vraag of een plant al dan niet verkregen is uit een andere plant, speelt in Verordening (EG) nr. 258/97 geen specifieke rol. (98/C 102/24) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2208/97 van Hartmut Nassauer (PPE) aan de Raad (18 juli 1997) Betreft: Protocollen bij Europese Unie-Verdragen betreffende het Hof van Justitie Kan de Raad voor elk protocol bij de Europese Unie-Verdragen in het kader van de derde pijler en betreffende prejudicie¤le uitspraken van het Hof van Justitie de datum van ondertekening, de datum van publicatie in het Publikatieblad, de lidstaten die tot nu toe een verklaring hebben afgelegd dat zij de rechterlijke bevoegdheid van het Hof van Justitie aanvaarden, overeenkomstig het desbetreffende artikel in het protocol, de datum waarop de verklaring werd afgelegd en de datum van publicatie van deze verklaring in het Publikatieblad vermelden?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2420/97 af Laura DE ESTEBAN MARTIN til Rådet. Kurser for tjenestemænd

eurovoc_concepts:
European official
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
statistics
vocational training

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/41 (98/C 102/58) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2420/97 af Laura De Esteban Martin (PPE) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: Kurser for tjenestem(cid:230)nd R(cid:229)det bedes oplyse, hvor mange kurser for tjenestem(cid:230)nd der er blevet afholdt inden for rammerne af den tredje słjle i 1995, 1996 og 1997 med angivelse af de enkelte medlemsstaters deltagelse i disse kurser. R(cid:229)det bedes ogs(cid:229) oplyse, om der findes nogen statistik over eller nogen undersłgelse af resultatet eller resultaterne af disse kurser. Svar (17. november 1997) R(cid:229)det har ikke afholdt specifikke uddannelseskurser o(cid:229) omr(cid:229)det for indre og retlige anliggender. (98/C 102/59) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2429/97 af Carlo Casini (PPE) til Kommissionen (11. juli 1997) Om: Dyresundhedsm(cid:230)ssige betingelser og sundhedscertifikater ved indfłrsel af fjerkr(cid:230) fra tredjelande I henhold til Kommissionens beslutning 96/482/EF (1) og 96/483/EF (2) er udstedelsen af et sundhedscertifikat ved indfłrsel af fjerkr(cid:230) fra visse tredjelande betinget af et krav om en isolationsperiode p(cid:229) seks uger efter indfłrslen. Denne isolationsperiode giver betydelige problemer i forbindelse med fjerkr(cid:230), der leveres som fuglevildt bestemt til uds(cid:230)tning, eftersom hanfugle, der holdes i f(cid:230)lles bur i parringstiden, sl(cid:229)s s(cid:229) voldsomt, at de p(cid:229)fłrer hinanden unyttige lidelser, som i mange tilf(cid:230)lde ender med dłden. Vil Kommissionen p(cid:229) denne baggrund og ogs(cid:229) i lyset af forordninger vedrłrende beskyttelse af dyrs velf(cid:230)rd oplyse, om ikke den agter at afhj(cid:230)lpe denne situation ved at głre kontrolforanstaltningerne og de fastsatte administrative procedurer s(cid:229) hurtige som muligt og p(cid:229) denne m(cid:229)de helt fjerne isolationsperioden eller begr(cid:230)nse den til et absolut nłdvendigt minimum? (1) EFT L 196 af 7. 8. 1996, s. 13. (2) EFT L 196 af 7. 8. 1996, s. 28. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (19. september 1997) Ved Kommissionens beslutning 96/482/EF fasts(cid:230)ttes der dyresundhedsm(cid:230)ssige betingelser og bestemmelser om udstedelse af sundhedscertifikat ved indfłrsel af fjerkr(cid:230) og ruge(cid:230)g fra tredjelande, bortset fra strudsefugle (fugle, der ikke kan flyve) og strudse(cid:230)g, herunder krav om sundhedsforanstaltninger efter indfłrsel. Beslutningen indeholder ikke detaljerede karant(cid:230)neforanstaltninger, men derimod fasts(cid:230)ttes der en minimum- sisolations- og observationsperiode for at undg(cid:229) forringelse af den g(cid:230)ldende sundhedsstatus p(cid:229) EF(cid:146)s omr(cid:229)de. I henhold til artikel 3 i beslutningen pr(cid:230)ciseres, at is(cid:230)r efter indfłrsel af avls- og produktionsfjerkr(cid:230) skal dyrene holdes p(cid:229) bestemmelsesvirksomheden i mindst seks uger regnet fra ankomstdagen. I denne periode skal indfłrt fjerkr(cid:230) holdes adskilt fra fjerkr(cid:230), der ikke er indfłrt. Det kr(cid:230)ves ikke, at fjerkr(cid:230)et i denne periode holdes i enkelt- eller f(cid:230)llesbure


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2504/97 do Deputado Glenys KINNOCK à Comissão. Aplicação da Resolução sobre as questões de género

eurovoc_concepts:
EU Member State
Mediterranean third countries
adult education
economic reform
female work
financial cooperation
gender equality
participation of women
technical cooperation


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1398/97 of 18 July 1997 fixing the agricultural conversion rates

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
representative rate


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1399/97 DER KOMMISSION vom 18. Juli 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: WRITTEN QUESTION No. 2243/97 by Concepció FERRER to the Council. Transport of animals throughout the EU

eurovoc_concepts:
animal welfare
competence of the Member States
farm prices
meat product
protection of animals
transport of animals

text: C 102/18 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 The Commission is monitoring very closely the new measures which Morocco is applying to all fishing fleets operating in its waters as well as those which apply only to Moroccan vessels. At that meeting of the Joint Committee, Morocco told the Community that it intended to take further steps to protect juvenile fish and their breeding grounds. After stressing this requirement throughout the year, the Community received a letter dated 8 August 1997 from the Moroccan authorities stating that their fishermen had been banned from fishing for cephalopods within the 12-mile zone from 11 to 31 August 1997. (98/C 102/27) WRITTEN QUESTION E-2227/97 by Frode Kristoffersen (PPE) to the Council (18 July 1997) Subject: Sexual harassment in the workplace Does the Council consider the Commission(cid:146)s announced plans to initiate EU legislation on the degree and scale of sexual harassment in the workplace in individual Member States to be in keeping with the principle of subsidiarity? Answer (10 November 1997) On 19 March 1997 the Commission sent the social partners a text on sexual harassment in the workplace for a second stage of consultation. This means that to date the Council has not received any proposal from the Commission. It is understood that the Council will examine any legislative proposal on the subject in compliance with Article 3b of the EC Treaty concerning the principles of subsidiarity and proportionality as well as the provisions of the Social Agreement, in particular Article 2(1) thereof, which mentions, among other fields of competence, equality between men and women regarding job opportunities and treatment at work. It should also be noted that under the Amsterdam Treaty the Social Agreement is to be incorporated into the Treaty establishing the European Community. (98/C 102/28) WRITTEN QUESTION E-2243/97 by Concepcio· Ferrer (PPE) to the Council (18 July 1997) Subject: Transport of animals throughout the EU In May 1997 the Council of Agriculture Ministers reached an agreement on the Community criteria governing the transport of animals throughout the European Union. The agreement laid down various rules which will come into force on 1 January 1999 to guarantee the welfare of such animals. What is the Council(cid:146)s estimate of the effects which the application of these measures will have on the price of meat products? Answer (10 November 1997) At its meeting on 25 June 1997 the Council adopted Regulation (EC) No 1255/97 (1) concerning Community criteria for staging points and amending the route plan referred to in the Annex to Directive 91/628/EEC. This Regulation, which will apply as from 1 January 1999, lays down certain standards designed to guarantee the welfare of animals obliged to stay at staging points after a specific length of journey


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1397/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Ιουλίου 1997 για τον καθορισμό για την περίοδο εμπορίας 1996/97, της ειδικής γεωργικής ισοτιμίας των ελαχίστων τιμών των ζαχαροτεύτλων καθώς και των εισφορών στην παραγωγή και της συμπληρωματικής εισφοράς στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
marketing
marketing year
minimum price
representative rate
sugar beet
sugar levy


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2321/97 dell'on. Leonie van BLADEL al Consiglio. Sicurezza giuridica in materia di possesso di un passaporto olandese


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2503/97 do Deputado Anne McINTOSH à Comissão. Legalidade da proposta de imposto sobre lucros extraordinários (Windfall Tax) na Grã-Bretanha aplicável aos serviços públicos privatizados

eurovoc_concepts:
EU law
United Kingdom
VAT
corporation tax
equal treatment
profit


title: Commission Regulation (EC) No 1396/97 of 18 July 1997 amending Regulation (EEC) No 689/92 fixing the procedure and conditions for the taking over of cereals by intervention agencies


title: Komission asetus(EY) N:o 1396/97, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1997, interventioelinten suorittaman viljojen haltuunoton menettelyistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 689/92 muuttamisesta


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2341/97 af Stephen HUGHES til Rådet. Forskellige regler for bilister

eurovoc_concepts:
European standard
common transport policy
motor car
motor vehicle
road safety
safety device
safety standard
technical standard
traffic signs
vehicle parts

text: C 102/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 3. 4. 98 skyld skal man i den forbindelse n(cid:230)vne R(cid:229)dets direktiv 90/314/E(cid:216)F af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (2). I dette direktivs artikel 4, litra b iv), fasts(cid:230)ttes det, at rejsearrangłren og/eller formidleren skriftligt eller p(cid:229) en anden dertil egnet m(cid:229)de i god tid inden rejsens begyndelse skal give oplysning om muligheden for at tegne en fakultativ forsikring, der d(cid:230)kker udgifterne, hvis forbrugeren afbestiller rejsen, eller en rejseforsikring, der d(cid:230)kker udgifterne ved hjemtransport i tilf(cid:230)lde af ulykke eller sygdom. Hvad ang(cid:229)r den af det (cid:230)rede medlem beskrevne situation, hvor turistforsikringsd(cid:230)kning udelukkes for personer, der ikke er statsborgere i Det Forenede Kongerige, er Kommissionen af den opfattelse, at der er tale om en praksis, der fłlger af den forretningspolitik, som fłres af forsikringsselskabet eller af rejsebureauet, hvor vedkommende har bestilt sin rejse, s(cid:229)ledes at der ikke er tale om diskrimination, der er begrundet i nationalitet, og for hvilken en medlemsstat er ansvarlig. Kommissionen har ikke kompetence til at regulere kontraktm(cid:230)ssige tvister, som forbrugerne kan anl(cid:230)gge mod rejsebureauet eller forsikringsselskabet. De nationale domstole er kompetente til at tr(cid:230)ffe afgłrelse i en s(cid:229)dan sag og til at tage stilling til spłrgsm(cid:229)let om eventuel tilbagebetaling af fakturerede udgifter i henhold til en turistforsikring, der allerede er indeholdt i en pakkerejse, men som visse forbrugere ikke desto mindre er udelukket fra. I denne kontekst kan man i givet fald forlange relevante oplysninger, s(cid:229)ledes som foreskrevet i direktivet om pakkerejser. (1) EFT L339 af 27. 12. 1984. Dette direktiv er senest blevet (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets tredje direktiv 92/49/E(cid:216)F (EFT L228 af 11. 8. 1992) og R(cid:229)dets og Parlamentets direktiv 95/26/E(cid:216)F › EFT L168 af 18. 7. 1995. (2) EFT L 158 af 23. 6. 1990. (98/C 102/43) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2341/97 af Stephen Hughes (PSE) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: Forskellige regler for bilister Kan R(cid:229)det opstille en liste over, hvilke medlemsstater, der 1. 2. 3. forlanger, at der forefindes en advarselstrekant i bilen, forlanger, at der forefindes en ildslukker i bilen, tillader opbevaring af en forseglet dunk benzin (5 l) i bilens bagagerum? Svar (10. november 1997) R(cid:229)det r(cid:229)der ikke over de oplysninger, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem har udbedt sig. (98/C 102/44) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2348/97 af Patricia McKenna (V) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: Retsforfłlgelse af Khmer Rouge-lederne I en rapport for nylig opfordrede Amnesty International det internationale samfund til at v(cid:230)re med til at fłre de Khmer Rouge-ledere, som antages at have v(cid:230)ret ansvarlige for grove overtr(cid:230)delser af menneskerettighederne i Cambodja, for en domstol og słrge for, at de f(cid:229)r en fair rettergang