title: Verordnung (EG) Nr. 1435/97 der Kommission vom 23. Juli 1997 zur Bestimmung der Mitgliedstaaten, in denen im Wirtschaftsjahr 1996/97 Werbekampagnen zur Förderung des Traubensaftverbrauchs durchgeführt werden

eurovoc_concepts:
EU financing
food consumption
fruit juice
grape
marketing year
sales promotion

formats: html pdfa1b print


title: Meddelelse fra Kommissionen om informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimension - Mennesket i centrum - De næste skridt

eurovoc_concepts:
EU employment policy
information technology
labour market
social policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 23. 07. 1997 KOM(97) 390 endelig udg. MRnnRT jfl flE FRA KOMMISSIONEN OM INFORMATiONSSAMFUNDETS SOCIALE OG ARBEJDSMARKEDSMÆSSIGE DIMENSION Mennesket i centrum - De næste skridt. pi i « i» /,'••! fifaV-* • • 'Srt'W • • n m ! * *' • i li. ?'!'1 '* • • - W OT • ' ;, ! » ; j^ WT in Informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimension Mennesket i centrum - de næste skridt INDHOLDSFORTEGNELSE Resumé I. II. Mennesket i centrum - de næste skridt: formålet med denne meddelelse Et informationssamfund for alle 1. Adgang til informationssamfundet: de offentlige politikker kan gøre hele forskellen 2. Øget demokrati og bedre offentlige tjenester 3. Informationssamfundet og ligebehandling 4. Teknologi til fordel for handicappede 5. Støtte til udviklingen af sundhedsplejesystemer III. At arbejde i informationssamfundet 1. Fleksibilitet og tryghed: Den rette balance 2. Beskyttelse af data vedrørende ansatte 3. Opstilling af passende rammer for distancearbejde 4. Støtte til dialogen mellem arbejdsmarkedets parter som et middel til at fremme forandring 5. Arbejdsmiljø IV. Mulighederne bliver til jobs 1. Informationssamfundet og den europæiske beskæftigelsesstrategi 2. At forstå ændringerne i beskæftigelse og produktion 3. Udnyttelse af de nye jobmuligheder 4. Kvalifikationer, der sikrer et godt liv og arbejde 5. IKT og moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger V. Informationssamfundets sociale dimension - Vejen frem Bilag: Forkortelsesliste /* Resumé Informationssamfundet har vendt op og ned på vor dagligdag og giver samfundet som helhed vældige muligheder, der bør udnyttes. Men forandringerne har været så store og er sket så hurtigt, at de frembyder en udfordring for enkeltpersoner, visse grupper af borgere og visse regioner. Derfor må informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimensioner som påpeget i Kommissionens Agenda 2000 have en mere fremtrædende plads i den offentlige debat og i de politiske beslutninger. Kommissionen nedsatte i 1995 en ekspertgruppe på højt niveau og et informationssamfundsforum for at understrege den sociale dimensions betydning. Kommissionen fremlagde i 1996 en grønbog om Liv og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum som en opfordring til en dialog på politisk og socialt plan og en dialog mellem borgerne. Grønbogen gav anledning til en løbende debat om de sociale og arbejdsmarkedsmæssige spørgsmål og understregede behovet for en integreret politik på disse områder. I denne meddelelse sammenfattes de fremskridt, der er gjort for at integrere den sociale dimension i udviklingen af informationssamfundspolitikkeme. Endvidere beskrives de udfordringer, som foreningen af sociale, økonomiske og teknologiske mål frembyder. Meddelelsen er led i den rullende handlingsplan Europa i spidsen for det globale informationssamfund. Den har tre hovedformål: at bevidstgøre om informationssamfundets sociale konsekvenser, at integrere informationssamfundsdimensionen i de sociale politikker og aktioner, hvor det er hensigtsmæssigt, og endelig at finde frem til specifikke aktioner, der skal maksimere informationssamfundets bidrag til forbedring af beskæftigelsen og integrationen. 1. Fælles principper for udviklingen af informationssamfundet I grønbogen Mennesket i centrum foreslås en række fælles principper baseret på de ideer og værdier, der har formet Den Europæiske Union. Principperne skal tjene som ledetråd for de offentlige informationssamfundspolitikker og fik bred tilslutning under høringen. Kommissionen foreslår at opstille for de offentlige politikker på informationssamfundsområdet: følgende grundmålsætninger • at fremme adgangen til information • at styrke demokratiet og den sociale retfærdighed • at fremme beskæftigelsesegnetheden og den livslange læring • at styrke EU's økonomis evne til at skabe en stærk og bæredygtig vækst og beskæftigelse • at fremme lige muligheder for mænd og kvinder • at fremme den samfundsmæssige integration og hjælpe personer med særlige behov og manglende muligheder, således at de kan forbedre deres stilling • at forbedre den offentlige administrations kvalitet og effektivitet / b 2. Adgang til IKT1 som hjælp til at lære, arbejde og leve tilstræbte retfærdighed og effektivitet er betinget af adgang Opnåelse af den til informationssamfundets værktøjer. Adgang forudsætter disponibilitet, kontinuitet, rimelige priser, tilgængelighed og viden. Om vægten tippes i retning af et "inklusivt" eller "eksklusivt" samfund afhænger af, hvorledes disse spørgsmål behandles. De offentlige politikker kan gøre hele forskellen. Kommissionen opfordrer derfor medlemsstaterne til at gøre "adgang" til et hovedmål for udviklingen af nationale informationsstrategier. Kommissionen vil tage dette spørgsmål op i forbindelse med sin forestående gennemgang af universalservicens rækkevidde, kvalitet, niveau og pris. Kommissionen vil også organisere udvekslinger af erfaringer, diskussioner, evalueringer og sammenligninger af strategier og politikker, navnlig dem, der letter adgangen til ovennævnte værktøjer. Som anbefalet af Europa-Parlamentet vil Kommissionen søge at samarbejde med de øvrige fællesskabsinstitutioner om udarbejdelse af en kommunikationsstrategi, der letter adgangen til offentlig information. Spørgsmålet om kønsligevægten i informationssamfundet skal have større opmærksomhed for at sikre, at de potentielle fordele fordeles ligeligt, og for at undgå faren for, at den eksisterende kløft udvides. Kommissionen vil endvidere fremme initiativer på forskellige niveauer for at give handicappede bedre adgang til IKT og for at bevidstgøre om IKT's potentiale på sundhedsområdet. Kommissionen har foreslået, at skabelsen af et brugervenligt informationssamfund bliver et af hovedmålene for det kommende femte FTU-rammeprogram. 3. Fleksibilitet og tryghed i arbejdslivet IKT er et glimrende middel til at øge produktiviteten og dermed velstanden gennem nye former for arbejdstilrettelæggelse. I grønbogen Mennesket i centrum introduceres et nyt koncept som grundlag for den nye form for arbejdstilrettelæggelse. Det går ud på, at der skal skabes en ny balance mellem fleksibilitet for virksomhederne og tryghed for de ansatte. Kommissionen har fulgt op på dette koncept i den nye grønbog Partnerskab - vejen til fornyelse af arbejdstilrettelæggelsen for at stimulere arbejdsmarkedets parter til at skabe rammerne for en mere produktiv, demokratisk og lærende arbejdstilrettelæggelse. Sideløbende med denne debat har Kommissionen foreslået at styrke den europæiske forskning i nye former for arbejdstilrettelæggelse under det femte FTU- rammeprogram. Der vil blive etableret et europæisk netværk mellem nationale institutioner, der beskæftiger sig med dette spørgsmål. Kommissionen vil i 1998 fremlægge en meddelelse, hvori situationen med hensyn til beskyttelse af ansattes data vil blive analyseret. Kommissionen vil indlede høringer af arbejdsmarkedets parter om rammerne for udviklingen af distancearbejde; og give dialogen mellem arbejdsmarkedets parter en mere lette fremtrædende strukturomlægningerne og udvikle IKT som et værktøj på arbejdsmiljøområdet. for at rolle 4. Beskæftigelsesegnethed som et middel til at skabe flere og bedre arbejdspladser Skabelsen af flere og bedre arbejdspladser er et af de mest presserende behov for EU- medlemsstaterne. Forudsætningen er, at økonomierne moderniseres og produktiviteten forbedres. Anvendelsen af IKT har stor betydning. Men en grundlæggende, strukturbetinget hindring for beskæftigelsesfremgangen er den langsomme tilpasning af kvalifikationer til nye økonomiske og teknologiske strukturer. Dette er grunden til, at den europæiske beskæftigelsesstrategi med opbakning lægger stadig større vægt på beskæftigelsesegnethed som nøglen til at forbedre arbejdsmarkedets funktion. Der kræves en ny tradition for livslang uddannelse og læring og en selektiv omstrukturering af de offentlige udgifter til fordel for investeringer i menneskelige ressourcer. Kommissionen vil fortsat støtte sådanne investeringer gennem Den Europæiske Socialfonds mål 4 og fællesskabsinitiativet ADAPT. Der er fra Det Europæiske Råd i Amsterdam Informations- og kommunikationsteknologier. / o bevilget 162 mio. ECU yderligere til opbygningen af informationssamfundet (ADAPT-BIS) for perioden 1997-1999. Kommissionen støtter også foranstaltninger, der skal fremme udnyttelsen af den sociale økonomis beskæftigelsespotentiale. For at forbedre arbejdsmarkedets funktion vil Kommissionen fremme udviklingen og anvendelsen af IKT til at modemisere de offentlige arbejdsformidlinger og sammenkoble de nationale registreringssystemer via EURES. 5. Indsats på nationalt, europæisk og internationalt plan Det sidste kapitel indeholder en sammenfatning af, hvorledes Kommissionen vil styrke den sociale dimension ved en indsats på alle planer: • på nationalt og regionalt plan, hvor Kommissionen vil støtte medlemsstaternes bestræbelser for at tage hensyn til den sociale dimension ved den igangværende fastlæggelse af informationssamfundsstrategieme på europæisk plan, hvor Kommissionen vil integrere den sociale dimension i alle relevante fællesskabspolitikker og udnytte IKT's potentiale som værktøj for beskæftigelsespolitikken og den sociale politik på internationalt plan, hvor Kommissionen i de rette internationale fora vil fremme udviklingen og anvendelsen af teknologier, som kan medvirke til en forbedring af den sociale samhørighed og af leve-, lære- og arbejdsvilkårene for alle grupper i samfundet. id I. Mennesket i centrum - de næste skridt: formålet med denne meddelelse 1. Udviklingen af informationssamfundet giver store muligheder for at forbedre europæernes leve- og arbejdsvilkår. Men den hurtige teknologiske udvikling i de stadig mere globale økonomier er samtidig en stor udfordring for samfundet. til Udviklingen skal styres på en sådan måde, at der skabes informationssamfundets muligheder livskvaliteten. Kommissionen fremhævede betydningen heraf i sin handlingsplan fra 1994 Europas vej til informationssamfundet og fremlagde i juli 1996 grønbogen Liv og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum^. forbedre tillid for at 2. Grønbogen efterlyste så en for ideer række navnlig fordele, overveje til, hvorledes man bedst kunne udnytte informationssamfundets angår arbejdstilrettelæggelse, beskæftigelse og social samhørighed, og opfordrede til at af informationssamfundet i Europa. Grønbogen byggede også på arbejdet i to uafhængige grupper nedsat af Kommissionen, nemlig en ekspertgruppe på højt niveau (EHN), som havde behandlet informationssamfundets sociale aspekter, og et bredt anlagt informationssamfundsforum (ISF). De første rapporter fra begge grupper2 blev offentliggjort som supplement til grønbogen, og i april 1997 fremlagde EHN sin endelige rapport, som denne meddelelse til dels bygger på3. udviklingen principper fælles vidt for 3. Høringsprocessen - som officielt blev iværksat ved et kollokvium i Dublin i september 19964 - udløste en livlig debat på tre ikke skarpt adskilte niveauer: en politisk dialog, en social dialog og en dialog mellem borgerne. I alt blev over 130 besvarelser modtaget5, hvoraf over 40% kom ikke-statslige organisationer. Debatten har vist, at der er bred enighed om følgende punkter: fra • hvis informationssamfundet skal være til gavn for alle, skal det tilføres en stærk social dimension, ikke alene ved at integrere socialpolitikken i informationssamfundet, men også ved at man bruger informationssamfundet som et middel til at fremme et mere vidtfavnende og lærende samfund; • det skal sikres, at informationssamfundet ikke udvider de kløfter, der deler samfundet i dag. Folk bekymrer sig om, hvorledes informationssamfundet vil påvirke deres jobs, og frygter, at der opstår et samfund bestående af "informationsrige" og "informationsfattige"; • selv om overgangen til informationssamfundet i al væsentlighed er underlagt markedskræfterne, spiller de offentlige myndigheder en vigtig styrende rolle, idet de finder balancen mellem politikker, der skal fremme lige muligheder og sikkerhed, og politikker, der tilgodeser behovet for fleksibilitet og tilpasningsevne; 1 K0M(96) 389 * Building the Information Society for Us All. Første overvejelser fra Ekspertgruppen pâ Højt Niveau, januar 1996; Networks for People and their Communities. Første årsrapport fra Informationssamfundsforumet, juni 1996. 3 Building the Information Society for Us All. Endelig rapport fra Ekspertgruppen pâ Højt Niveau, april 1997. 4 Dokumenterne "Rapport om Dublin-kollokviet" og "Kildedokument vedrørende Dubiin-kollokviet" indeholder et resumé samt en nærmere redegørelse for drøftelserne under konferencen, både på stedet og på kollokviets website. 5 En detaljeret redegørelse for de officielle besvarelser vil blive offentliggjort af Kommissionen i d separat dokument. 25. 000 trykte kopier blev uddelt, og der var ca. 20. 000 opkald til website. • hovedansvaret ligger ganske vist hos medlemsstaterne, men EU spiller en væsentlig rolle. 4. Denne meddelelse - som er led i Kommissionens rullende handlingsplan Europa i spidsen for det globale informationssamfund6 - beskriver Kommissionens strategi for yderligere at styrke informationssamfundets sociale dimension, i særlig grad i forbindelse med Agenda 2000. Meddelelsen har tre hovedmål: • at koordinere udbredelsen af kendskabet til arbejdsmarkedsmæssige og sociale implikationer; informationssamfundets • at tage højde for informationssamfundsdimensionen i så vidt muligt alle sociale politikker og aktioner, navnlig på europæisk plan; • at påvise specifikke aktioner, som skal maksimere informationssamfundets bidrag til fremme af beskæftigelsen og den samfundsmæssige integration. 5. Meddelelsen bygger navnlig på de fælles principper, der er opstillet i grønbogen - og som fik bred tilslutning under høringen. Principperne går ud på, at den følgende offentlige politik til fremme af informationssamfundet skal have grundlæggende mål: • at fremme adgangen til information; • at styrke demokratiet og den sociale retfærdighed; • at fremme beskæftigelsesegnetheden og den livslange læring; • at styrke EU's økonomis evne til at skabe en stærk og bæredygtig vækst og beskæftigelse; • at fremme lige muligheder for mænd og kvinder; • at fremme den samfundsmæssige integration og hjælpe personer med særlige behov og manglende muligheder, således at de kan forbedre deres stilling; • at forbedre den offentlige administrations kvalitet og effektivitet. 6. På de områder, der behandles i denne meddelelse, er det medlemsstaterne, der har hovedansvaret for den førte politik. Under høringen havde Kommissionen møder med medlemsstaterne med henblik på udveksling af oplysninger om igangværende initiativer. Mange af medlemsstaterne har fastlagt strategiplaner informationssamfundet7, andre er ved at udarbejde eller -programmer grønbøger som optakt til konkrete aktionsplaner8, og resten har iværksat initiativer, projekter eller programmer forskningen eller anvendelsen af applikationerne på særlige områder. De vigtigste af de behandlede sociale aspekter vedrører adgang, uddannelse, elektronisk adgang til statens information, bevarelse af kulturarven og projekter til demonstration af applikationer af almen interesse. fremme af for til 7. De mange strategier og initiativer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk for sit plan skal supplere hinanden og koordineres. Kommissionen kan vedkommende gennem sin egen strategi og sine egne programmer bidrage til udviklingen af informationssamfundets sociale dimension ved at: 6 KOM (96)607 7 Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. 8 Spanien, Portugal og Østrig. • bistå medlemsstaterne med at udvikle og gennemføre deres strategier og • • programmer; tage specifikke initiativer på sine ansvarsområder; integrere informationssamfundsdimensionen i alle socialpolitiske og andre områder; • sikre, at der fuldt ud tages hensyn til sociale behov i Fællesskabets FTU- programmer9; • gøre en indsats på internationalt plan. 8. Den europæiske informationssamfundsstrategi, som blev fastlagt i 1994, har allerede vist sig at være en succes og har haft en stor indflydelse på mange politiske områder, både på europæisk og på nationalt plan. Kommissionen er af den opfattelse, at man for at udnytte informationssamfundets muligheder bør styrke den sociale dimension yderligere. Dette var inspirationen til grønbogen Mennesket i Centrum. I denne meddelelse gøres der rede for Kommissionens fremtidige strategi på dette område. II. Et informationssamfund for alle 11. 1 Adgang til informationssamfundet: de offentlige politikker kan gøre hele forskellen 9. For at høste såvel de økonomiske som de sociale fordele ved teknologiske fremskridt og forbedre menneskets livskvalitet må informationssamfundet bygge på principperne lige muligheder, medbestemmelse og integration for alle. Dette kan kun realiseres, såfremt alle har adgang til i hvert fald de vigtigste nye tjenesteydelser og applikationer, som informationssamfundet tilbyder. Adgang forudsætter disponibilité^ kontinuitet, rimelige priser, tilgængelighed og viden. Om vægten tippes i retning af et "inklusivt" eller "eksklusivt" samfund afhænger af, hvorledes disse spørgsmål behandles. De offentlige politikker kan gøre hele forskellen. 10. Den moderne infrastruktur, applikationerne og tjenesteydelserne bør være disponible til rimelige priser. Industrien vil maksimere sin indsats på dette område, såfremt regeringerne sørger for passende forskriftsmæssige rammer, der fremmer loyal konkurrence og innovation. For at dette kan ske, må medlemsstaterne overholde den tidsplan, der er aftalt for liberaliseringen af i telekommunikationsmarkederne, hvilket vil telekommunikationssektoren og i økonomien som helhed og derved skabe nye levere nye applikationer og for at muligheder tjenesteydelser. af får alle at liberaliseringsprocessen, har Kommissionen anbefalet medlemsstaterne at give høj prioritet til færdiggørelsen og opgraderingen af telekommunikationsnettene og supplere dem med efterspørgselsstimulerende foranstaltninger10. for den private sektor at forøge konkurrenceevnen regioner fordel sikre, For 11. Kommissionen har også tilskyndet medlemsstaterne til at overveje rækkevidden af universalservice og begrebet offentlig adgang. Indføjelsen i Amsterdam traktaten af en ny artikel om tjenester af generel økonomisk interesse understreger betydningen af dette spørgsmål, navnlig for de dårligt stillede 9 Kommissionen har foreslået, at et af de teknologiske og videnskabelige mål for det kommende femte FTU-rammeprogram bliver skabelsen af et brugervenligt informationssamfund. 10 Kommissionens meddelelse Samhørighed og informationssamfundet. KOM (97) 7 for dem, der bor grupper samt landdistrikter og randområder. Den i teknologiske udvikling og liberaliseringsprocesserne har fået omkostningerne ved at lagre, behandle og transmittere data til at falde kraftigt. Priserne på kommunikationer og (IKT-) hardware og software kan imidlertid stadig udgøre en hindring. PC'er og Internet-adgang i hjemmene er endnu navnlig forbeholdt personer med høje indtægter og et højt uddannelsesniveau. informations- og kommunikationsteknologisk 12. De hurtigt skiftende teknologiske rammer bevirker, at universalservice er et dynamisk begreb under stadig udvikling, som må revideres jævnligt, hvis det skal opfylde folks behov og forventninger. At give folk adgang til avancerede tjenesteydelser og applikationer via offentlige faciliteter såsom biblioteker, skoler og andre kommunale mødesteder betragtes af nogle som en slags universalservice. Ekspertgruppen på højt niveau har tilsvarende anbefalet en undersøgelse af begrebet "universal samfundsservice", som er en udvidelse af begrebet universalservice, således at dette kommer til at omfatte en grundlæggende adgang til nye informationstjenester, men samtidig begrænser har visse universalserviceforpligtelsen Rådgivningsgruppen oprettes videnscentre, hvor man kan få kendskab teknologier og de kvalifikationer, der kræves11. for Konkurrenceevne anbefalet, at der institutioner. til de nye Endvidere til 13. Lige adgang er baseret på tilgængelighed. IT-hardware og -tjenesteydelser bør konstrueres således, at de ikke diskriminerer visse grupper, rejser hindringer og udelukker disse grupper fra at bruge dem. Begrebet "universelt design" kan være vejen frem12, og forskningsprogrammerne og industrien bør øge deres bestræbelser på at løse de problemer, som et uhensigtsmæssigt design giver. Mere generelt er det afgørende, at software og hardware er brugervenligt, hvilket navnlig gælder ældre mennesker, som kan have problemer med at skaffe sig adgang til den nye teknologi. For eksempel kan adgang til Internettet gennem TV give i informationssamfundet. tjenesteydelser flere adgang til de nye langt 14. Adgang afhænger at på, folks tyder også af befolkningens viden om de muligheder, som informationssamfundet tilbyder. For at opnå den nødvendige viden og formidle den bredt kræves det, at borgerne uddannes i brugen af de nye teknologier, og at IKT integreres i vore uddannelsessystemer, navnlig i skolerne. Der er noget, og der informationssamfundets muligheder ligger på et lavt niveau, særlig blandt kvinder, arbejdsløse og arbejdstagere i andre fag end kontorfagene. Det bliver stadig vigtigere at udbrede kendskabet til IKT blandt ældre, særlig på grund af de demografiske tendenser, livslang uddannelse og etableringen af fleksible overgange fra arbejde til pensionering. Visse medlemsstater har iværksat målrettede bevidstgørelseskampagner. Kommissionens nylige indkaldelse af forslag vedrørende det flerårige informationssamfundsprogram fokuserer på undersøgelser, demonstrationsaktioner og andre ledsageforanstaltninger, harunder aktioner, der er rettet mod specifikke socialgrupper13. teknologierne viden om 11 Enhancing European Competitiveness. Rådgivningsgruppen for Konkurrenceevne, december 1 9 9 5. 12 For eksempel har den danske regering iværksat visse pilotprojekter til fremme af samarbejde om udvikling af IT-produkter og tjenesteydelser med "universelt design". 13 Jf. indkaldelse af forslag 97/C 1 4 8 / 07 fra Kommissionen. EFT C 148/15 af 16. 5. 97. 4 Kommissionen? aktionen « tilskynder medlemsstaterne til at sikre, at adgang bliver et centralt mål for deres informationssamfundsstrategfer; * vil indøn 1» fanuar 1$$$ gennemgå 03 udarbejde en rapport om unîversateervîcens rækkevidde, kvalitet, niveau og pris og rapport om vil gennemførelsen af direktivet $m- anvendelsen af det âhne telefoninetværk og om ùnivèrsafserytce; 3 1, december 189$ aflægge før * vil fortsætte sine bevidstgøreisesektjoner og på Qtundteo, af the European Survey of information Society Projects and Actions <ESIS) organisere udveksling af erfaringer, drøftelser, evalueringer og sammenligninger af strategier og politikker, navnlig med henblik på at lette adgangen til tjenesteydelserne, * vil undersøge, hvorvidt der kan oprettes videnscentre med henblik på at lette adgangen tit teknologi og erhverveise af kvalifikationer i informationssamfundet 11. 2. Øget demokrati og bedre offentlige tjenester 15. Fremkomsten af netværksbaseret kommunikation som f. eks. Internettet gjort det meget enklere og billigere at formidle oplysninger og at kommunikere på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan, samtidig med at de mere traditionelle massemedier bevares. På den anden side vil udviklingen af et livskraftigt informationssamfund med et godt image blive hæmmet, såfremt de eksisterende standarder og den gældende praksis inden for de offentlige medier ignoreres til skade for pluralismen eller således, at voldeligt, racistisk eller pornografisk materiale får uhindret adgang til Internettet. Kommissionen har behandlet sidstnævnte problem i sin grønbog om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med informationsformidling og audiovisuelle tjenester14 og i meddelelsen om ulovligt og skadeligt materiale på Internettet15. 16. Der er også spørgsmålet om åbenhed i forvaltningen og om, hvorledes de offentlige politikker kan udnytte IKT's potentiale til at støtte demokratiske f. eks. ved at udvikle et elektronisk demokrati, processer og rettigheder, fremme aktindsigten og udvikle særlige tjenester for grupper, som ikke har let adgang til information (f. eks. vandrende arbejdstagere og deres familier). Navnlig vil der være store fordele forbundet med at lade initiativerne til fremme af åbenhed i forvaltningen omfatte de europæiske institutioner. Derfor bør der på Offentlige informationskontorer og adgangsfaciliteter kan spille en afgørende rolle, når der skal skaffes adgang til oplysninger vedrørende offentlige tjenesteydelser. En tættere og mere effektiv vekselvirkning med forvaltningen på lokalt og forsøgsbasis iværksættes specifikke initiativer. 14 KOM(96)486. 15KOM(96)487. regionalt plan kan være et af de hurtigste midler til påvisning af informationssamfundets potentiale. Visse regioner og lokalsamfund har allerede etableret netværk med henblik på at lære, at informere og at udveksle erfaringer. Initiativer som f. eks. IRIS-initiativet16' RISI17-pilotprojekterne og Bangemann Challenge™ har bidraget væsentligt til bevidstgørelsen og udvekslingen af eksempler på god praksis. 17. Kommissionen er ved at udarbejde en grønbog om adgang til og udnyttelse af information i den offentlige sektor med henblik på at fremme debatten om Fællesskabets valgmuligheder med hensyn til overholdelse af borgernes ret til adgang til information i den offentlige sektor og betingelserne for kommerciel udnyttelse heraf. Kommissionen har iværksat aktiviteter under forskellige programmer (f. eks. IDA19, lnfo-2000, og andre programmer under FTU- rammeprogrammerne) for at bidrage til udviklingen af telematiske applikationer for de offentlige forvaltninger. Mål: ¥M frwnm* mInnovativ ammMmM IKT Inden for det offentlige log høje standarder for den praktiske anvendelse af Internet- f føs èWdè o^snlnyer og ijeheste'r & *t f or Indholdet heraf. Nøgle- aktioner: * Kommissionen vil; « î overensstemmelse med Europa-Parlamentets holdning20 samarbejde med de øvrige europæiske institutioner om udarbejdelse af en kommunikations- og informationsstrategi, der kan lette befolkningens og organisationernes adgang til institutionerne; \ henhoid til Rådets resolution af 17* februar 199721 tilskynde medlemsstaterne til at fremme seivjostitssystemer, der kan beskytte Internettet mod skadeligt materiale - og på EU-plan koordinere udvekslingen af 6^t\ bedste praksis og indsatsen til fremme af i midler organisationers arbejde i første halvår 199$ efter debatten om grønbogen Adgang til og udnyttelse af information i<føn offenttige sektor fremlægge en meddelelse med forslag til foranstaltninger. til at støtte sådanne forskningen * 11. 3. Informationssamfundet og ligebehandling 18. Informationssamfundet giver en enestående lige muligheder og omlægge arbejdet og dagligdagen. Der er dog behov for en større indsats, hvis det skal sikres, at de potentielle fordele er ligeligt fordelt og lejlighed til at fremme 1^ Inter-Regional Information Society Initiative med deltagelse af Valencia, Piemonte, det centrale Makedonien, Sachsen, Nord Pas-de-Calais og North West England. Formålet er at fastlægge strategier for etableringen af informationssamfundet i Ctftr. områder og udveksle erfaringer. 17 Regional Information Society Initiative-projekter i henhold til artikel 6 i forordningen om Den Europæiske Socialfond og artikel 10 i forordningen om Den Europæiske Regionaludviklingsfond. 18 Konkurrence om brugen af informationsteknologier i byer af samme størrelse, der blev lanceret af Stockholm i 1994. 19 Fællesskabsprogram vedrørende telematisk udveksling af data mellem administrationerne, 1995-1997. Programmet støtter projekter som f. eks. EURES (European Employment Services), TESS (Telematics for Social Security) og EUPHIN (European Union Public Health Information Network). 20 Europa-Parlamentets betænkning om Kommissionens meddelelser Informationssamfundet - Fra Corfu til Dublin og Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan. PE 221. 848/fin. 21 EFT C70 af 6. 3. 1997. færre muligheder for at undgå faren for at øge de eksisterende forskelle. Da forholdsvis få kvinder uddanner sig inden for videnskab og teknologi, har kvinder imidlertid i for helt at udnytte de nye teknologiers øjeblikket beskæftigelsesmæssige fordele (f. eks. højt kvalificerede jobs i IKT-sektoren, hvor kvinderne er underrepræsenteret). Dette nødvendiggør yderligere bestræbelser for at sikre en "kønsneutral" IKT-undervisning i skolerne, højne kvalifikationsniveauet (jf. afsnit IV. 3) og samtidig fremme fleksible arbejdstider og trygheden i ansættelsen22. 19. IKT kan ligeledes bidrage til at give kvinder et mere positivt og diversificeret i image, ændre mentaliteten, få kvinder informationsproduktionen. Fællesskabets fjerde handlingsprogram om lige muligheder23 omfatter bl. a. projekter vedrørende etablering af europæiske databaser med oplysninger om kvindelige eksperter og beslutningstagere, anvendelse af IKT ved undervisningen af dårligt stillede kvinder og udnyttelse af Internettet til bevidstgørelse om ligestillingsproblemer. til at deltage mere aktivt Mål: Nøgle- aktioner: Kommissionen vit: * opfordre Det Hådøivende Udvalg for Uge Muligheder til at rådgive om, hvoriedes informationssamfundet kan integreres yderligere i det fjerde handlingsprogram, navnlig på grundlag af ^initiativet BMPIQYMENT-NQW; * organisere et rundbordsmøde med erhvervslivet for at vurdere informationssamfundets følger for ligestillingen metlem kønnene og fremlægge, sine konklusioner på 4m kommende europæiske konference om kønsdimensionen î strukturfondenes virksomhed* fremme opretteisen af websites i forbindeise med projektert * èm finansieres under det fjerde handlingsprogram, etablere netværksforbindelse finansieret under andre fællesskabsprogrammer? « $ andet halvår 1997 arrangere en konference med Europa- Parlamentet om kvinders rolle i videnskabens verden* til projekter 11. 4. Teknologi til fordel for handicappede 20. I grønbogen blev det fremhævet, hvorledes IKT kan og bør anvendes til at fremme en bedre livskvalitet og lige muligheder for handicappede. Inden for de seneste ti år har man udviklet såvel applikationer, der specifikt tager sigte på handicappedes behov, som mere generelle applikationer af særlig relevans for disse grupper. Disse applikationer giver nye muligheder for adgang til (f. eks. telemedicin), for at handle hjemmefra (f. eks. fjerntjenesteydelser teleshopping), for at deltage i nye former for arbejde og uddannelse (f. eks. fjernundervisning og distancearbejde) og for interpersonel kommunikation (f. eks. videotelefoni). Et godt eksempel er reiætjenestesystemet, som oversætter begge veje - fra tekst til stemme og fra stemme til tekst. 22 Arbejdsmarkedets parter har den 6. Juni 1997 indgået en europæisk rammeaftale om deltidsarbejde for at afskaffe diskriminationen af personer, der arbejder på deltid. 23 Rådets afgørelse af 22. 12. 1995, EFT L 335 af 31. 12. 1995. Relætjenester har vundet stor udbredelse i USA som en public service forpligtelse og giver døve eller talehæmmede personer mulighed for at kommunikere med andre. I lovgivningsmæssig sammenhæng er det nødvendigt at tage mest muligt hensyn til de handicappedes særlige behov, hvad angår universalservice. 21. Blandt de største udfordringer på dette område kan nævnes omkostningerne ved at udvikle adgangssoftware til brug for både borgerne og de offentlige informationsudbydere. Et andet problem er, at informationer leveres på en måde og i et format, som ofte er diskriminerende over for personer med synsproblemer eller indlæringsvanskeligheder. Det er også vigtigt, at IKT- ydelserne og udviklingen af fleksibilitet. Kommissionen har pålagt24 en intern ad hoc-gruppe at undersøge mulighederne for et særligt initiativ på europæisk plan, som bygger på tidligere erfaringer med IKT-applikationer til fordel for handicappede. Kommissionen har foreslået, at det femte FTU-rammeprogram kommer til at omfatte aktioner, som fokuserer på handicappedes sociale integration. IKT præges af kreativitet og Mål: | At Ift/JåriST hindic^arøs#eV"^ 'informationssamfundet^/ =' "f*^';*,. Integration Î Nøgle- aktioner: Kommissionen vtf tage initiativ tilt + at fremme samarbejdet mellem industri, forskningscentre og brugerrepræsentanter (navnlig Det Europæiske Handicapforum), m^6 henblik på opstilling af specifikationer, der er tilpasset handicappede, og bidrage til at omsætte FTU^resuitaterne i produkter, åer kan sælges til rimelige priser, og yde konsulent- og uddannelsesstøtte i éeû forbindelse; * under 4$n forestiende gennemgang af1 universalserviceydelser at undersøge, hvilke ydelser begrebet universalservice skal omfatte for at opfylde handicappedes behov, og hvilke ydelser der kan tænkes at blive aktuelle med tiden; * fortsat at fremme projekter vedrørende handicappede som led i det flerårige informationssamfundsprogram; * bygge videre p£ det $&matbe}dQt der er ved at blive iværksat på dette område inden for rammerne af "den transatlantiske dagsorden*. 11. 5. Støtte til udvikling af sundhedsplejesystemer 22. Brugen af IKT er ved at ændre sundhedsplejeteknologierne radikalt og bidrager til at forbedre diagnosticerings- og behandlingsmulighederne. Der dukker konstant nye områder op, hvor IKT kan anvendes til at finde frem til spredte tilfælde af smitsomme sygdomme og inden for epidemiologisk overvågning. IKT f-3iyttes også til at give patienter fra fjerntliggende egne mulighed for at konsultere en læge. Andre eksempler på IKT's anvendelsesmuligheder findes inden for selvpleje og hjemmepleje. Men det er, som EHN har fremhævet, vigtigt at undgå at gøre forholdet mellem patienter og læger m. v. helt upersonligt. 24 Kommissionens meddelelse om Lige muligheder for handicappede, K0M(96) 406. 8 23. Den øgede brug af IKT kan også medvirke til at sænke omkostningerne og forbedre kvalitetskontrollen. Udviklingen af IKT til brug i sundhedssektoren involveres, at deres kvalifikationer forudsætter, at sundhedspersonalet revurderes, og at der udvikles standarder. Databeskyttelse har særlig betydning for sundhedsplejesektoren, navnlig i forbindelse med sygejournalerne og de etiske normer. Også det professionelle ansvar må tages i betragtning. 24. Kommissionen yder for tiden som led i det fjerde FTU-rammeprogram støtte til over 100 telematikprojekter på sundhedsplejeområder. Projekterne går lige fra telematikstøttet samarbejde mellem læger, sygeplejersker og lignende og information af borgerne til fjerndiagnosticering, fjernkonsultation og akut lægebehandling. Kommissionen har foreslået, at der under det femte FTU- rammeprogram gives prioritet til udviklingen af edb-styrede lægevidenskabelige systemer og sikre netværk med høj kapacitet på sundhedsområdet. Kommissionen overvejer også de sundhedsmæssige konsekvenser af radiomagnetisk stråling fra mobile kommunikationer. Disse aktiviteter suppleres af i forbindelse med G7's Global Healthcare Applications Projects25. Kommissionen har for nylig anmodet tre europæiske fælles standardiseringsinstitutioner om at udarbejde og gennemføre et arbejdsprogram vedrørende standarder for at fremskynde udviklingen af IKT- teknologier i sundhedssektoren. feasibility-undersøgelserne Mål: rA\ bevidstgøre. om % sundhedssystemerne îKT's T 'rrnrttøhed for at forbedre #*: Nøgle- aktioner: en en og vurdering resultaterne videreformidle rapport med Kommissionen vil: af * udarbejde informationssamfundets sundhedsmæssige konsekvenser og bf. a* gennemgå FTU p§ dette område og midlerne til at samle resultaterne i en pulle; ÛQÛ * udnytte sundhedsrelaterede forskning, der finder sted i henhold ti! Fællesskabets FTU*remmeprogrsmmer, navnlig på områder som ieks. telematikapplikationer og de mobile kommunikationers sundhedsmæssige konsekvensen * anvende IKT til at udvikle et netværk på fællesskabsplan med henblik på a) at udveksle sundhedsdata til påvisning af sygdomsincidenser, vurdere virkningerne af den offentlige sundhedspolitik og udveksle oplysninger om trusler mod folkesundheden og b> at udbrede kendskabet til og støtte de europæiske folkesundhedsprogrammer; * styrke det internationale samarbejde for at sikre, at G-7* pilotprojekterne følges o p/ af 25 International harmonisering af dalatort inden for sundhedspleje, en flersprog^ h r i ft \jrarrkm I IQw TOV Ud i* III. At arbeide i informationssamfundet 111. 1. Fleksibilitet og tryghed: Den rette balance 25. Informationssamfundet medfører store omvæltninger for virksomhederne og deres organisation. Men indførelsen af ny teknologi fører ikke automatisk til bedre resultater. En integreret fremgangsmåde synes at være nødvendig for at indføre IKT med gode resultater. Fremgangsmåden skal kombinere indførelsen af IKT med organisatoriske ændringer og udvikling af menneskelige ressourcer. Et af hovedbudskaberne i grønbogen Mennesket i centrum var behovet for en kvalificeret debat om arbejdslivets modernisering, navnlig om, hvorledes der kan opnås balance mellem fleksibilitet og tryghed. 26. Høringsprocessen har vist, at ansatte og fagforeninger frygter, at indførelsen af IKT og nye former for arbejdstilrettelæggelse vil føre til mindre jobsikkerhed og ringere arbejdsstandarder. Nødvendigheden af at sikre overholdelse og beskyttelse af folks rettigheder er blevet fremhævet. Man har særlig været bekymret ufaglærte, distancearbejdere og kvinder generelt). Nogle har påpeget, at højt kvalificerede arbejdstagere (f. eks. edb-programmører) også kan blive berørt, idet IKT gør det muligt at lægge arbejdsopgaver ud til andre dele af verden. Tilpasningen af arbejdsstyrken til informationssamfundets krav og behov skal modsvares af en indsats for at involvere arbejdstagerne i udformning, udvælgelse og anvendelse af teknologier og organisatoriske forandringer. arbejdstagere grupper (f. eks. visse for af 27. Kommissionens grønbog om Partnerskab til fornyelse - Vejen af arbejdstilrettelæggelsen** henledes opmærksomheden på, hvorledes nye måder at tilrettelægge arbejdet på kan bidrage væsentligt til at styrke erhvervslivets konkurrenceevne. Kommissionen har ligeledes bidraget til en nyvurdering af arbejdslivets institutioner gennem meddelelsen Modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse i Den Europæiske Union21. Mål 4 samt EF-initiativet ADAPT (herunder i en forbedret udgave informationssamfundskomponenten ADAPT-BIS) og Z. £CW4/?DO-programmet støtter indførelsen af nye former for arbejdstilrettelæggelse ved at opkvalificere ansatte og ledere, forbedre deres tekniske færdigheder, hjælpe små og mellemstore virksomheder med at indføre nye til bestemmelse af fremtidige kvalifikationskrav som grundlag for udvikling af - menneskelige systemer. Kommissionen har i sin første handlingsplan for innovation i Europa Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende iværksat en række tværnationale pilotaktioner for at finde frem til den bedste praksis på i ledelses- innovationsledelse. Formålet er at udvikle nye organisationsformer for virksomhederne. forbedre uddannelsesstøttestrukturer og uddannelsesområderne innovationsfremmende ledelseskoncepter, ressourcer og uddannelser værktøjer faktor2* udvikle bedste og og de 26 KOM (97) 128. 27 K0M(97) 102. 28 KOM (96) 589. 10 Mål: Nøgle- aktioner: i ^ overvåge partnerskal? med medlemsstaterne Kommissionen vifc * i først hafyèr J99& efter debatten om grønbogen Partnerskab », Vefçà til fpmy&teç $f ørkejdctitættø&pgelsen fremsætte forslag til aktioner; • ESF- programmeringen \ forbindeise mød Samdige strukturfondmåt og for at sikre, at ^^initiativerne BMPLOWBMT og ADAPT arbejdstiiretteie&ggefsesaspektet Intigèt heri, og tagè behørigt hensyn til resultaterne heraf ved udarbejdelsen af forslag til revision af strukturfondene? * etablere et europæisk net, som omfatter specialister på dette område, f,eks, Acteur Group1* og Det Europæiske institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, med henblik pi et styrke 4en europæiske forskning og udvikling på organisationsområdet, finde frem til og udveksle oplysninger om god praksis, fremme samarbejdet og støtte sektorer og regioner, som halter bagefter; « som og innovationshandiingsplanen foreslå yderligere forskning i nye former for arbejdstilrettelæggelse og produktion. FTU-rammeprogrammerne led Î III. 2. Beskyttelse af data vedrørende ansatte til 28. Brugen af IKT har gjort det lettere end nogensinde før at lagre, behandle og få adgang information. Det er blevet muligt konstant at overvåge arbejdstagerne og indsamle data vedrørende forskellige aspekter af deres aktiviteter, eventuelt uden deres viden, enten det er af sikkerhedsårsager eller for at måle og forbedre produktiviteten. Men IKT giver også i høj grad mulighed for at indsamle og behandle data om arbejdstagerens personlige adfærd, følger, såfremt aktiviteter og karakteristika, hvilket kan oplysningerne misbruges. få alvorlige 29. Samtlige medlemsstater har en omfattende lovgivning fællesskabsplan lovgivninger på til beskyttelse af borgerne mod misbrug af personoplysninger og til beskyttelse af deres grundlæggende rettigheder på dette område. Direktiv 95/46/EF harmoniserer disse for udvekslingen af personoplysninger, hvor der samtidig fuldt ud tages hensyn til borgernes grundlæggende rettigheder og navnlig privatlivets fred. Dog må visse spørgsmål, f. eks. behandling af data om ansattes helbred, arbejdstagerrepræsentanters rolle eller brugen af teknisk overvågningsudstyr, til ansattes specifikke eventuelt undersøges nærmere finde ret så indeholder et beskyttelsesbehov. De nuværende nationale fragmentarisk regelsæt, hvad angår behandlingen af ansattes data. fjerne hindringerne frem love for at for at som 29 Acteur Group er en uformel gruppe, som hvert år mødes for at udveksle erfaringer om udviklingen af nye former for arbejdstilrettelæggelse, og hvis medlemmer kommer fra de nationale institutter, som beskæftiger sig med arbejdsvilkår og organisatoriske forandringer. 11 Mål: Nøgle aktioner: i* fl&ff \. S"" • if, tt%tr , S*/ , ftAs/Vi, situationen Kommissionen vil; î første halvår 1998 fremlægge en meddelelse, hvori 4m • analyserer af arbejdstagernes rettigheder pg friheder, navnlig privatlivets fred, i forbindelse med behandlingen af oplysninger og brugen af tekniske ov^rySgnfngsanordftingerî • fønrmft" Jfct^øgiør*'«tø kan anvendes for at beskytte privatJîveôlrWAm led i det' ferhfé FTU^ernmeprogram* beskyttelsen vedrørende III. 3. Opstilling af passende rammer for distancearbejde IKT deres gennem arbejdsgiver 30. Populært betragtes distancearbejdere som folk, der arbejder hjemme, men er forbundet med (hjemmebaseret distancearbejde). Men distancearbejde omfatter også andre former som f. eks. distancearbejde med flere arbejdssteder, freelance distancearbejde samt mobilt distancearbejde. Fælles for alle former er anvendelsen af telekommunikation som et redskab til fremme af den tidsmæssige og geografiske fleksibilitet i arbejdet. Dette vil ofte indebære, at man arbejder uden for et traditionelt kontormiljø. Distancearbejde er imidlertid blevet mindre udbredt, end man oprindelig regnede med. Dette stemmer ikke overens med den tilsyneladende store og voksende interesse for distancearbejde blandt befolkningen30. Visse regeringer har indledt pilotforsøg med henblik på at indføre distancearbejde i den offentlige administration (f. eks. Nederlandene, Sverige og Italien). samt socialsikringsregler 3 1. I 1996 gennemførte Kommissionen i samarbejde med Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene en sammenligning af nationale kollektive arbejdsmarkeds-, arbejdsmiljø- og overenskomster på distancearbejdsområdet. Der synes ikke at være nogen fælles retlig definition af distancearbejde, og der er næsten ingen specifik for distancearbejde er underkastet de lovgivning herom. Visse almindelige retsregler, mens andre er underkastet specifikke regler vedrørende hjemmearbejde og arbejde som selvstændig. I enkelte tilfælde er der indgået kollektive overenskomster, og i andre tilfælde er der indgået individuelle aftaler, såvel skriftlige som mundtlige, om distancearbejde. Såvel EHN som Informationssamfundsforumet har anbefalet, at medlemsstaterne bringer klarhed over den retlige og skattemæssige situation med hensyn til de forskellige former for distancearbejde og tilpasser de sociale og retlige rammer i overensstemmelse hermed. Høringsprocessen har vist, at der stadig er behov for at vide mere om distancearbejdets indflydelse og følger. former 30 Det skønnes, at der i 1994 var ca. 1,25 millioner distancearbejdere i Europa (EUR-12), dvs. ca. 1,21% af den europæiskee arbejdsstyrke (endelig rapport vedrørendeTELDET-projektet. Empirica and Work Research Centre. Juli 1995). Det samme projekt har vist, at over 40% af europæerne er interesseret i at at udføre distancearbejde, hvilket er mere end en fordobling af den interesse, der var i 1980'erne. 12 Mål: At forbedre vilkårene for udvikling af distancearbejdet Nøgle- aktioner: fællesskabsaktion i hvilket omfang en i første halvår 1998 indlede høringer med arbejdsmarkedets parter om, til beskyttelse af Kommissionen vil : • hvorvidt og distancearbejdere kan anbefales; • fortsætte sit samarbejde med Det Europæiske institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene med henblik på at undersøge distancearbejderes arbejdsvilkår; foreslå at give forskning i teknologier, der kan støtte distancearbejde, og • i distancearbejdets sociale og beskæftigelsesmæssige konsekvenser, en mere fremtrædende rolle i det femte FTU-rammeprogram; • • undersøge, Kommissionens tjenestegrene. fortsat støtte aktiviteter, der udbreder kendskabet til distancearbejde; distancearbejde hvorledes indføres inden kan for III. 4. Støtte til dialogen mellem arbejdsmarkedets parter som et middel til at fremme forandring om går uden Dette oftere stadig skyldes traditionelle fortsætte den tilnærmelse af de fremkomsten 3 2. Høringen har i overensstemmelse med grønbogen vist en klar enighed om, at loyale, demokratiske og produktive dialog det er vigtigt at mellem arbejdsmarkedets parter i informationssamfundet. Dialogen er imidlertid ved at antage helt nye former i informationssamfundet, fordi arbejdsmarkedets parter kollektive fleksible overenskomstforhandlinger. produktionssystemer, globaliseringen af markeder og produktion samt den indbyrdes traditionelt har været adskilt. Informationsvirksomheden, høringerne og forhandlingerne bør finde sted på det plan, hvor de industripolitiske afgørelser træffes, men der skal samtidig tages hensyn til de nye former for arbejdstilrettelæggelse, der bliver stadig mere almindelige. I denne forbindelse er der i direktivet om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg31 for høringerne på EU-plan, og Kommissionen har for nylig iværksat den første høring af arbejdsmarkedets parter med henblik at rammebestemmelser på fællesskabsplan informations- og høringsprocedurerne på nationalt plan. Bestemmelserne skal supplere Fællesskabets lovgivning på dette område og gøre den mere sammenhængende. retligt bindende industrier, der fastsat en fastsætte ramme for af 3 3. af om udviklingen fremhæves det, at beskæftigelse, dialogen mellem I Kommissionens meddelelse arbejdsmarkedets parter32 fleksibilitet på fremtidige dialog arbejdspladsen og arbejdsvilkår bør prioriteres højt mellem arbejdsmarkedets parter. Kommissionen vil opfordre parterne til at styrke den europæiske dialogs rolle med henblik på at udveksle erfaringer, der letter den integrerede strukturomlægning på arbejdsstederne. Omlægningen skal ske på grundlag af principperne om organisatorisk og teknologisk jobskabelse. Den innovation, udvikling af menneskelige hvor igangværende til en Fællesudvalget rammeaftale - er et godt eksempel på de forandringer, der er undervejs, og det strukturomlægning for Telekommunikation bestræber sig på at nå telekommunikationssektoren ressourcer og - frem i den i 31 Rådets direktiv 94/45/EF af 22. 9. 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg 32 KOM(96) 448. 13 tempo, som forandringerne sker i. Den viser samtidig, hvorledes dialogen mellem arbejdsmarkedets parter kan medvirke til at bane vej. 34. EHN har anbefalet, at arbejdsmarkedets parter får adgang til IKT-faciliteter for at forbedre kommunikationsprocesserne og dermed styrke medbestemmelsen og gøre de ansatte mere involveret i forandringerne. Kommissionen støtter allerede flere projekter, der skal fremme arbejdsmarkedets parters anvendelse af telematikapplikationer33, samt kampagner og uddannelsesaktioner, der skal virkninger34. udbrede Informationssamfundsforumet har ligeledes sat en proces i gang, som skal inddrage arbejdsmarkedets parter i forumets drøftelser om fremtiden for informationssamfundet i Europa og de prioriteter, der skal opstilles. kendskabet anvendelse IKT's og til Mål: Nøgle- aktioner: Kommissionen vil : * opfordre parterne til at styrke den sociale dialogs rolle i Europa med henblik på at udveksle erfaringer m^é tet\ integrerede strukturomlægning på arbejdsstederne og m^é virkningerne af globaliseringen; tidligere « overvåge telekommuhikationsmonopoier, der kan danne grundlag for den integrerede strukturomlægning; « fremme initiativer, der udnytter iKT-applikationernes potentiale til at fremme dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og lette samarbejdet mellem om informationssamfundets sociale dimension og iværksætte relevante uddannelsesaktioner. omdannelsen bevidstgere disse for de at af III. 5. Arbejdsmiljø 35. Der findes nu en ganske omfattende EF-lovgivning om arbejdsmiljø. Der er flere direktiver, som bl. a. vedrører IKT, og direktivet om skærmterminaler tager specifikt sigte på dette område. Særlig vigtigt er rammedirektiv 89/391/EØF, som pålægger såvel arbejdsgivere som ansatte en række forpligtelser. For at opfylde disse forpligtelser skal arbejdsgiverne have adgang til de nyeste I denne forbindelse vil Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur informationer. gennem sit i Internet-netværk med "kontorer" internationale organisationer fremme adgangen til en bred vifte af relevante oplysninger om arbejdsmiljø. i medlemsstaterne og 36. IKT kan lette gennemførelsen af Fællesskabets arbejdsmiljølovgivning og indsamlingen og evalueringen af arbejdsmiljødata. Dog er adgang til information gennem IKT ikke tilstrækkeligt i sig selv. Det vil være betydelig lettere at opnå disse mål, hvis der udvikles hensigtsmæssig software og interaktive multimedieapplikationer. På Bruxelles-konferencen i 1996 om brugen af IKT på arbejdsmiljøområdet blev der peget på to væsentlige spørgsmål. For det første, 33 F. eks. 'Human Resources Director Network' på Internettet og ESDO - European Social Dialogue on Line. 34 Navnlig gennem aktiviteter i henhold til ESF-forordningens artikel 6, stk. 1, litra d), og LEONARDO. 14 hvorledes kan man stimulere markedsføringen af multimedieprodukter. For det andet, hvad skal der gøres for at stimulere i standarder (informationsindholdet). forskningen 37. Det skønnes, at 38% af alle arbejdstagere i dag anvender IKT, og deres antal vil fortsat vokse. Den stigende anvendelse af IKT vil gøre arbejdspladsen mere effektiv, mere udfordrende og sikrere. IKT har dog også negative virkninger som f. eks. voksende stress og dårlige arbejdsstillinger, der fører til skelet- muskulatoriske skader. Kommissionen har allerede givet aktioner på disse områder høj prioritet. Mål: Nøgle- aktion: Kommissionen vilï * sammen med Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur udvikle et telematiknetværk, som forbinder agenturet med kontorer i hver enkelt medlemsstat, Formålet er at sikre adgang til en lang række arbejdsmiljøoplysninger; » undersøge, og udnyttelsen af arbejdsmiljødata kan forbedres, og fremsætte passende forslag? » undersøge, hvoriedes markedsføringen af multimedieprodukter på arbejdsmiljøområdet kan stimuleres» indsamlingen, behandlingen hvorledes IV. Mulighederne bliver til iobs IV. 1. At forstå ændringerne i beskæftigelse og produktion 38. Et af de behov, der presser sig mest på i EU, er behovet for at skabe jobs, således at arbejdsløsheden nedbringes og beskæftigelsesgraden øges. Siden Det Europæiske Råds møde i Essen i 1994 er der på EU-plan udviklet en integreret strategi for vækst og beskæftigelse. Processen fik bred politisk opbakning ved topmødet i Amsterdam, hvor traktaten blev udvidet med et kapitel om beskæftigelse. Beskæftigelsesstrategien bygger på politikker til fremme af en bæredygtig, ikke-inflatorisk vækst, et makro-økonomisk miljø og strukturpolitikker, der styrker konkurrenceevnen. Der lægges i strategien vægt på folks beskæftigelsesegnethed. 39. Informationssamfundets Indførelsen af forskellige aspekter hænger nøje sammen med ovennævnte strategi. IKT er sammen de organisatoriske ændringer drivkraften bag produktivitetsstigningerne i en globaliseret økonomi og fører således til højere overskud og reallønninger, som igen danner grundlaget for yderligere efterspørgsel og ny beskæftigelse. Beskæftigelsen påvirkes også af ændringer i efterspørgslen, som går i retning af flere og bredere kvalifikationer og færre ufaglærte. Jo mere effektivt overskud anvendes til nyinvesteringer, og kvalifikationer opgraderes, jo hurtigere vokser beskæftigelsen og falder arbejdsløsheden. Et grundlæggende strukturproblem i Europa er den langsomme tilpasning af kvalifikationer til de nye økonomiske strukturer i to hastigheder), hvilket kan forklare den langsomme økonomiske vækst. Dette er grunden til, at den europæiske folks stadig beskæftigelsesstrategi (et arbejdsmarked lægger større vægt på 15 beskæftigelsesegnethed som nøgle til funktion og jobskabelsen. forbedring af arbejdsmarkedernes 40. Høringen har vist, at der i Europa er et udtalt krav om en omfattende undersøgelse af, hvorledes overgangen til informationssamfundet vil påvirke arbejdsmarkederne. Den generelle beskæftigelsestendens (stigende eller faldende) er forskellig fra region til region (navnlig randområder), fra sektor til sektor og fra faggruppe til faggruppe og bør kortlægges for at gøre styringen af jobomdannelsesprocessen mere effektiv. 4 1. Beskæftigelsens fordeling på de forskellige sektorer i Europa har ændret sig radikalt, og servicesektoren tegner sig i dag for ca. 65% af den samlede beskæftigelse i Europa, mens tallet var under 50% for blot 20 år siden. EHN har peget på den udfordring, som denne "afmaterialisering" af økonomien medfører for vore begrebsrammer og statistiske systemer. EHN har også bemærket, at omstillingen fra fremstillings- til servicevirksomhed rejser "fundamentale spørgsmål om, hvor værdierne skabes, hvorledes de kan udnyttes, hvem der skal fordele dem, og hvorledes de skal fordeles". Gruppen har henledt Kommissionens opmærksomhed på "behovet for at tilpasse beskatningen til udviklingen i informationssamfundets økonom/ske struktur". Selv om Kommissionen ikke finder den "bit-skat", gruppen har foreslået, nødvendig eller hensigtsmæssig35, mener den, at man som anbefalet af Europa-Parlamentet nøje må undersøge informationssamfundets konsekvenser for beskatningseffektiviteten36. Mål: "Âï ' forbedre^' *:'Iforøtefcafrø* - t af informationssamfundets Nøgle- aktion: teknologiske Kommissionen vil: « i forbindelse med dm årlige beskæftigelsesrapport overvåge tendenserne og ændringerne i beskæftigelsesstrukturen; * foreslå, at man som led i det femte FTU-rammeprogram fortsætter forskningen i "afmaterialiseringenw af økonomien og forandringer, beskæftigelse, forholdet mellem kvalifikationer og konkurrenceevne; * gennem Eurostat og £SfS fortsætte bestræbelserne på at forbedre de statistiske rammer og værktøjer* der er nødvendige for at forstå og overvåge informationssamfundets udvikling, navnfig hvad angår beskæftigeisestendenser; « gennem gruppe éen informationssamfundets indvirkning på beskatningen; * vurdere tilgængelige resultater af forskning i og undersøgelser af, hvoriedes informationssamfundet påvirker miljøet, og om fornødent foretage yderligere forskning* skattepolitiske analysere 3 5En skat, der lægges på "intensiteten" af informationsoverførslen; det beløb, der skal betales, skal baseres på antallet af overførte bits. ™ Jf. Europa-Parlamentets betænkning om Kommissionens meddelelser Informationssamfundet- fra Corfu tU Dublin og Europa I spidsen for det globale infonvationssamfund: Rullende handlingsplan. PE 221. 848/endelig udg 16 IV. 2. Udnyttelse af de nye jobmuligheder 42. Et for den strategi europæiske overgangen nøgleelement i til telekommunikationsmarkederne. informationssamfundet er liberaliseringen af Forskning udført for Kommissionen37 viser, at teleliberaliseringens generelle beskæftigelsesmæssige virkninger vil afhænge af, hvor hurtigt liberaliseringen forløber, og hvor hurtigt teknologierne spredes. Jo hurtigere disse processer er, i nettotilvæksten af jo større er chancerne for et positivt resultat målt arbejdspladser. Det er nødvendigt at tilvejebringe de rette markedsregulerende rammer for at fremme jobskabelsen. Der kræves også bedre og klarere viden om de virksomheds- og til Internettet og den informationssamfundet, navnlig dem, der vedrører elektroniske handel. Der er for nylig vedtaget et Europæisk initiativ inden for elektronisk handel38, hvormed man søger at fremme en bred accept af den elektroniske handel, således at man kan skabe nye virksomheder og ny beskæftigelse. For eksempel kan turistindustrien (et område, hvor der forventes vækst i beskæftigelsen) drage stor nytte af de muligheder, som elektronisk handel frembyder. jobskabende mekanismer, der er knyttet 43. Software- og edb-virksomheder har ført an med hensyn til jobskabelse i Europa. De fleste af disse nye jobs er skabt i SMV39. Programmerings- og multimediebranchen forventes at få størst fordel af Internet-eksplosionen i Europa. Men hvis Europa skal kunne fastholde disse arbejdspladser, må man bl. a. sørge for at overvinde mangelen på faglært arbejdskraft i IKT-industrien og I efteruddanne personalet, hvis kvalifikationer hurtigt bliver meddelelsen og kommunikationsteknologisektors konkurrenceevne40 foreslås bl. a. indførelse af "kvalifikationsstandarder" for at opnå den tilstræbte opkvalificering af de europæiske IKT-industriers arbejdskraft. De vilkår, der tilgodeser udviklingen af højvækst-SMV i IKT-industrien, skal forbedres, navnlig SMV's adgang til risiko- og startkapital. informations- europæiske forældede. Den om 44. Det store problem er ikke alene at få skabt IKT-industrier, som kan klare sig i den globale konkurrence, men også at sørge for, at de nye teknologier kan anvendes til at udvikle virksomheder - ikke mindst SMV - i alle andre brancher. For at forblive konkurrencedygtige må de i stadig højere grad udnytte deres evne til at absorbere og anvende nye teknologier, deltage i komplekse forsyningskæder, skaffe sig ny viden og deltage i de relevante netværk. SMV til har teleinfrastrukturen. Det afhænger af deres videngrundlag, deres personales kvalifikationer og den lokale infrastruktur. SMV synes ligeledes generelt at til sig og at have tage nye være mindre lige store problemer med at få adgang teknologier tilbøjelige integrere IKT og til at ikke 37 Effects unemployment of the liberalisation of the telecommunications sector, BIPE Conseil, IFO Institut og LENTIC. Bruxelles, 1997. The impact of télécoms liberalisation on the single integrated information market, Analyse, 1996. The effects of competition on employment in the telecommunications industry: case Finland, Price Waterhouse, 1996. 3 8K 0 M ( 9 7 ) 1 5 7. 39Det skønnes, at der i Vesteuropa findes over 16. 000 software- og edb-virksomheder med over 300. 000 ansatte, over 100. 000 selvstændige og småvirksomheder, som beskæftiger yderligere 200. 000 personer. Hertil skal Internet- og multimedievirksomheder, hvoraf langt de fleste har under 20 ansatte, og mange har under 5 ansatte. (Panorama of Industry 1997). føjes 40 KOM(97) 152. 17 vanskeligheder med at rekruttere kvalificeret personale. En undersøgelse41 af 500 hurtigtvoksende europæiske SMV har vist, at en tredjedel af dem havde ledige stillinger i 1994, som var vanskelige at besætte; over 50% havde haft vanskeligt ved at rekruttere kvalificeret personale i de foregående tre år. Virksomhederne har oplyst, at de største vanskeligheder skyldes mangel på faglært arbejdskraft og teknikere. Kommissionen er i færd med at forberede forskellige aktioner og pilotprojekter med henblik på at øge SMV's viden om mulighederne i elektronisk handel samt at uddanne disse virksomheders ledende personale heri. informationssamfundets 45. Regionale og lokale forvaltninger spiller en hovedrolle i bestræbelserne på at bistå SMV i arbejdet med at effektivisere såvel ledelse som arbejdsstyrke og udnytte regionale informationssamfundsinitiativ (RISI), mål 4 og ADAPT-BIS, LEADER og LEONARDO er blandt de initiativer, der skal hjælpe SMV med at opbygge de fornødne menneskelige ressourcer. De territoriale beskæftigelsespagter, som benytter de samme metoder (baseret på bottom-up-modellen) som RISI, bør ses som et nøgleinstrument til styring af forandringsprocessen på lokalt plan og til udnyttelse af de muligheder, som informationssamfundet tilbyder, for eksempel gennem udvikling af videnscentre og udbygning af elektronisk handel. muligheder. Det Mål: Nøgle- aktion: integrere informât!onssamfundsaspekteme Kommissionen; i de * vil ved at forskellige strukturfondsmål støtte udviklingen af lokale og regionale informationssamfundsstrategier og sikre, at aspektet "menneskelige ressourcer" (navnlig \ SMV) ikke glemmes; « viî som led i RlSI-pilotprojekterne fortsætte samarbejdet med de pågældende regioner for at udnytte og formidle resultaterne til lokale og regionale myndigheder; « tilskynder regionerne og byerne til at sikre, at de territoriale beskæftigelsespagter får en informationssamfundsdimension, for eksempel med henblik p£ en maksimering af mulighederne inden for elektronisk handel. 46. Den sociale økonomi42 (erhvervsdrivende foreninger) er drivkraften bag opbygningen af den sociale solidaritet. De nye teknologier kan bidrage væsentligt til en bæredygtig social økonomi ved at hjælpe organisationerne med at indføre fleksible strukturer og innovative organisatoriske løsninger og fremme kommunikation og uddannelse. Som høringen har vist, spiller organisationer, der ikke arbejder med gevinst for øje, en væsentlig rolle ved i samfundet. IKT-viden til de dårligst stillede grupper formidlingen af Strukturfondene bidrager væsentligt til disse aktiviteter ved at finansiere 4 Vf. Europe's 500, EFER, 1996. Dette bekræfter resultaterne af en undersøgelse, som Kommissionen gennemførte i 1994, og hvoraf det fremgår, at 41 % af virksomhederne med under 200 ansatte havde haft mangel på tilstrækkeligt kvalificerede ansøgere (Europæisk økonomi, rapporter og undersøgelser, nr. 3. 1995). 4^Den sociale økonomi omfatter bl. a. kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser. Den dækker en bred vifte af aktiviteter, fra uddannelse, kulturelle og sociale tjenester ti! frivilligt arbejde. Sektoren repræsenterer ca. 10% af beskæftigelsen i EU's servicesektor. 18 mange lokale beskæftigelsesinitiativer. Selv om der er tale om erfaringer på lokalt plan, fortjener de at blive udbredt på nationalt og europæisk plan. Mål: Nøgle- aktion: Kommissionen vîl t « I sin kommende 199?4ndkaidelsé af forslag vedrørende "det tredje system ou beskæftigelsen"** alterlyse forsiag til en særlig foranstaltning, der skal i virksomhederne I dm tredje sektor? • oprette en website med henblik på udveksling af oplysninger og erfaringer på dette område, fremme anvendelsen af IKT IV. 3. Kvalifikationer, der sikrer et godt liv og arbejde 47. De uafbrudte strukturomlægninger i økonomien og indførelsen af nye tilpasning af den almene teknologier kombineret med den langsomme uddannelse og erhvervsuddannelsen kan forklare kvalifikationskløften i de europæiske økonomier. Af en undersøgelse, som Kommissionen for nylig har gennemført44, ikke har nogen erhvervsuddannelse (mod 28% af de beskæftigede). Endvidere er det kun et meget jobsøgere, der får mulighed for omskoling eller efteruddannelse, således at de kan leve op til nye krav. Under 10% af de arbejdsløse har fået en ny start gennem uddannelse. Hvad angår virksomhederne, vises det i afsnit IV. 2, hvorledes manglende kvalifikationer lægger hindringer i vejen for væksten i SMV. lille mindretal af de arbejdsløse fremgår det, at 52% af jobsøgerne generelle 48. Kvalifikationskløften er et alvorligt og voksende strukturproblem. Dette paradoksale problem kræver en uafbrudt overvågning. Det er også vigtigt at udvikle virksomhedernes evne til at foregribe begivenhedernes gang og forstå de nye beskæftigelsesmuligheder. Den Europæiske Socialfonds mål 4 tager sammen med det beslægtede EF-initiativ ADAPT i høj grad sigte på at forbedre styringen af de menneskelige ressourcer. Dette sker ved at foregribe de forandringer, som informationssamfundet vil medføre, navnlig ved at styrke investeringen i menneskelige ressourcer, ikke mindst de ufaglærte arbejdere, hvis arbejde er særlig truet. kvalifikationsstrukturer forandringer, nye og Mat ^At skabe en "tradition iw at foregribe*' forandringer som grundlag , for m fremadskuende strategi for Investeringerne, i menneskelige ' '. y t. <-- > * - Nøgle- aktioner: programmeringsperiode frem til 1999; og medlemsstaterne Kommissionen vil i irydsyæreDd^ a) fokusere på det arbejde, der er i gang inden for rammerne af mål 4 og ADAPT, idet følgende prioriteres: * aktioner rettet mod de dårligt uddannede med særlig vægt på tilegnelsen af IKT-færdlgheder; Inden for rammerne af aktiviteter under budgetpost B3-4013 ^ 44 Jf. Europæisk økonomi, rapporter og undersøgelser, nr. 3, 1995. 19 » instrumenter og mekanismer til foregribelse af udvik'lngen {f,eks. lokale og sekfortelte overvågningscentre); rådgivning vedrørende virksomhedernes foregribeîsesstr ate gier; • • arbejdsmarkedets parters rolle l foregribelsen af den industrielle udvikiingi og • en større konference i 1996 om foregribelse, beskæftigelse og kvalifikationer samt o) i overensstemmelse med. meddelelsen Samhørighed og informationssamfundet overvåge alle ÈSF-programrneringer for at sikre, at dør. tages hensyn til informationssamfundsdimensionen, iûet der tagges særlig vægt på; integration af de svage grupper på arbejdsmarkedet, og » • styrkeise af iKT*uddannelsen for kvinder og støttestrukturerne for distancearbejdere, Kommissionen vil i forbindeise rrieå Agenda 2000-forslagene fuldt uc( forpligte sig til udvikling af menneskelige ressourcer med henblik oi at foregribe økonomiske og sociale ændringer, sikre beskæfttgelsesegnetheden og udnytte beskæftigelsesmulighederne | informationssamfundet, forbedre systemerne til at at for forbedre adgangen 49. I grønbogen redegøres der for de radikale ændringer i uddannelsen, der vil være nødvendige, for at man kan følge med i forandringerne i kølvandet på den rivende teknologiske udvikling45. I grønbogen opfordres der ligeledes til at indføre en ny struktur for livslang uddannelse. IKT giver i sig selv glimrende muligheder og højne uddannelseskvaliteten ved hjælp af innovative og skræddersyede pædagogiske modeller. Tilbage står dog visse problemer med hensyn til kvalitetsstandarder, de potentielle virkninger på længere sigt af at lære i et nyt "virtuelt" miljø og varetagelsen af uddannelsens funktion som middel til social og kulturel udvikling. Økonomien i de nye teknologibaserede modeller er også genstand for debat. Det må tillige overvejes, hvilke markedsvilkår og politikker der skal indføres for multimedieuddannelserne. EHN har i denne forbindelse foreslået oprettelse af et Europæisk Læreagentur og -Netværk (ELAN) som forum for udveksling af viden og erfaringer på områderne avancerede applikationer, standarder og kvalitetssikring, intellektuel ejendomsret, uddannelse og F&U46. uddannelse placering Europa stærk inden give for en at til Mål: M forbedre kvaliteten af o$ adganpn •-$ lærerølbuddene* idet de nye IKT-basersde værktøjers folde potentiale udnyttes • , /. ,, • ,, - • , ,<. > , XX. •s , Kommissionens meddelelse At læm i informationssamfundet - og een kommende Liv$l$ng tæring og informationssamfundet - vil udgøre informationssamfundets om uddannelsesstrategien idet de behandler områder som f,eks, skolenetværk, udvikling af multimediesoftware, uddannelse og støtte til Særere og mekanismer til udveksling af oplysninger og rammen 45 Efter Kommissionens grønbog fra 1993, Vækst, konkurrenceevne og arbejde og hvidbogen fra 1995, At undervise og lære. Mod det kognitive samfund. 46 I Kommissionens handlingsplan At lære i informationssamfundet er nogle af disse spørgsmål allerede taget op. 20 erfaringer* Kommissionen vît : • behandle £HN's forslag- til et Europæisk tæreagentur og^ - Netværk: « gennemgå og intensivere sine netværksakttoner med henblik på udvikling af systemer for $ben uddanneise og fjernundervisning iOOlh der'kan lette navnlig SMV-ansattes, ufaglærtes og langtidslediges adgang til uddannelse og gere dem mere beskæffjgetsesegnede. Bestræbelserne for at skaffe kvalificerede lærere tii disse systemer bør prioriteres højt; fremme anvendelsen af IKT for at forbedre adgangen tii sprogundervisning, f. eks. ved i samarbejde med institutioner og systemer i medlemsstaterne at tilskynde til indføreisen af åbne uddannelser baseret på Internettet; • • undersøge, hvorledes den rolle der spiiies af "den tredje aiders4* universiteter, kan udvikles, og[ fremme etableringen af netværk mellem dem på europæisk pian, IV. 4. IKT og moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger ledigheds- og 50. De offentlige arbejdsformidlinger (OAF) - der tegner sig for 20% af alle arbejdsanvisninger i Fællesskabet - spiller en hovedrolle med hensyn til at løse de strukturelle problemer på arbejdsmarkedet. IKT er et væsentligt element i moderniseringen af de nuværende jobregistreringssystemer. Tidligere havde mange OAF'er to registreringssystemer, et for ledige stillinger og et for jobsøgende. Disse er nu ved at blive moderniseret og koblet sammen, således at lokale arbejdsformidlere automatisk kan registrere arbejdssøgende og så hurtigt som muligt sammenholde disses data med oplysningerne om de ledige stillinger. Herudover opstilles der stadig flere selvbetjeningsterminaler på de lokale arbejdsformidlinger, således at de jobsøgende selv kan finde frem til ledige stillinger og henvende sig direkte til arbejdsgiveren. Også tekst-tv benyttes flittigt for at annoncere ledige stillinger og andre tilbud til klienterne, og brugen af Internettet breder sig hastigt47, hvor de giver oplysninger om OAF-kontorer, kurser, beskæftigelsesprogrammer og ledige stillinger. 51. Muligheden for at etablere netværk mellem forskellige lokale databaser kan muligvis medvirke til at fremme arbejdstagernes mobilitet, et aspekt af største betydning for det indre marked og ØMU'en. På europæisk plan har EURES- netværket (European Employment Services), der blev etableret i 1994, udviklet et IT-system, der gør det muligt for OAF'erne at underrette hinanden om ledige stillinger rundt omkring i verden. Dette system er skræddersyet til at opfylde hvert enkelt OAF-kontors specifikke behov. I visse grænseområder er man blevet enige om at udveksle oplysninger om alle ledige stillinger i området gennem EURES. EURES er også ved at udvikle Internet-baserede tjenester, som på europæisk plan vil være en pendant til de tjenester, der tilbydes af OAF på nationalt plan. 47 Flandern, Wallonien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. Frankrig tilbød allerede disse tjenester pà Minitel og forventes at gøre det på Internettet inden udgangen af 1997. 21 Mål: Nøgle- aktion: s<•-r<-° *? :4&v ; *-•;^ t^w^ £. $$jr^i>eK \%$V - Kommissionen vil: • opmuntre til og støtte udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne om brugen af IKT tii modernisering af de offentlige arbejdsformidlinger* og * tilskynde tif art sammenkobling af nationale anvisningssystemer v«* ,-< '- ''' ^-7Z\" Ål^ V. informationssamfundets sociale dimension - Vejen frem: 52. I denne meddelelse resumeres de fremskridt, der er gjort i 1990'erne med hensyn til at give informationssamfundspolitikkerne en social dimension. Der er redegjort for de problemer, der opstår, når sociale, økonomiske og teknologiske mål skal forenes. I meddelelsen beskrives nye initiativer, der skal tages på forskellige områder. Disse initiativer omfatter en EU-strategi for en indsats på tre planer: • Kommissionen vil på nationalt og regionalt plan støtte medlemsstaternes bestræbelser for at tage hensyn til den sociale dimension ved den igangværende fastlæggelse af informationssamfundsstrategierne. • Kommissionen vil på fællesskabsplan selv bidrage til udviklingen og integreringen af den sociale dimension i informationssamfundet ved at sikre, at der på de forskellige socialpolitiske områder (som f. eks. beskæftigelse, lige muligheder, arbejdsmiljø, folkesundhed, uddannelse) og på de øvrige områder, der dækkes af EU-politikker, fuldt ud tages hensyn til informationssamfundsdimensionen. • Den Europæiske Union har på internationalt plan aktivt støttet informationssamfundets udvikling og fremhævet den sociale dimension. Kommissionen var i 1995 vært for en G-7-ministerkonference om det globale informationssamfund. Kommissionen har også sammen med den tyske regering organiseret en konference i Bonn den 6. -8. juli 1997, nemlig en europæisk ministerkonference om udnyttelsen af Internettets potentiale, Global Information Networks: Realising the Potential. På denne konference enedes man om en erklæring, i hvilken der bl. a. blev peget på globale netværks betydning for jobskabelsen, behovet for let offentlig adgang og behovet for at prioritere udbredelsen af elektronisk viden højt. Kommissionen vil. forstærke det samarbejde om informationssamfundets sociale dimension - blandt andet inden for sikkerhed og skadeligt og ulovligt transatlantiske dagsorden, samarbejdet med central- og østeuropæiske lande og andre internationale fora, som Kommissionen deltager I. indhold - inden for rammerne af G-7, den internationale Mål: ^^^^^^^^^^^H^%^P^^^^ffi^K^^^^S$ Nøgle- aktion: til en Kommissionen vil : « indkalde rundbordskonference med medlemsstaternes myndigheder, der skal orientere om, hvorledes det går med gennemførelsen af de soctaie og beskæftigelsesmæssige aspekter af deres respektive strategier og programmer, I tilknytning til konferencen kan der eventuoii årlig 22 integrere den arrønøeres møder og udstillinger for en bredere kreds* hvor der kan udveksles erfaringer; • Sinden for rammerne af informationssamfundsforumet fortsætts l arbejdet med at informei'Onssamfundet. Dette forum vil danne ramme om e* vekselvirkningen mellem samoronet af Informationssamfundspoiitikkeme og og beskæftigelsesmæssige dimension; *, i ;de fremme udviklingen 09 anvsndetø&n uf bknofo$ter> «om kan medvirke til en forbedring af ;#nsSoOiat#'«|r)ftM^d ^ ' a f j a v ^ a $ r> 0$ arfcejdsvrørane for éile grupper I'lamfurtdet > sociale dimension Internationale undersøgelse sociale deres rette fora •"• 23 Bilag ADAPT-BIS EØF ELAN BESKÆFTIGELSE Liste over forkortelser og akronymer Fællesskabsinitiativet Tilpasning af arbejdsstyrken til de strukturelle ændringer i industrien - På vej mod informationssamfundet Det Europæiske Økonomiske Fællesskab Europæisk Læreagentur og -Netværk NOW Fællesskabsinitiativet for beskæftigelse og udvikling af menneskelige ØMU EFRU ESF ESIS EU EURES G7 EHN IKT IDA lnfo-2000 IRIS ISF LEADER LEONARDO NGO ODL OAF RISI FTU F&U SMV TV og de sociale vedrørende ressourcer - Lige muligheder for kvinder Den Økonomiske og Monetære Union Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Den Europæiske Socialfond European Survey of Information Society Projects and Actions Den Europæiske Union European Employment Services System Gruppen af de syv mest industrialiserede lande Ekspertgruppe på højt niveau samfundsmæssige aspekter af informationssamfundet Informations- og kommunikationsteknologier Fællesskabsprogram vedrørende telematisk udveksling af data mellem administrationerne Fællesskabsprogrammet til stimulering af udviklingen af en europæisk multimedieindholdsindustri Inter-Regional Information Society Informationssamfundsforum Fællesskabsinitiativet vedrørende udvikling af landdistrikter Fællesskabsprogram vedrørende erhvervsuddannelse Ikke-statslige organisation Åben uddannelse og fjernundervisning De offentlige arbejdsformidlinger Regional Information Society Initiative Forskning og teknologisk udvikling Forskning og udvikling Små og mellemstore virksomheder Fjernsyn 24 ISSN 0254-1459 KOM(97) 390 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-426-DA-C ISBN 92-78-23763-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3f


title: Verordnung (EG) Nr. 1433/97 der Kommission vom 23. Juli 1997 zur Festsetzung der zur Versorgung der Gemeinschaft im vierten Quartal 1997 einzuführenden Bananenmengen (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
ACP countries
import licence
quantitative restriction
supply
tariff quota
tropical fruit


title: REGLAMENTO (CE) N° 1425/97 DE LA COMISIÓN de 23 de julio de 1997 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: VERORDENING (EG) Nr. 1440/97 VAN DE COMMISSIE van 23 juli 1997 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector rijst

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
import
product quality
rice
third country


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1436/97 av den 23 juli 1997 om ändring av förordning (EEG) nr 584/92 om tillämpningsföreskrifter för importordningen i Europaavtalen mellan gemenskapen å ena sidan och Polen, Ungern, Tjeckien och Slovakien å den andra vad avser mjölk och mjölkprodukter

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
milk
milk product


title: Verordening (EG) nr. 1427/97 van de Commissie van 23 juli 1997 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 2454/93 houdende vaststelling van enkele bepalingen ter uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad tot vaststelling van het communautair douanewetboek

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
customs union
import policy
legal code
tariff quota


title: Reglamento (CE) n° 1433/97 de la Comisión de 23 de julio de 1997 por el que se fijan cantidades de importación de plátanos para el abastecimiento de la Comunidad durante el cuarto trimestre del año 1997 (Texto pertinente a los fines del EEE)


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1423/97, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1997, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1464/96 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 48. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar