title: WRITTEN QUESTION No. 2321/97 by Leonie van BLADEL to the Council. Legal certainty with regard to possession of a Netherlands passport

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
civil rights
foreign national
migrant
nationality
passport
young person

text: C 158/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 Hittills har de la¤kemedel p(cid:229) efedrinbas som finns p(cid:229) marknaden i gemenskapen endast genomg(cid:229)tt pro¤vning fo¤r nationellt fo¤rsa¤ljningstillst(cid:229)nd. , i enlighet med de besta¤mmelser om la¤kemedels kvalitet, sa¤kerhet och effektivitet som faststa¤lls i r(cid:229)dets direktiv 65/65/EEG i sin a¤ndrade lydelse, av den 26 april 1965, om tillna¤rmning av besta¤mmelser som faststa¤llts genom lagar eller andra fo¤rfattningar och som ga¤ller farmaceutiska specialiteter (1). Det obligatoriska fo¤rsa¤ljningstillst(cid:229)ndet tilldelas receptbelagda la¤kemedel inneh(cid:229)llande efedrin som skall motsvara den princip om fo¤rh(cid:229)llandet mellan ha¤lsofo¤rdelar och ha¤lsorisker na¤r la¤kemedlet intas, som alltid ga¤ller inom humanmedicinen. Info¤rsel av la¤kemedel till gemenskapen fr(cid:229)n tredje land omfattas av kraven i kapitel IV i r(cid:229)dets andra direktiv 75/319/EEG i sin a¤ndrade lydelse, av den 20 maj 1975, om tillna¤rmning av besta¤mmelser som faststa¤llts genom lagar eller andra fo¤rfattningar och som ga¤ller farmaceutiska specialiteter (2). Anva¤ndningen av importerade la¤kemedel omfattas av besta¤mmelserna om o¤vervakning och sa¤kerhetso¤vervakning i samma r(cid:229)dsdirektiv. Eftersom hittills inget la¤kemedel som inneh(cid:229)ller efedrin erh(cid:229)llit fo¤rsa¤ljningstillst(cid:229)nd enligt de nya gemenskaps- fo¤rfarandena, vare sig det centraliserade eller det decentraliserade, har kommissionen inte haft anledning att uttala sig om vilka koncentrationer av efedrin som kan vara v(cid:229)dliga fo¤r ma¤nsklig fo¤rta¤ring. (1) EGT 22, 9. 2. 1965. (2) EGT L 147, 9. 6. 1975. (98/C 158/05) SKRIFTLIG FR¯GA E-2232/97 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Albanska medborgare bosatta i EU och deras mo¤jlighet att delta i det albanska valet Hundratusentals albanska invandrare arbetar i EU-la¤nder, framfo¤rallt i Grekland och Italien. Trots de goda fo¤resatser som vissa regeringar fo¤rklarat sig ha na¤r det ga¤ller att underla¤tta dessa albaners mo¤jligheter att (cid:229)ka hem och ro¤sta a¤r det uppenbart att de som kommer att kunna utnyttja sin ro¤stra¤tt utgo¤r en mycket liten procent. Med tanke p(cid:229) hur viktigt det fo¤rest(cid:229)ende valet i Albanien a¤r, hur stort antal invandrare det a¤r fr(cid:229)ga om och hur no¤dva¤ndigt det vore att de albanska medborgarna samfa¤llt gick till val, vill jag fr(cid:229)ga r(cid:229)det om det har fo¤r avsikt att uppmana den albanska regeringen och de stater som a¤r medlemmar av OSSE att gynna initiativ som syftar till att go¤ra det mo¤jligt fo¤r albanska invandrare att ro¤sta i de la¤nder da¤r de bor fo¤r att valresultatet p(cid:229) detta sa¤tt skall bli s(cid:229) representativt som mo¤jligt. Svar (19 januari 1998) Den a¤rade parlamentsledamotens fr(cid:229)ga faller utanfo¤r ramen fo¤r r(cid:229)dets beho¤righet. R(cid:229)det a¤r faktiskt inte beho¤rigt att uttala sig om det sa¤tt p(cid:229) vilket ett tredje land, Albanien, organiserar deltagandet i val som a¤ger rum i Albanien fo¤r medborgare som flyttat utanfo¤r landets gra¤nser. (98/C 158/06) SKRIFTLIG FR¯GA E-2321/97 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Ra¤ttssa¤kerhet vad ga¤ller innehav av nederla¤ndskt pass 1. Den 2 oktober 1997 meddelade kommunstyrelsen i Amsterdam fadern › som sja¤lv a¤r naturaliserad nederla¤ndare › till den fjorton(cid:229)riga, ursprungligen surinamesiska Jolanda Bona fo¤ljande betra¤ffande hennes medborgarskap och pass: (cid:148)Jag avser a¤ven att stryka Jolanda Letitia Bonas nederla¤ndska medborgarskap


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2503/97 van Anne McINTOSH aan de Commissie. Legaliteit van de voorgestelde Britse Windfall Tax op geprivatiseerde nutsbedrijven

eurovoc_concepts:
EU law
United Kingdom
VAT
corporation tax
equal treatment
profit

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2209/97 von Charlotte CEDERSCHIÖLD an den Rat. Fortschritte bei den Verfahren zur Ratifizierung der Übereinkommen der Europäischen Union (Stand 1. Juni 1997)

eurovoc_concepts:
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
corruption
extradition
fight against crime
financial interests of members
ratification of an agreement


title: Eine neue Arbeitsorganisation im Geiste der Partnerschaft.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European social policy
organisation of work


title: WRITTEN QUESTION No. 2505/97 by Mark WATTS to the Commission. Common agricultural policy and rural agricultural employment

eurovoc_concepts: working population engaged in agriculture

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 82/95 Sekretariatet fo¤r ko¤nsrelaterade fr(cid:229)gor har varje (cid:229)r samarbetsmo¤ten med sakkunniga fr(cid:229)n medlemsstaterna p(cid:229) omr(cid:229)det ko¤nsrelaterade fr(cid:229)gor och utvecklingssamarbete. Vid dessa tillfa¤llen diskuteras en l(cid:229)ng rad olika a¤mnen, bland annat samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. Dessutom uppra¤tth(cid:229)lls regelbundna, informella kontakter med medlemsstaterna vilket ger mo¤jlighet till samordning av framtida verksamhet eller helt enkelt till informationsutbyte. Ett exempel p(cid:229) kommissionens och medlemsstaternas gemensamma utnyttjande av information och arbetsredskap a¤r att sakkunniga i ko¤nsrelaterade fr(cid:229)gor och utvecklingsfr(cid:229)gor fr(cid:229)n medlemsstaterna ocks(cid:229) har f(cid:229)tt ta del av en rad ja¤msta¤lldhetsprofiler fo¤r Medelhavsla¤nder som nyligen sammansta¤lldes fo¤r kommissionen av en extern konsult. (1) EGT L 189, 30. 7. 1996. (98/C 82/157) SKRIFTLIG FR¯GA E-2505/97 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (18 juli 1997) A¤mne: Den gemensamma jordbrukspolitiken och sysselsa¤ttningen inom jordbruket p(cid:229) landsbygden Kan kommissionen skaffa fram data fo¤r att visa att den fortsatta minskningen av sysselsa¤ttningen inom jordbruket p(cid:229) landsbygden inom Europeiska unionen har minskats genom tilla¤mpning av r(cid:229)dgivning och/eller utbetalningar enligt m(cid:229)len 5a och 5b i den gemensamma jordbrukspolitiken som ga¤ller landsbygdsutvecklingen? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (5 september 1997) Fo¤r varje (cid:229)r kan man konstatera att andelen aktiv jordbruksbefolkning minskar och att ett visst antal jordbruksfo¤retag fo¤rsvinner. 1983 utgjorde arbetstillfa¤llena inom jord- och skogsbrukssektorn fortfarande 9,3 % av den totala sysselsa¤ttningen. Denna procentandel hade 1995 sjunkit till 5,5 %. Olika (cid:229)tga¤rder som finansierats inom ramen fo¤r m(cid:229)l 5a da¤r syftet a¤r att p(cid:229)skynda anpassningen av jordbruksstrukturerna inom ramen fo¤r reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och m(cid:229)l 5b, att fra¤mja utvecklingen och den strukturella anpassningen av landsbygdsomr(cid:229)den, go¤r det mo¤jligt att skapa eller uppra¤tth(cid:229)lla sysselsa¤ttning i landsbygdsomr(cid:229)dena. Na¤r det ga¤ller (cid:229)tga¤rder som finansieras enligt m(cid:229)l 5a beviljas startsto¤det till unga jordbrukare i genomsnitt till 23 000 personer varje (cid:229)r. Genom de bidrag som beviljas fo¤retag som bearbetar och salufo¤r jordbruks- och skogsbruksprodukter blir det mo¤jligt att bevara eller skapa arbeten inom denna sektor. Den kompensation som utbetalas till jordbrukare i bergsomr(cid:229)den eller mindre gynnade omr(cid:229)den fra¤mjar sysselsa¤ttningen i sa¤rskilt sv(cid:229)ra omr(cid:229)den. Under 1995 omfattades o¤ver 1 200 000 jordbrukare av dessa sto¤d. Na¤r det ga¤ller program som finansieras inom ramen fo¤r m(cid:229)l 5b a¤r syftet sa¤rskilt att kompensera fo¤r den kontinuerliga minskningen av antalet sysselsa¤ttningstillfa¤llen inom jordbruket, huvudsakligen genom utveckling av nya sm(cid:229) och medelstora fo¤retag, landsbygdsturism, service och modernisering av byar. Fo¤r hela perioden 1989-1999 antyder de totala bera¤kningarna att det genom gemenskapsprogrammen kommer att ha skapats eller bevarats fler a¤n 500 000 arbeten inom de omr(cid:229)den som omfattas av m(cid:229)l 5b. (98/C 82/158) SKRIFTLIG FR¯GA E-2507/97 fr(cid:229)n Fre·de·ric Striby (I-EDN) till kommissionen (22 juli 1997) A¤mne: Franska byggnadsfo¤retags sv(cid:229)righeter i Tyskland De nya krav som sedan den 1 januari 1997 sta¤lls p(cid:229) europeiska (i detta fall franska) hantverksfo¤retag inom byggnadssektorn som utfo¤r byggnadsarbeten i Tyskland fo¤rorsakar problem p(cid:229) omr(cid:229)det fo¤r fri ro¤rlighet av tja¤nster


title: Rapport från kommissionen till rådet om tillämpningen under åren 1993-1995 av rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna

eurovoc_concepts:
application of EU law
carriage of goods
combined transport
intra-EU transport
statistics

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 07. 1997 KOM(97) 372 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om tillämpningen under åren 1993-1995 av rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna 1. INLEDNING Redan gemenskapslagstiftning om gemensamma regler för kombinerad transport. antogs den 7 december rådets direktiv 92/106 innan 1992 förekom 1. 1. Rådets direktiv 75/130/EEG Det huvudsakliga syftet med detta direktiv var att befria den kombinerade transporten från alla kvantitativa restriktioner (kvoteringar) och avskaffa vissa administrativa formaliteter. 1 Direktiv 75/130 har ändrats fem gånger. 2 Det främsta syftet med dessa ändringar var att utvidga åtgärdernas räckvidd till följande: Transport av enheter på inre vattenvägar mellan medlemsstaterna, inbegripet den inledande och avslutande transportsträckan på landsväg. Återbetalning av nationella skatter på vägfordon som används vid kombinerad transport. Kombinerad transport för egen räkning. Avskaffandet av obligatoriska avgifter avseende den inledande och avslutande transportsträckan på landsväg. 1. 2. Rådets direktiv 92/106/EEG Rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna är en konsoliderad version av direktiv 75/130/EEG av den 17 februari 1975. Direktiv 92/106/EEG är avsett att befria den inledande och avslutande sträckan av kombinerade transporter som sker på järnväg, inre vattenvägar och även till havs från alla tillståndskrav, när den mellanliggande sträckan är minst 100 km fågelvägen. Vägavsnitten är underkastade samma gränser som vägtransport i anslutning till transport på inre vattenvägar. Målet med direktiv 92/106 kan sammanfattas på följande sätt: "De ökande problemen med vägnätets överbelastning, miljön och trafiksäkerheten gör det till ett allmänt intresse att fortsätta att utveckla de kombinerade transporterna som ett alternativ till vägtransporter. " Direktiv 75/130/EEG av den 17 februari 1975, EGT nr L 48, 17. 2. 1975, s. 31 Direktiv 79/5/EEG av den 19 december 1978, EGT nr L 5, 9. 1. 1979, s. 33 Direktiv 82/3/EEG av den 21 december 1981, EGT nr L 5, 9. 1. 1982, s. 12 Direktiv 82/603/EEG av den 28 juli 1982, EGT nr L 247, 23. 8. 1982, s. 6 Direktiv 86/544/EEG av den 10 november 1986, EGT nr L 320, 15. 11. 1986, s. 33 Direktiv 91/224/EEG av den 27 mars 1991, EGT nr L 103, 23. 4. 1991, s. l EGT nr L 368, 17. 12. 92 s. 38 2 + Enligt artikel 5 i direktiv 92/106/EEG skall kommissionen upprätta en rapport till rådet om följande: gemenskapsrättens tillämpning inom detta område, den ekonomiska utvecklingen för de kombinerade transporterna samt eventuella förslag till ytterligare åtgärder för att främja kombinerade transporter. För att fullgöra denna skyldighet har föreliggande rapport upprättats. Vid sammanställningen av rapporten skickade kommissionen ut ett frågeformulär till medlemsstater och berörda branschorganisationer. Rapporten handlar om tillämpningen av direktivet under perioden 1993-1995. De statistiska tabellerna upprättades med hjälp av uppgifter för perioden 1993-1994, eftersom det bara för denna period fanns tillräckliga uppgifter tillgängliga. Analyserna i rapporten bygger i stor utsträckning på de uppgifter som gavs i svaren, vilka mottogs mellan den 23 maj 1995 och den 11 januari 1996. Grekland, Italien och Spanien svarade inte på frågeformuläret. I direktiv 92/106/EEG beskrivs "kombinerad transport" på följande sätt i artikel 1. 1: "I detta direktiv avses med kombinerad transport: transport av gods mellan medlemsstater i fall då en lastbil, släpvagn, påhängsvagn (med eller utan dragbil) eller ett växelflak eller en sådan container som är minst 20 fot lång används för transport på väg den inledande och avslutande transportsträckan och fraktas på järnväg, inre vattenvägar eller till havs den mellanliggande sträckan, om den mellanliggande sträckan är minst 100 km, och vägtransporten sker mellan den plats där godset lastas och närmaste pålastningsstation eller mellan närmast lämpliga urlastningsstation och den plats där godset lossas, eller inom en radie av 150 km fågelvägen från lastnings- eller lossningshamnen. " 2. TILLÄMPNING AV DIREKTIV 92/106/EEG 2. 1. Införlivande i nationell lagstiftning Enligt artikel 10 i direktiv 92/106/EEG är medlemsstaterna skyldiga att följa direktivet före den 1 juli 1993. Medlemsstaterna har med bara ett par undantag införlivat direktiv 92/106 i sin nationella lagstiftning. I fall där direktivet bara delvis har införlivats eller lagstiftning ännu inte har antagits när denna rapport sammanställs, har kommissionen inlett ett förfarande om överträdelse i enlighet med artikel 169 i Romfördraget. 2. 2. Underlåtenhet att tillämpa direktivets bestämmelser på rätt sätt i Italien. Kommissionen Efter ett klagomål från ett vägtransportföretag noterade kommissionen att Italien i strid med artikel 2 i direktivet hade infört kvoter i tillstånd utfärdade för fordon som uteslutande användes på den inledande och avslutande transportsträckan på landsväg vid kombinerad transport i Italien, även när fordonen i fråga var registrerade vid Europeiska gemenskapernas domstol, som den 7 maj 1992 dömde till förmån för kommissionen mot Italien (mål 45/89). Enligt en sammanslutning av vägtransportörer har en viss medlemsstat fortfarande kvar ett tillståndssystem för kombinerad transport. Kommissionen beslutade i oktober 1996 skicka en formell underrättelse till de berörda myndigheterna eftersom dessa inte hade besvarat begäran om uppgifter. väckte talan 2. 3. Tillämpning av direktivets bestämmelser på skatteområdet 2. 3. 1 Allmänt Genom direktiv 82/603/EEG upprättades ett system med skatteförmåner för att främja utnyttjandet av kombinerad transport. Genom artikel 8 tilläts den medlemsstat där fordonen är registrerade nedsätta eller återbetala bestämda skatter på vägfordon som används vid kombinerad transport, antingen "med ett schablonbelopp eller i proportion till dessa fordons transportsträcka per järnväg". Genom artikel 8 tilläts medlemsstaterna också utvidga skattenedsättningen eller återbetalningen till järnvägstransporter som utförts helt eller delvis utanför deras territorium. År 1990 lade kommissionen fram ett förslag till ändringar av direktiv 75/1304. Ett av förslagen innebar att nedsättningarna skulle vara obligatoriska för hela järnvägssträckan. Rådet antog emellertid inte denna åtgärd. Genom antagandet av direktiv 92/106 och med stöd av direktivets artikel 6. 1 skapades år 1992 följande skyldighet: "Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att de i punkt 3 angivna skatterna på vägfordon (lastbilar, dragbilar, släpvagnar eller påhängsvagnar) som används vid kombinerade transporter minskas eller återbetalas, antingen med ett schablonbelopp eller i proportion till den sträcka fordonen transporteras per 4 KOM (90) 564 järnväg inom de ramar, på de villkor och enligt de regler som medlemsstaterna fastställer efter samråd med kommissionen. " inre vattenvägar eller korta havstransporter, gynnas Det måste påpekas att medlemsstaterna har tillämpat artikel 6. 1 i direktiv 92/106 om skatterabatter bara ifråga om kombinerad landsvägs- och järnvägstransport, främst rullbana. Andra typer av kombinerad transport, bl. a. dem som inbegriper transport på inte av rabatterna avseende skatterna i artikel 6. 3 i direktiv 92/106. Enligt direktiv 92/106 får medlemsstaterna emellertid bevilja vissa andra skatterabatter enligt följande: -För det första: "Medlemsstaterna får emellertid bevilja sådana minskningar eller återbetalningar på grundval av järnvägstransporter som helt eller delvis utförts utanför den medlemsstat i vilken fordonen är registrerade. " -För det andra: ". fordon som endast används för anslutningstransport på väg vid kombinerad transport kan undantas från de i punkt 3 upptagna skatterna förutsatt att dessa fordon beskattas särskilt". sedan 1979 beviljat nedsättning av drivaxelskatten 2. 3. 2 Medlemsstater där åtgärderna på skatteområdet har praktisk verkan: Tyskland har sedan 1979 beviljat skattenedsättningar för vägfordon som används vid kombinerad transport efter antalet genomförda järnvägstransporter. Fordon som uteslutande används för transport till och från slutstationer är befriade från beskattning. Det sammanlagda årliga beloppet uppgår till omkring 12,5 miljoner ecu (24 miljoner DEM). Frankrike har för vägtransportörer som använder kombinerad landsvägs- och järnvägstransport. Nedsättningen uppgår till 75 % av skatten i transportzonen. Enligt den senaste rapporten om direktiv 92/106 återbetalar Italien vägskatter och regionala tilläggsskatter i fråga om fordon som använder järnvägen. Det sammanlagda beloppet är inte känt. Österrikiska fordon som uteslutande används för transporter till och från slutstationer har befriats från fordonsskatt. För varje österrikiskt fordon som fraktas på järnväg beviljas dessutom en skatterabatt på 15 % av den månatliga skatten. För detta betalar den österrikiska regeringen omkring 5 miljoner ecu (70 miljoner shilling) per år. 2. 3. 3 Medlemsstater där åtgärderna på skatteområdet inte har någon praktisk verkan I Förenade kungariket finns föreskrifter om skatterabatter för hela fordon som används vid kombinerad transport (av det slag som kallas rullbana), eftersom fordonsskatten bara tas ut för motorfordon. Enligt det svar som har givits är emellertid transport av sådana fordon på järnväg i dagsläget inte möjligt i Förenade kungariket på grund av de begränsningar som följer av lastprofilen. I Belgien är återbetalning möjlig för den järnvägssträcka som tillryggaläggs av beskattade fordon inom Belgien, men i själva verket har ingen återbetalning skett. Belgien har meddelat kommissionen att detta beror på de korta sträckor inom landet för vilka återbetalning skulle kunna krävas och den administrativa belastning detta skulle innebära. I Nederländerna hade åtgärderna ingen verkan eftersom skatterabatter bara kan komma i fråga för varje enskilt fordon som beskattas. Med hänsyn till att det på den nederländska marknaden i allmänhet inte förekommer några kombinerade transporter som inbegriper hela vägfordon, har antalet beviljade skatterabatter varit obetydligt. Finland behövde nästan inte betala ut något alls. I Sverige kan bara fordon som utnyttjar järnvägen mer än 60 dagar komma ifråga för skatterabatter. Inga ansökningar om skattenedsättning gjordes i Sverige. Danmark, Grekland, Spanien, Irland, Luxemburg och Portugal svarade inte på denna fråga. Det är emellertid känt från den senaste rapporten om direktiv 92/106 att Danmark, Grekland, Spanien, Irland och Luxemburg inte gjorde några återbetalningar. 2. 3. 4 Slutsatser om skatterabatter Sammanfattningsvis har alltså de nuvarande skattebestämmelserna inte utnyttjats i merparten av medlemsstaterna. Dessutom är tillämpningen av den obligatoriska skattebestämmelsen begränsad till ett slags kombinerad transport, nämligen järnvägstransport av vissa fordon. I många skattesystem begränsar detta i praktiken tillämpningen till rullbana. Den praktiska inverkan på utvecklingen av kombinerad transport är därför liten. Det bör erkännas att kombinationer av transport på inre vattenvägar och korta havstransporter också kan bidra till en hållbar transport. Eftersom vägar inte utnyttjas för huvuddelen av transporten i sådana fall kan det vara berättigat att sänka vägskatterna. Man kan också fråga sig om det är berättigat, så länge de externa kostnaderna för vägtransporter inte fullt ut har internaliserats, att mildra de negativa följderna av detta för den kombinerade transporten genom att sänka skatterna för kombinerad transport. Man måste överväga olika sätt att utvidga den praktiska tillämpningen av skattebestämmelserna till medlemsstater som för närvarande inte tillämpar dem och till kombinerad transport som inbegriper korta havstransporter eller transport på inre vattenvägar. Det finns huvudsakligen två möjligheter: att antingen utvidga räckvidden för frivilliga undantag från beskattning, eller öka antalet former av kombinerad transport för vilka undantag från beskattning är obligatoriskt. 2. 4. Tillämpning av direktivets bestämmelser om den inledande eller avslutande vägsträckan information om effekterna av Medlemsstaterna tillhandahöll ingen specifik bestämmelserna om liberalisering av den inledande och avslutande sträckan av kombinerade transporter. I Italien grundades en organisation för sådana inledande och avslutande vägtransporter. Kommissionen har nyligen godkänt medfmansiering av en undersökning om ökad tillämpning av denna idé under Fjärde ramprogrammet. Från och med den 1 juli 1998 kommer vägtransportcabotage att vara befriat från tillståndskrav. Eftersom kombinerade transporter redan har varit befriade från tillståndskrav innebär detta att de förlorar en konkurrensfördel och kommissionen kommer därför, om nödvändigt, att ompröva relevanta bestämmelser i 92/106/EEG. 3. SEKTORNS EKONOMISKA UTVECKLING 3. 1. Statistisk utveckling i Europa 3. 1. 1 Kombinerad transport i TEU Tabell 1 visar följande: - Antal enheter som fraktats med kombinerad transport uttryckt i TEU. - Ökning under perioden 1993-1994, eftersom kommissionens avdelningar bara har tillgängliga uppgifter om alla transportsätt och typer av enheter som ingår i de kombinerade transporterna för denna period. Uppgifterna för år 1990 från den föregående kommissionsrapporten6 används som referens. - Eftersom tillgängliga uppgifter inte är standardiserade anges i tabellen bästa möjliga uppskattningar. - En mer omfattande tabell som även visar olika enhetstypers relativa betydelse återfinns i bilaga 1, liksom förklarande anmärkningar och andra kommentarer rörande tillgänglig statistik. Tabell 1 Utveckling avseende kombinerad transport, omvandlat till TEU Källa 1990 1993 1994 se bilaga 1 4 884 000 6 707 000 7 640 000 TEU totalt i kombinerad transport, med undantag för korta havstransporter 3. 1. 2 Slutsats på grundval av tabell 1 Antal TEU som fraktades med kombinerad transport är imponerande. Ökningen under perioden 1990 -1994 uppgick till nästan 60 %. 3. 1. 3 Försök att jämföra landsvägstransport, godstrafik på järnväg och Förordning nr 3118/93 av den 25 oktober 1993, artikel 12. 2, EGT nr. L 279, 5 12. 11. 1993, s. 1. 6 KOM (93) 394 7 kombinerad transport Denna jämförelse skall helst göras i miljoner tonkilometer (tkm), men särskilt ifråga om inre vattenvägar och nationell containertrafik finns inga riktigt passande siffror tillgängliga. Följaktligen fick uppskattningar göras. Källorna anges i bilaga 1. Tabell 2 Trender i miljoner tonkilometer 1993 964 000 205 000 47 392 Landsväg Godstrafik på järnväg Kombinerad transport totalt. med undantag för korta havstransporter 1994 1 061 000 220 000 51972 Tabell 2 visar att vid en jämförelse av kombinerad transport med vägtransport i tonkilometer, utgör kombinerad transport omkring 5 % av vägtransporten. I förhållande till målet att ytterligare utveckla kombinerad transport som ett alternativ till vägtransport, vilket uttrycks i det citat som återgavs i 1. 2, är denna procentuella andel fortfarande låg. Vid en jämförelse av kombinerad transport med järnvägstransport, återigen i tonkilometer, utgör emellertid kombinerad transport omkring 23 % av godstrafiken på järnväg. 3. 1. 4 Slutsats om jämförelsen mellan landsvägstransport, järnvägstransport och kombinerad transport Jämförelsen mellan landsvägstransport och kombinerad transport visar att kombinerad transport räknat i tonkilometer utgör omkring 5 % av landsvägstransporten. I förhållande till målet att ytterligare utveckla kombinerad till vägtransport är denna procentuella andel fortfarande låg. Det måste påpekas att under den undersökta perioden ökade vägtransporten även sin andel av den totala transportmarknaden. Jämförd med järnvägstransporten är den kombinerade transporten redan betydande. transport som ett alternativ 3. 1. 5 Slutsats om statistikens kvalitet Det behövs mer enhetlig statistik. Kommissionen håller för närvarande på att arbeta med detta. Eurostat bör utveckla ett lämpligt system för insamling av data genom att arbeta för en enhetlig och harmoniserad rapporteringsstruktur, där affärsintressen tillförsäkras skydd. 3. 1. 6 Kombinerad transport av containrar på inre vattenvägar Under den period som undersöktes (1993-1994) ökade containertrafiken på inre vattenvägar med omkring 10 %. De viktigaste transportförbindelserna är de som ligger inom triangeln mellan hamnarna i Rotterdam, Antwerpen och Rhen. Alla transporter mellan Antwerpen och Rotterdam stämmer inte in på beskrivningen av kombinerad transport, eftersom det ofta inte ingår någon vägsträcka. De ersätter emellertid i allmänhet vägtransporter. Mellan Lille och dessa hamnar och på Donau börjar containertrafiken dessutom öka, med visst inledande stöd från PACT-programmet, genom vilket ett antal pilotåtgärder avseende kombinerad transport medfmansierades under perioden 1993-1996 med kommissionsmedel7. 3. 1. 7 Containertrafik som delvis sker på järnväg Transport av containrar som delvis sker på järnväg ökade ännu mer än containertrafiken på inre vattenvägar. Intercontainer (ICF) tillskriver detta den allmänna ekonomiska återhämtningen och att man har börjat använda hela tåg. Jämfört med 1993 var tillväxten i TEU 15% (källa ICF). Under 1995 var siffrorna stabila, men räknat i tonkilometer låg ökningen på omkring 2% (källa SGKV:s rapport 1995). Intercontainers rapport innehöll inga närmare uppgifter om vilka transportförbindelser som trafikerades. ICF uppgav emellertid att ökningen berodde på nya tåg. 3. 1. 8 Kombinerad landsvägs- och järnvägstransport av växelflak, påhängsvagnar och rullbana (lastbilar på tåg) Enligt UIRR-. s statistik ökade antalet växelflak (inbegripet containrar i UIRR:s statistik) och fordon i rullbana med omkring 20 %. Enligt UIRR:s rapport för 1995 är emellertid den långsiktiga utvecklingen mot växelflak stabil och ökningen avseende rullbana räknat i tonkilometer är mindre tydlig. Under 1995 noterade UIRR-företagen en tillväxt med 5,6 % som särskilt berodde på internationella transporter (källa SGKV:s rapport 1995). De 11 företag inom EU som är medlemmar trafikerar sinsemellan ett stort antal sträckor och har transportförbindelser med flera länder i Central- och Östeuropa. Enligt UIRR:s rapport för 1994 gjordes två tredjedelar av deras internationella landsvägs- och järnvägstransporter norr om Alperna 3. 1. 9 Påhängsvagnar och lastbilar på fartyg Dessa enheter transporteras inte på inre vattenvägar i någon större omfattning utom på Donau. När det gäller korta havstransporter är det svårt att göra någon statistisk skillnad mellan korta färjetransporter (högst 100 km) och korta havstransporter i samband med kombinerad transport. Detta är skälet till att Kommissionens beslut 93/45/EEG av den 22 december 1992, EGT nr L 16, 7 25. 1. 1993, s. 55. 9 10 ingen statistik för denna typ av transport användes i tabellerna. 3. 2. Marknadsorganisation 3. 2. 1 Kombinerad transport som delvis sker på järnväg Företag som utför kombinerad transport har sedan flera år tillbaka möjlighet att utföra alla typer av kombinerad transport. Särskilt vad gäller växelflaks- och containersektorerna har detta lett till ökad konkurrens. ICF nämner dessutom utnyttjandet av hjulnav som en organisatorisk förbättring. 8 som bl. a. ger Den 29 juli 1991 antog rådet direktiv 91/440/EEG järnvägsföretag och även internationella grupper av järnvägsföretag rätt att utnyttja järnvägsinfrastruktur i hela gemenskapen för internationella kombinerade transporter. Denna politiska åtgärd är avsedd att stimulera utvecklingen av kombinerad transport. Ett antal medlemsstater har inte införlivat artikel 10 i detta direktiv men på andra håll har det bildats flera allianser för internationell kombinerad transport. 3. 2. 2 Kombinerad transport som delvis sker på inre vattenvägar Rhen utgör ryggraden för containertrafiken på pråmar. Bakom denna framgång ligger fri sjöfart, företagaranda och stränga tidsscheman i kombination med en vattenväg som har hög kapacitet och det stora antalet containrar som lastas om i Antwerpen och Rotterdam. Mellan Rotterdam och Tysklands inland har inre vattenvägar en marknadsandel på 35 % av containertrafiken enligt "Union Internationale de la Navigation Fluviale". Det är anmärkningsvärt att containertrafiken på pråmar mellan Antwerpen och Rotterdam v. v. är så betydelsefull eftersom det bara är fråga om en kort sträcka. Möjligheten Schelde-Rhenförbindelsen ("Ausbauzustand") och har förverkligats genom ett effektivt utnyttjande av skytteltrafik. De inre vattenvägar är både sjöfartsföretag och enskilda fartygsinnehavare ('artisans'). Ofta går man samman i grupper för att kunna erbjuda tätare och mer regelbunden trafik. företag som bedriver containertrafik på skapades genom detta till 3. 2. 3 Kombinerad transport där det ingår korta havstransporter. Kombinerad transport där det ingår korta havstransporter inbegriper följande: - Anslutningstrafik, huvudsakligen mellan de stora hamnarna i området Hamburg-Le Havre och hamnar i alla regioner i Europa samt anslutningstrafik i Medelhavsområdet. - Roll on/Roll off-fartyg för vägfordon och regelbundna Load on-Load off-fartyg för containrar, som särskilt binder samman medlemsstater i gemenskapens ytterområden med grannländerna och de centrala delarna och även förbinder EGT nr L 237, 24. 8. 91, s. 25 10 11 fastlandet med större öar. Kommissionens meddelande om utvecklingen av korta havstransporter i Europa 9 innehåller en handlingsplan med rekommenderade åtgärder för att förbättra de korta havstransporternas kvalitet och effektivitet som ett första steg för att lägga om trafiken från landsväg till sjöfart. 3. 3. Konkurrensställning för kombinerad transport landsvägstransporten ens på 3. 3. 1 Synpunkter på konkurrensställningen för kombinerad transport Som anges i Kommissionens meddelande om en handlingsplan för att främja kombinerad transport av gods,10 kan kombinerad transport fortfarande inte alltid längre sträckor. Det första konkurrera med problemet är bristen på internalisering av externa kostnader, särskilt när det gäller landsvägstransporter, något som diskuteras på djupet i Kommissionens grönbok om en rättvis och effektiv prissättning"11. Det andra problemet handlar om att upprätthållandet av lagstiftningen om körtider för landsvägstransporter varierar i medlemsstaterna. Om denna lagstiftning skulle upprätthållas fullt ut skulle iakttagandet av körtidsbegränsningar för landsvägstransporter av gods leda till att flera långa vägtransporter skulle genomföras av två förare i varje lastbil. Genom att höja kostnaderna för rena landsvägstransporter skulle detta förbättra konkurrensställningen för kombinerad transport. Vad gäller körtider arbetar kommissionen för att ersätta den nuvarande fardskrivaren med en elektronisk anordning. 12 För det tredje snedvrider fortfarande överbelastningen i samband med landsvägstransporter konkurrensen med järnvägen. På grund av tekniska begränsningar ger kombinerade transporter med en bruttovikt på över 44 ton för hela fordonet i vissa fall upphov till problem. Den maximala bruttovikten i allmänhet och det särskilda undantaget på 44 ton för kombinerad transport kan ge en allmän uppfattning om huruvida kombinerad transport i ett bestämt land har någon särskild fördel i fråga om tunga transporter. Idag är det bara landsvägstransportörer som bestraffas om polisen upptäcker att de har överbelastat. De utsätts emellertid ofta för påtryckningar av sina uppdragsgivare att överbelasta. Om även sjöfartsföretag skulle kunna göras ansvariga för detta skulle trycket på landsvägstransportörer minska och konkurrensställningen för kombinerad transport förbättras. De rättsliga frågorna som detta inbegriper, särskilt frågan om detta är möjligt inom ramen för gemenskapsrätten, kvarstår att undersöka. Kombinerad transport kräver dessutom kostsamma omlastningar och intermodal utrustning, vilket är en strukturell nackdel. Sist men inte minst används den KOM(95)317 Meddelande till rådet KOM (96) 335, 24. 7. 1996 KOM(95) 691 slutlig KOM(94)323 slutlig, EGT nr 243, 31. 8. 1994, s. 8, ändrad genom KOM(95) 550 9 10 11 12 slutlig, EGT nr C 25, 31. 1. 1996 s. 5 11 12 informationsteknik som krävs för kombinerad transport ännu inte tillräckligt för att denna komplicerade kunna konkurrera med landsvägstransporter. Genom att lägga fram ett förslag till en rådsförordning om beviljande av ekonomiskt stöd från gemenskapen till åtgärder för att främja kombinerad transport av gods bidrar kommissionen till att förbättra de två sistnämnda punkterna. '3 verksamhet skall transport kan 3. 3. 2 Slutsats om konkurrensställningen Kombinerad alltid konkurrera med landsvägstransport på långa sträckor på grund av den snedvridna konkurrens som kvarstår i förhållande till landsvägstransporten och vissa strukturella problem som är knutna till den kombinerade transporten. fortfarande inte 4. FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER PÀ EU-NIVÅ 4. 1 Medlemsstaternas förslag 4. 1. 1 Åtgärder för att främja, kombinerad transport - B anser att investeringar i infrastruktur och upprättandet av regelbunden trafik bör stödjas. Förbättringen av infrastrukturen bör vara sammanhållen. - NL vill kunna täcka de inledande förlusterna i samband med skytteltrafik eftersom man uppger att det är oundvikligt att utnyttjandet inte är maximalt under de första två åren. Man bör överväga att ge mer medel till de transeuropeiska n^ten för intermodala transporter. - A föreslår att så länge de totala kostnaderna för landsvägstransporter inte täcks bör det vara möjligt att sluta avtal om samhällstjänst för kombinerad transport. Dessutom bör subventioner för transporter över Alperna tillåtas. - F uppger att det bör vara möjligt att ge statligt stöd till utnyttjandet av infrastruktur. - FIN nämner ekonomiskt stöd, teknikutveckling och konkurrensfrämjande. - P och flera andra länder vill att PACT 14 skall bli permanent. - Flera länder (B, A) uppgav att man fortfarande måste ägna uppmärksamhet åt passerandet av inre gränser. - DK påpekar att om landsvägstransporterna skulle inbegripa de faktiska kostnaderna för infrastruktur skulle detta främja kombinerad transport. - IRL uppger att man i samband med främjandet av kombinerad transport måste erkänna betydelsen av landsvägstransporter. 13 14 kommissionsbeslut från år 1992 som nämns i punkt 3. 1. 6. Meddelande till rådet KOM (96) 335 av den 24 juli 1996 När medlemsstaterna skrev sina svarsbrev kunde de bara hänvisa till det 12 13 - D anför att konkurrensförmågan för kombinerad transport har minskat på grund av liberaliseringen av landsvägstransporter och att Högnivågruppen för kombinerad transport5 därför bör sammankallas igen. - D anser också att bestämmelsen om transporter på 44 ton, som för närvarande är tillämplig om en 40-fots ISO-container fraktas som en del av en kombinerad transport, bör utvidgas till att gälla alla olika slags kombinerade transporter av alla enheter på samma villkor. - F varnar för att utvidga definitionen av kombinerad transport genom att låta den även omfatta havstransporter/landsvägstransporter. Utvidgningen till 44 ton bör begränsas till järnvägs- och landsvägstransporter samt transporter på inre vattenvägar och landsväg. - UK föredrar att uppmuntra godstrafik med järnväg i allmänhet och utvidgade bestämmelsen om 44 ton till växelflak i landsvägs- och järnvägstransporter. 4. 1. 2 Kommissionens slutsatser om medlemsstaternas förslag till åtgärder De åtgärder som har nämnts går inte alla att genomföra genom en ändring av direktiv 92/106/EEG. Vissa handlar om statligt stöd i förordning 1107/70 16, transeuropeiska nät 1?, ekonomiskt stöd från gemenskapen (PACT, se 3. 1. 6 ovan) eller är åtgärder som rör gränskontroll. Kommissionen ser dem som en påminnelse om att mer arbete måste göras utöver en ändring av direktiv 92/106 för att främja intermodala transporter. intresserade av möjligheten att Flera medlemsstater är emellertid i alla medlemsstater åtminstone tillåta viktgränsen på 44 ton för den inledande och avslutande vägsträckan vid all kombinerad transport. Det franska förslaget om att viktgränsen inte skall tillämpas ifråga om havstransporter skulle innebära nya restriktioner för kombinerad transport som inbegriper en kort transportsträcka till havs. Man bör emellertid vara noga med att ytterligare åtgärder skall främja inom sådana sjöfarts- och gemenskapen inre vattenvägar och transportsträckan på landsväg är begränsad. Man bör överväga att i alla medlemsstater tillåta en maximivikt på 44 ton på den inledande och avslutande vägsträckan vid kombinerad transport. Vid bedömningen bör hänsyn även tas till följande punkter: landtransporter där huvuddelen av transporten till havs, på järnväg eller sker Högnivågruppen för kombinerad transport, bestående av företrädare för Åtgärderna avseende kombinerade transporter i förordning nr 1107/70 förlängdes 15 medlemsstaterna och andra berörda parter, höll möten under perioden 1990-1992 för att ge kommissionen råd. 16 senast fram till den 31 december 1997 genom rådets förordning nr 543/97 av den 17 mars 1997, EGT nr L 84, 26. 3. 1997 s. 6. 17 228, 9. 9. 1996, s. 1 Transeuropeiskt transportnät, beslut nrl692/96/EG av den 23 juli 1996, EGT nr L 13 14 landet, vilket är tillåtet enligt artikel 4. 2 Kommissionen har lagt fram ett förslag 18 om harmonisering i hela gemenskapen av viktgränsen till 44 ton för all landsvägstransport. Medlemsstaterna behöll emellertid inte denna del av förslaget när de antog 96/53/EG. Inom kort kan därför varje medlemsstat fastställa nationella viktgränser och införa viktgränsen på 44 ton för transporter i direktivet,. inom Kommissionens förslag till en allmän viktgräns på 44 ton ligger tack vare en formell förklaring fortfarande kvar hos rådet för behandling. 20. Om alla medlemsstater tillät lastbilar på upp till 44 ton på den inledande och avslutande vägsträckan i samband med alla kombinerade transporter skulle ett sådant undantag från eventuella befintliga viktgränser inom deras territorium direkt gagna den kombinerade transporten. Tanken är inte att hindra dem som för närvarande har högre viktgränser. Övriga i direktiv 96/53/EG som nu tillämpas och de begränsade villkor vägsträckor till slutstationer där denna gräns för närvarande tillämpas kan förbli oförändrade. 4. 1. 3 Problem avseende transportförbindelser till tredje land - B ser svårigheter rörande de yttre gränserna, tullar och enheters tekniska standarder. - DK vill att järnvägsinfrastrukturen mellan D and Polen förbättras. - D och A tar upp problem med veterinärbesiktningar. Dessa länder och NL föreslår att sådana besiktningar skall äga rum vid slutstationer för tåg. A varnar vidare för stränga sundhetskontroller vid gemenskapens gränser. 4. 1. 4 Kommissionens slutsatser om transportförbindelser med tredje land Möjligheterna att göra sundhetskontroller och veterinärbesiktningar i samband med trafik till tredje land mindre problematiska för kombinerad transport bör utredas. Denna fråga faller emellertid under politiken avseende kontroll av jordbruksprodukter och kan därför inte lösas genom ändringen av direktiv 92/106. 4. 2. Branschorganisationernas förslag till åtgärder Intercontainer/Interfrigo (ICF) föreslår följande åtgärder på det rättsliga området: restriktioner för körning (veckoslut, nätter, helger) bör avskaffas för den inledande och avslutande vägsträckan. De skulle också välkomna ett undantag från Eurovignette-kravet 21, liksom en utvidgning 18 19 20 21 KOM(93)679, EGT nr. C 38, 8. 2. 1994 Direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996, EGT nr. L 235, 17. 9. 1996, s. 59 Rådet, 25 juli 1996 Rådets direktiv 93/89/EEG av den 25 oktober 1993 om medlemsstaternas 14 15 av direktivet till alla lastningsenheter (detta kan tolkas som att man avser 44 tons-gränsen för vägsträckan vid all kombinerad transport). Alla åtgärder bör utvidgas till att gälla i hela Europa. Det centrala utskottet för sjöfart på Rhen kräver att de obligatoriska i direktiv 92/106 skall utvidgas till undantagen från beskattning kombinerad sjöfart och landsvägstransport. Internationella unionen för kombinerad landsvägs- och järnvägstransport (UIRR) pläderar för att de totala transportkostnaderna skall övervältras på dem fler kontroller av till dem och landsvägstransporter. som ger upphov för 4. 3. Kommissionens slutsatser om branschorganisationernas förslag till åtgärder i flera medlemsstater avseende Det finns restriktioner lastbilskörning på veckoslut, nätter och helger. Ibland görs undantag till förmån för kombinerad transport. Fram till idag har sådana restriktioner och undantag fastställts på nationell nivå, vilket skapar organisatoriska problem för kombinerad transport. Avskaffandet av restriktioner för lastbilskörning (på veckoslut, nätter och helger) för den inledande och avslutande vägsträckan i samband med kombinerad transport skall utredas. Om undantagen är allmänna och obligatoriska skulle detta förbättra den kombinerade transportens snabbhet och pålitlighet. För en diskussion om inledande och avslutande transporter på 44 ton, se 4. 1. 2. Undantag från beskattning och eventuella undantag från Eurovignette-kravet bör om möjligt tillämpas på samma sätt ifråga om all slags kombinerad transport. Internaliseringen av externa kostnader (omfördelning av kostnaderna) skall hanteras inom ramen för Kommissionens grönbok om en rättvis och effektiv prissättning och i senare lagstiftningsarbete. 4. 4. Andra gemensamma åtgärder för att främja kombinerad transport 4. 4. 1 Att låta lastbilar frakta 20 fots-containrar i samband med kombinerad transport Medlemsstaterna bör överväga att låta lastbilar frakta tre containrar på 20 inom deras respektive fot territorium. Enligt artikel 4. 4 b i direktiv 96/53/EC får varje medlemsstat göra detta inom det egna territoriet, förutsatt att lastbilarnas beståndsdelar (moduler) överensstämmer med de mått som fastställs i det sistnämnda direktivet. Medlemsstaterna skall fastställa villkoren, varvid hänsyn skall tas till säkerheten. Eftersom fordonsdelarna är godkända i hela gemenskapen behövs ingen ytterligare harmonisering av lagstiftningen. tillämpning av skatter på vissa fordon som används för godstransporter på väg och tullar och avgifter för användningen av vissa infrastrukturer, EGT nr L 279, 12. 11. 93, s. 32. 15 16 4. 4. 2. Kvalitet för som fordon fastställts på gemenskapsnivå Kvaliteten avseende kombinerad transport bör ytterligare förbättras genom en standardisering av staplingsenheterna som är mer lämpad för korta havstransporter och landtransporter än de nuvarande ISO-containrarna. I detta sammanhang tänker man särskilt på containrarna på 45 fot (13,72 m). Containrar som mäter mer än 45 fot mellan sidohörnen faller utanför de för maximimått landsvägstransporter i direktiv 96/53/EG. Containrar som har börjat användas efter den 17 september 1997 kommer därför inte att tillåtas i samband med landsvägstransporter därefter. Medlemsstaterna får emellertid tillåta containrar som används före denna tidpunkt på sina vägar fram till och med den 31 december 2006 i enlighet med rådets direktiv 96/53/EC. När de enheter på 45 fot som nämns ovan är 2,55 m breda gör de den kombinerade transporten mer konkurrenskraftig jämfört med påhängsvagnar i vägtrafik. De kan rymma ungefär samma antal lastpallar, men till skillnad från växelflak och påhängsvagnar, går det att stapla containrarna. Å andra sidan sägs i sjätte stycket i ingressen till direktiv 96/53/EG att lastbilars mått "bör vara stabila på lång sikt". Tekniska framsteg kan med tiden göra det möjligt för vägtransportörer att transportera containrar som uppfyller måttkraven och kan rymma samma antal lastpallar som påhängs vagnar. Vad gäller enheter för kombitrafik ger en yttre längd på 7,45 m och en bredd på 2,55 m en lämplig lastningskonfiguration för enhetslaster inom ramen för nuvarande europeisk lagstiftning. - Standarder för telematik i intermodala kedjor bör utvecklas, bl. a. ett EDI-dokument. Förbättringar bör även göras beträffande bokning, kommunikation, spårning och kundinformation genom telematik. 4. 4. 3 Slutsats om kvalitetsförbättring Dessa kvalitetsförbättringar är ännu inte färdiga för lagstiftning, varken inom ramen för en ändring av direktiv 92/106 eller i annan gemenskapslagstiftning. Dessa är främst kräver samordning, pilotåtgärder och i vissa fall mer forskning och utveckling. frågor som långsiktiga först och SLUTSATSER 5. 1. Statistik 5. 1. 1. Antal enheter i kombinerad transport Antalet TEU som transporterades i kombinerad transport var imponerande 7,6 miljoner år 1994. Ökningen under perioden 1990-1994 var nästan 60%. 5. 1. 2. Jämförelse mellan landsvägstransport, järnvägstransport och kombinerad transport. 16 17 Jämförelsen mellan landsvägstransport och kombinerad transport visar att kombinerad transport räknat i tonkilometer utgör omkring 5 % av landsvägstransporten. I förhållande till målet att ytterligare utveckla kombinerad transport som ett alternativ till vägtransport är denna procentuella andel fortfarande låg. Det måste påpekas att under den undersökta perioden ökade vägtransporten även sin andel av den totala transportmarknaden. Vid en jämförelse mellan kombinerad transport och järnvägstransport, återigen i tonkilometer, utgör kombinerad transport emellertid omkring 23% av järnvägstransporter av gods. 5. 1. 3. Statistikens kvalitet Det behövs mer enhetlig statistik. Kommissionen håller för närvarande på att arbeta med detta. 5. 2. Åtgärder som är möjliga genom en ändring av direktiv 92/106 transport kan Kombinerad alltid konkurrera med landsvägstransport ens på längre sträckor. I det följande tas några praktiska åtgärder upp som kan förbättra dess konkurrensställning. fortfarande inte 5. 2. 1. Skattebestämmelser Sammanfattningsvis har de nuvarande skattebestämmelserna inte utnyttjats i merparten av medlemsstaterna. Dessutom begränsas tillämpningen av den obligatoriska skattebestämmelsen till ett slags kombinerad transport, nämligen järnvägstransport av vissa fordon. I många skattesystem begränsar detta i praktiken tillämpningen till rullbana. Den praktiska inverkan på utvecklingen av kombinerad transport är därför liten. Det bör erkännas att kombinationer med transport på inre vattenvägar och korta havstransporter också kan bidra till en hållbar transport. Eftersom vägar inte utnyttjas för huvuddelen av transporten i sådana fall kan nedsättningar av vägskatter vara berättigad. Undantag från beskattning och eventuella undantag från Eurovignette-kravet bör om möjligt tillämpas på samma sätt ifråga om all slags kombinerad transport. Ett annat argument kan vara kompensation för att de externa kostnaderna ännu inte fullt ut betalas av landsvägstransporten. Man måste överväga olika sätt att utvidga skattebestämmelsernas praktiska tillämpning till medlemsstater som inte tillämpar inbegriper korta dem för närvarande och till kombinerad transport som havstransporter eller transport på inre vattenvägar. Det finns huvudsakligen två möjligheter: att antingen utvidga räckvidden för frivilliga undantag från beskattning, eller öka antalet former av kombinerad transport för vilka undantag från beskattning är obligatoriskt. 5. 2. 2 Inledande och avslutande transportsträckor 17 18 Från och med den 1 juli 1998 kommer vägtransportcabotage att vara befriat från. Eftersom kombinerad transport redan har varit befriad från tillståndskrav tillståndskrav förlorar en konkurrensfördel och innebär detta att den kommissionen kommer därför, om nödvändigt, att ompröva relevanta bestämmelser i 92/106/EEG. 5. 2. 3. 44 ton och kombinerad transport Man bör överväga att i alla medlemsstater tillåta en maximivikt på 44 ton på den inledande och avslutande vägsträckan vid kombinerad transport. Vid bedömningen bör hänsyn även tas till följande: landet, vilket är Kommissionen har lagt fram ett förslag om harmonisering i hela gemenskapen av viktgränsen till 44 ton för all landsvägstransport. Medlemsstaterna behöll emellertid inte denna del av förslaget när de antog 96/53/EG. Inom kort kan därför varje medlemsstat fastställa nationella viktgränser och införa viktgränsen på 44 ton för transporter inom i direktivet. Kommissionens förslag till en allmän viktgräns på 44 ton ligger tack vare en formell förklaring fortfarande kvar hos rådet för behandling. Om alla medlemsstater tillät lastbilar på upp till 44 ton på den inledande och avslutande vägsträckan i samband med alla kombinerade transporter skulle ett sådant undantag från eventuella befintliga viktgränser inom deras territorium direkt gagna den kombinerade transporten. Tanken är inte att hindra dem som för närvarande har högre viktgränser. tillåtet enligt artikel 4. 2 5. 2. 4. Avskaffandet av restriktioner avseende körsträckor Avskaffandet av restriktioner för lastbilskörning (på veckoslut, nätter och helger) för den inledande och avslutande vägsträckan i samband med kombinerad transport skall utredas. Om undantagen är allmänna och obligatoriska skulle detta förbättra den kombinerade transportens snabbhet och pålitlighet. 5. 2. 5. I rapporten redogörs för flera sätt att förbättra direktiv 92/106, vilka anges i 5. 2. 1-5. 2. 4. Kommissionen kommer att i lämplig utsträckning vidta nödvändiga åtgärder. Med tanke på landsvägstransportens starka konkurrensställning är dessa åtgärder emellertid inte i sig tillräckliga för att leda till en verkligt betydande ökning av den kombinerade transportens totala andel av transportmarknaden. 5. 3. Åtgärder utanför ramen för direktiv 92/106 5. 3. 1. Att låta lastbilar frakta 20 fots-containrar Medlemsstaterna bör överväga att låta lastbilar frakta tre containrar på 20 Förordning nr 3118/93 av den 25 oktober 1993, artikel 12. 2, EGT nr. L 279, 22 12. 11. 1993, s. 1. 18 19 fot i samband med kombinerade transporter inom deras respektive territorium. Enligt artikel 4. 4 b i direktiv 96/53/EC får varje medlemsstat göra detta inom det egna territoriet, förutsatt att lastbilarnas beståndsdelar (moduler) överensstämmer med de mått som fastställs i det sistnämnda direktivet. Medlemsstaterna skall fastställa villkoren, varvid hänsyn skall tas till säkerheten. Eftersom fordonsdelarna är godkända i hela gemenskapen behövs ingen ytterligare harmonisering av lagstiftningen. inom 5. 3. 2. Överbelastning och körtider inom vägstransport Överbelastningen fortfarande landsvägstransporten konkurrensen. Om även sjöfartsföretag skulle kunna göras ansvariga för detta skulle trycket på landsvägstransportörer minska och konkurrensställningen för kombinerad transport förbättras. Den skulle även förbättras om lagstiftningen avseende körtider för landsvägstransporter upprätthölls fullt ut. snedvrider 5. 3. 3. Sundhetskontroller och veterinärbesiktningar Möjligheterna att göra sundhetskontroller och veterinärbesiktningar i samband med trafik till tredje land mindre problematiska för kombinerade transporter bör utredas. 5. 3. 4. Kvalitetsförbättringar avseende kombinerad transport Det är ännu inte möjligt att lagstifta om en standardisering av staplingsenheterna som är mer lämpad för korta havstransporter och landtransporter. Detsamma gäller standarder för telematik i intermodala kedjor. Dessa är långsiktiga frågor som först och främst kräver samordning, pilotåtgärder och i vissa fall mer forskning och utveckling. 5. 3. 5. Andra åtgärder som har nämnts för att främja kombinerad transport Andra åtgärder som har nämnts inbegriper statligt stöd inom ramen för förordning från gemenskapen eller åtgärder inom gränskontrollområdet. Kommissionen ser dem som en påminnelse om att mer arbete måste göras utöver en ändring av direktiv 92/106 för att främja intermodala transporter. transeuropeiska nät, ekonomiskt 1107/70, stöd 19 20 TABELL 1A Statistisk utveckling för varje typ av enhet, omvandlad till TEU Bilaga 1 Typ av enhet källa 1990 1993 1 9 9 4| A) containrar -korta havstransporter Ingen lämplig statistik för containertrafik och transport på roll on-roll off-farjor som överensstämmer med definitionen av kombinerad transport fanns tillgänglig vid sammanställningen av denna rapport -sjöfart/järnväg ICF 661000 655 000 738 000 -sjöfart/inre vattenvägar UINF Uppskattning -landsväg/järnväg ICF -landsväg/järnväg samt enbart järnväg D, F, UK (nationella uppskattningar, ingen statistik fanns tillgänglig för samtliga år) 460 000 449 000 1034 000 1 149 000 259 000 306 000 1 160000 1541000 1650 000 B) växelflak (inkl. containrar av UIRR- företag) -landsväg/järnväg C) Rullbana UIRR ICF 2 029 000 2 431000 235 000 280 000 -landsväg/järnväg UIRR 477 000 581000 D) Påhängsvagnar -landsväg/järnväg UIRR 477 000 505 000 B+C + D 1990 1 TEU totalt i kombinerad transport, undantaget korta er 2116000 4 884 000 6 707 000 7640 000 20 21 Förklarande anmärkningar Vad gäller containertrafik räknas här en enhet som 1,5 TEU. UINF står för Union Internationale de la Navigation Fluviale (Internationella unionen för sjöfart på floder). ICF står för Intercontainer-Interfrigo. I UIRR:s (Internationella unionen för företag som utför kombinerad landsvägs- och järnvägstransport) statistik för landsvägs- och järnvägstransporter utgör en försändelse omkring 2,3 TEU. SGKV fiir e. V. "(Forskningssällskapet för kombinerad transport). "Studiengesellschaft kombinierten Verkehr står den för Anmärkningar rörande tillgänglig statistik. Flera medlemsstater rapporterade att de inte hade lämplig statistik eller bara delar av sådan statistik tillgänglig. Statistiken från organisationer för kombinerad transport är lämpligare; det är mindre överlappning. Men det är fortfarande uppskattningar som måste göras. Det finns även definitionsproblem, så det kommer att ta lång tid att förbättra statistiken. För att optimera användningen av tillgängliga resurser kommer Eurostat ombes undersöka möjligheterna att utnyttja befintlig administrativ information genom att kontakta de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Angående tabell 1A: De grundläggande talen är ibland uttryckta i enheter, ibland i TEU. TEU valdes som enhet för jämförelser. Containrar i vissa basmaterial inbegriper växelflak. För korta havstransporter av enhetslaster som överensstämmer med definitionen av kombinerad transport hittades ingen jämförbar statistik. Särskilt ifråga om inre vattenvägar var det nödvändigt att resonera länge för att komma fram till övergripande tal. ICF:s statistik omfattar ett större område än EU:s medlemsstater och inbegriper transporter till och från OSS. UIRR:s statistik inbegriper för år 1993 62 000 och för år 1994 70 000 TEU som fraktats för export av företag i stater som inte är EU-medlemmar. Nationell transport skildes endast från transport mellan medlemsstater när olika källor utnyttjades. Kommissionens rapport från 1993 innehåller ingen jämförbar statistik för transport på inre vattenvägar eller nationell containertrafik under 1990. Några få jämförbara tal var tillgängliga för 1995: UIRR totalt 3,7 miljoner TEU; ICF totalt 1,3 miljoner TEU (SGKV:s rapport för 1995). Antalet fordon som transporterades av företag anslutna till UIRR ökade från 1 297 344 år 1993 till 1529 096 år 1994. 21 TABELL 2A Trend i miljoner tkni 22 f===== ' * —— i saas=58asaasgsss^=s=i^^^=^^aMgs^B^^^a^^nBBMBB«aHaeBBBBsaa^B^ga« 1993 1994 :=============sss======g====== = = S = S B S = = = = = = = B = = B O S K = = = =S = = = = = = = = = = ^ = = = = == = = = == Landsväg (källa: Eurostat) 964 000 Järnväg (källa: Eurostat) 205. 000 Kombinerad transport - växelflak, påhängs vagnar, rullbana (källa: UIRR) 22 000 -Containrar, internationell transport med järnväg (källa: 9 800 | ICF) 6 314 9 278 - Containrar, inre vattenvägar (uppskattning) - Containrar, nationell transport med järnväg (uppskattning) - Korta havstransporter av enheter 1 061 000 220. 000 23 000 11800 7 238 9 934 Kombinerad transport, totalt 47 392 51972 Angående tabell 2A: Vad gäller containrar som transporteras på inre vattenvägar beräknas avståndet i tonkilometer (tkm) på grundval av antal ton/container i tyska hamnar på Rhen (dvs. 6,3 ton) och UIRR: s avstånd för nationell transport på 669 km (1994). Samma avståndssiffra används för nationell containertrafik. inbegriper den sträcka som tillryggaläggs i samband med transporter till och från OSS (45 miljoner TEU-km). ICF använder TEU-km istället för tonkilometer. Inom järnvägstransporten räknas varje TEU/km som 9 ton/km (eftersom det antagligen förekommer färre tomvagnar än vid transporter på inre vattenvägar). När Eurostat omnämns i tabellen anges: "Källa: Eurostat, ECMT, uppskattning om uppgift saknas". I fråga om korta havstransporter av enhetslast som överensstämmer med definitionen av kombinerad transport hittades ingen jämförbar statistik. ICF:s siffror Transporterat tonnage Den statistik som finns tillgänglig är mycket begränsad. Det verkar emellertid inte vara meningsfullt att anstränga sig för att förbättra den. I kombinerad transport med växelflak, påhängsvagnar och rullbana år 1994 fraktades totalt 32 662 670 ton. Dessa siffror avseende växelflak, påhängsvagnar och rullbana samlas in av UIRR. De inbegriper EU (15), Schweiz och länder i Central- och Östeuropa. Ifråga om containrar som fraktas på inre vattenvägar unneer UINF ett tonnage på 2 977 000. Denna siffra rör endast containrar i tyska hamnar på'Rhen. Ifråga om containrar som fraktas med järnväg eller korta havstransporter fanns ingen statistik om tonnage tillgänglig för hela EU. 2Z ISSN 1024-4506 KOM(97) 372 slutlig DOKUMENT SV 07 08 10 Katalognummer : CB-CO-97-365-SV-C ISBN 92-78-22769-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 23


title: ACHTENTWINTIGSTE JAARLIJKS VERSLAG OVER HET BEHEER.

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: QUESTION ECRITE no 2338/97 de Nuala AHERN au Conseil. Problèmes de fonctionnement dans les installations de retraitement de déchets nucléaires de La Hague

eurovoc_concepts:
Upper Normandy
fuel reprocessing
ionising radiation
nuclear industry
nuclear safety
occupational health
public health
radiation protection
radioactive waste
radioactivity

text: C 102/28 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 (98/C 102/40) QUESTION E· CRITE E-2329/97 pose·e par Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) et Raimo Ilaskivi (PPE) a‘ la Commission (7 juillet 1997) Objet: Entraves a‘ la circulation des poids lourds dresse·es par les douanes russes Les douanes russes ont annonce· qu(cid:146)elles ne laisseraient plus passer les poids lourds en provenance de Finlande lorsque le camion et la remorque sont immatricule·s dans des pays diffe·rents. Cette nouvelle pratique, totalement arbitraire, n(cid:146)est lie·e en aucune fa(cid:231)on aux dispositions relatives a‘ la se·curite· du trafic des poids lourds adopte·es tant par l(cid:146)Union europe·enne que par la Russie. Il s(cid:146)agit simplement d(cid:146)une mesure vexatoire de·cre·te·e par les douanes russes a‘ l(cid:146)encontre des transports, du commerce et des livraisons. La Commission s(cid:146)est engage·e a‘ prendre des mesures pour tenter de modifier le comportement des douanes russes. Cette promesse figurait dans la re·ponse apporte·e a‘ une question e·crite sur ce sujet pose·e par M. Ilaskivi. La situation actuelle montre que l(cid:146)action de la Commission n(cid:146)a pas e·te· suivie d(cid:146)effets. Quelles mesures concre‘tes la Commission a-t-elle prises en vue d(cid:146)obtenir une ame·lioration des principes d(cid:146)action des douanes russes, et quelles mesures de suivi compte-t-elle prendre pour re·soudre les nouvelles difficulte·s provoque·es par la situation actuelle en ce qui concerne la circulation des poids lourds a‘ la frontie‘re russo-finlandaise? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (22 septembre 1997) La Commission est consciente des divers proble‘mes et retards que connaissent les transports routiers de marchandises lors du franchissement des frontie‘res. Une attention particulie‘re est accorde·e a‘ la frontie‘re entre l(cid:146)Union et la Russie afin d(cid:146)ame·liorer les infrastructures de transport et de faciliter les formalite·s douanie‘res et les proce·dures de contro(cid:136)le. Les premiers re·sultats des actions et programmes entrepris par la Commission et les autorite·s russes montrent qu(cid:146)il y a une certaine ame·lioration en ce qui concerne les de·lais d(cid:146)attente, bien que la situation soit encore loin d(cid:146)e(cid:136)tre normale. La Commission continue, par conse·quent, de re·ite·rer les pre·occupations suscite·es par les obstacles au franchissement de la frontie‘re qui ont une incidence sur les relations en matie‘re commerciale et de transport avec la Russie. Au cours d(cid:146)une re·union entre le Pre·sident de la Commission et le premier ministre russe le 18 juillet 1997 a‘ Bruxelles, les deux parties ont de·fini un certain nombre d(cid:146)initiatives communes visant a‘ moderniser davantage les contro(cid:136)les frontaliers et en matie‘re de transit et a‘ renforcer la coope·ration dans le domaine douanier. La question a e·galement e·te· examine·e par des repre·sentants re·gionaux a‘ St. Petersbourg le 30 aou(cid:136)t 1997 et par le membre de la Commission charge· des relations exte·rieures avec les pays d(cid:146)Europe centrale et orientale. La Commission est e·galement informe·e de l(cid:146)existence de divers proble‘mes spe·cifiques aux transporteurs routiers lors des transports bilate·raux entre certains E· tats membres et la Russie. L(cid:146)annonce faite par les autorite·s russes selon laquelle elles n(cid:146)autoriseront plus les poids lourds a‘ franchir la frontie‘re entre la Finlande et la Russie si le tracteur et la remorque sont immatricule·s dans des pays diffe·rents, est l(cid:146)un de ces proble‘mes. La Commission comprend que, pour le moment, les quelques E· tats membres qui sont le plus directement concerne·s s(cid:146)efforcent de re·soudre les proble‘mes de manie‘re bilate·rale. Par ailleurs, dans une re·solution de 1994 concernant les transports routiers de marchandises, les membres de la Confe·rence europe·enne des ministres des transports (CEMT) ont de·ja‘ aborde· la question des autorisations en cas d(cid:146)immatriculation diffe·rente du tracteur et de la remorque. La solution qui a e·te· trouve·e dans la re·solution (l(cid:146)autorisation est obtenue aupre‘s de l(cid:146)autorite· du pays ou‘ le tracteur est immatricule· et elle porte sur l(cid:146)assemblage des deux ve·hicules, me(cid:136)me en cas d(cid:146)immatriculation diffe·rente) peut e(cid:136)tre applicable dans le cas d(cid:146)espe‘ce, puisque la Russie est membre de la CEMT depuis juillet 1997. (98/C 102/41) QUESTION E· CRITE E-2338/97 pose·e par Nuala Ahern (V) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Proble‘mes de fonctionnement dans les installations de retraitement de de·chets nucle·aires de La Hague Le journal «Le Monde» du 17 avril 1997 rapportait que de graves proble‘mes de fonctionnement se posaient au centre de retraitement de de·chets nucle·aires de La Hague situe· dans la pe·ninsule du Cotentin, en Normandie


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1397/97 af 18. juli 1997 om fastsættelse for produktionsåret 1996/97 af den specifikke landbrugsomregningskurs for minimumspriserne for sukkerroer, produktionsafgifterne og tillægsafgiften i sukkersektoren

eurovoc_concepts:
marketing
marketing year
minimum price
representative rate
sugar beet
sugar levy


title: Regulamento (CE) nº 1396/97 da Comissão de 18 de Julho de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 689/92, que fixa os procedimentos e condições de tomada a cargo dos cereais pelos organismos de intervenção

eurovoc_concepts:
Greece
barley
durum wheat
intervention agency
product quality

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2356/97 do Deputado Leonie van BLADEL ao Conselho. Abertura de uma parte da fronteira entre a Síria e o Iraque

eurovoc_concepts:
EU aid
Iraq
Syria
UN Security Council
cross-border transport
human rights
military equipment
narcotic
telecommunications
tourism


title: A Bizottság 1392/97/EK rendelete (1997. július 18.) a mezőgazdasági termékek intervenciós hivatalok által történő felvásárlását, raktározását és értékesítését magukban foglaló intervenciós intézkedésekre vonatkozó számviteli szabályokról szóló 3597/90/EGK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
agricultural product
intervention agency
intervention buying
intervention stock
management accounting
market intervention

text: 03/21. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 245 31997R1392 L 190/22 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 7. 19. A BIZOTTSÁG 1392/97/EK RENDELETE (1997. július 18. ) a mezőgazdasági termékek intervenciós hivatalok által történő felvásárlását, raktározását és értéke- sítését magukban foglaló intervenciós intézkedésekre vonatkozó számviteli szabályokról szóló 3597/90/EGK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, 2. A 2. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az intervenciós raktározás formájában megvalósított intervenciós intézkedéseknek az Európai Mezőgazdasági Orien- tációs és Garanciaalap Garanciarészlege által történő finanszíro- zására vonatkozó éves beszámolókban figyelembe veendő szóló, 1990. november 27-i tényezők megállapításáról rendeletre (1) és különösen annak 8. 3492/90/EGK tanácsi cikkére, mivel a legutóbb a 895/94/EK rendelettel (2) módosított, 1990. december 12-i 3597/90/EGK bizottsági rendelet (3) meghatá- rozza a mezőgazdasági termékek intervenciós hivatalok által történő felvásárlását, raktározását és értékesítését magukban foglaló intervenciós intézkedések esetén alkalmazandó számvi- teli szabályokat; mivel a 3597/90/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése és 7. cikke szabályozza azon érték meghatározását, amelynél a hiányzó mennyiségeket, illetve azokat a mennyiségeket, amelyek nem felelnek meg a raktározásra előírt feltételeknek, az intervenciós raktár könyveiben meg kell téríteni az EMOGA részére; mivel egyes esetekben rendelkezni kell az említett érték növelésének lehetőségéről, különösen, ha a piaci ár lényegesen magasabbnak bizonyul az intervenciós árnál vagy az interven- ciós felvásárlási árnál; mivel a 3597/90/EGK rendeletben említett egyes rendeletek módosításra kerültek, illetve hatályukat vesztették az említett rendelet elfogadása óta; mivel ezért a 3597/90/EGK rendeletben foglalt egyes hivatkozásokat módosítani kell; mivel az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az EMOGA-bizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 3597/90/EGK rendelet a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk (3) bekezdésében a „2776/88/EGK bizottsági rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja” helyébe a „296/96/EK bizottsági rendelet 7. cikke (2) bekezdésének c) pontja (*)” lép. (*) HL L 39. , 1996. 2. 17. , 5. o. (1) HL L 337. , 1990. 12. 4. , 3. o. (2) HL L 104. , 1994. 4. 23. , 16. o. (3) HL L 350. , 1990. 12. 14. , 43. o. ki: „Amennyiben azonban a hiány megállapításának napján a szabványminőségre vonatkozó piaci átlagár abban a tagál- lamban, ahol a raktározás folyik, magasabb, mint az inter- venciós alapár 105 %-a, az intervenciós hivatallal szerződő fél a tagállam által regisztrált piaci ár 5 %-kal növelt összegét köteles visszatéríteni az intervenciós hivatal részére. A piaci ár tekintetében a tagállamnak a Bizottság számára rendsze- resen küldött tájékoztatást kell alapul vennie. A piaci ár alkalmazásából eredően beszedett összegek és az intervenciós ár alkalmazásából eredően az EMOGA részére könyvelt összegek közötti különbözetet a többi jóváírással együtt a pénzügyi év végén kell jóváírni az EMOGA részére. ” 3. A 2. cikk (3) bekezdésének d) pontjában a „2727/75/EGK tanácsi rendelet 26. cikkében” szövegrész helyébe az „1766/ 92/EGK tanácsi rendelet 23. cikkében (*)” szövegrész lép. (*) HL L 181. , 1992. 7. 1. , 21. o. 4. A 7. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: „Amennyiben azonban a termék tényleges kitárolásának időpontjában fennállnak a 2. cikk (1) bekezdése utolsó előtti és utolsó albekezdésének alkalmazásához szükséges feltéte- lek, az áru kitárolásáról előzetesen konzultálni kell a Bizott- sággal. ” 5. A 11. cikkben a „2776/88/EGK rendelet 3. cikkének (7) bekezdésével és 6. cikkének (2) bekezdésével” szövegrész helyébe a „296/96/EK rendelet 3. cikkének (7) bekezdésével és 5. cikkének (2) bekezdésével” szövegrész lép. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detésének napján lép hatályba. Ezt a rendeletet 1997. október 1-jétől kell alkalmazni. 246 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/21. kötet Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. július 18-án. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2357/97 af Leonie van BLADEL til Rådet. Ønskeligheden af en EU-udsending for Kina og ASEAN

eurovoc_concepts:
ASEAN countries
China
EU relations
common foreign and security policy
democracy
foreign policy
fundamental rights
human rights
rule of law

text: C 158/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 (98/C 158/08) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2357/97 af Leonie van Bladel (UPE) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: (cid:216)nskeligheden af en EU-udsending for Kina og ASEAN Kan R(cid:229)det bekr(cid:230)fte, at det anser overholdelsen af menneskerettighederne for et vigtigt redskab i udenrigspo- litikken, og at det generelt mener, at overholdelsen af menneskerettighederne fremmer stabiliteten i verden? Mener R(cid:229)det, at overholdelsen af menneskerettighederne błr fremmes samtidig i Afrika, Latinamerika og Asien? Mener R(cid:229)det, at de meget store łkonomiske fordele, som EU-landene drager af den hurtige udvikling af markederne i Kina og ASEAN, er en grund til at l(cid:230)gge mindre v(cid:230)gt p(cid:229) overholdelsen af menneskerettighederne i disse omr(cid:229)der? Er R(cid:229)det enig i, at hverken R(cid:229)dets holdning eller de m(cid:229)nedlige uops(cid:230)ttelige beslutningsforslag fra Europa-Parlamentet om overholdelsen af menneskerettighederne i disse omr(cid:229)der har fłrt til en anden politik fra myndighedernes side i de p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)der? Vil R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af pragmatiske overvejelser om fremme af stabiliteten i omr(cid:229)det overveje, om en s(cid:230)rlig EU-udsending for b(cid:229)de Kina og ASEAN kan fłre til bedre forbindelser mellem EU og Europa-Parlamentet og disse lande og dermed indirekte kan fremme en bedre overholdelse af menneskerettighederne? Svar (16. februar 1998) Det (cid:230)rede parlamentsmedlem har ret i sin analyse af, at udvikling og bef(cid:230)stelse af demokratiet og retsstatsprincippet samt respekt for menneskerettighederne og de grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder er et af de v(cid:230)sentlige elementer i Den Europ(cid:230)iske Unions f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik, der bygger p(cid:229) artikel J. 1 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union. EU fłlger dette princip overalt i verden. Derfor udtaler Den Europ(cid:230)iske Union sig mod overtr(cid:230)delser af menneskerettighederne, uanset hvor disse forekommer. For at fremme menneskerettighederne i Kina og i ASEAN-landene fłrer Den Europ(cid:230)iske Union til stadighed en dialog om menneskerettighederne i mange fora. Hvad s(cid:230)rlig ang(cid:229)r de kinesiske myndigheder har Den Europ(cid:230)iske Union siden 1995 p(cid:229) ekspertniveau fłrt en dialog om menneskerettighederne. Det seneste młde fandt sted den 1. -2. december 1997 i Beijing. EU forsłger gennem en konstruktiv dialog og et aktivt samarbejde p(cid:229) omr(cid:229)det at opn(cid:229) reelle forbedringer af menneskerettighedssituationen i Kina. Endelig vil R(cid:229)det gerne głre det (cid:230)rede parlamentsmedlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at en r(cid:230)kke medlemsstater tager meget positive initiativer for at łge den internationale bevidsthed om menneskerettighedsspłrgsm(cid:229)l (seminarer, kongresser, udveksling af eksperter, osv. ). (98/C 158/09) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2424/97 af Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) til Kommissionen (11. juli 1997) Om: Sundhedsrisikoen ved husholdningssalt Overdreven stor anvendelse af salt er den stłrste (cid:229)rsag til forhłjet blodtryk og arteriel hypertension. Forhłjet blodtryk og arteriel hypertension er de stłrste og vigtigste risikofaktorer i forbindelse med hjerneblłdning. Ogs(cid:229) risikoen for hjerteinfarkt stiger som fłlge af forhłjet blodtryk. En nedsat anvendelse af salt ville frem for alt betyde en forbedret sundhedstilstand for borgerne og dermed ogs(cid:229) mindre udgifter til sundhedsv(cid:230)senet. I Finland var salt klassificeret som et tils(cid:230)tningsstof inden landets EU-medlemskab. Derfor er anvendelsen af salt ogs(cid:229) reguleret nłje. Denne regulering findes endnu ikke i EU


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2420/97 van Laura DE ESTEBAN MARTIN aan dee Raad. Cursussen voor ambtenaren

eurovoc_concepts:
European official
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
statistics
vocational training

text: 3. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 102/41 (98/C 102/58) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2420/97 van Laura De Esteban Martin (PPE) aan de Raad (18 juli 1997) Betreft: Cursussen voor ambtenaren Kan de Raad specificeren hoeveel cursussen er gehouden zijn voor ambtenaren in het kader van de derde pijler gedurende de jaren 1995, 1996 en 1997 en de deelnemers opsplitsen naar lidstaat? Kan de Raad bovendien specificeren of er statistische gegevens of een onderzoek bestaan over de resultaten van deze cursussen? De Raad heeft geen specifieke curcussen georganiseerd op het gebied van Justitie en Binnenlandse Zaken. Antwoord (17 november 1997) (98/C 102/59) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2429/97 van Carlo Casini (PPE) aan de Commissie (11 juli 1997) Betreft: Voorschriften inzake sanitaire controle en gezondheidscertificaten voor de invoer van pluimvee uit derde landen In de beschikkingen 96/482/EG (1) en 96/483/EG (2) van de Commissie wordt bepaald dat aan de afgifte van diergezondheidscertificaten voor uit bepaalde derde landen ingevoerd pluimvee een quarantaine van zes weken na invoer vooraf dient te gaan. Deze quarantaineperiode levert ernstige problemen op bij pluimvee dat bestemd is om in het wild te worden uitgezet, aangezien de mannetjes, wanneer zij in gemeenschappelijke kooien worden gehouden, gedurende de paartijd hevig met elkaar vechten, hetgeen onnodig lijden en in vele gevallen de dood tot gevolg heeft. Kan de Commissie, mede gezien de verordeningen inzake de bescherming van het welzijn van dieren, geen oplossing bieden voor deze situatie door de controles en de voorgeschreven administratieve controles zo snel mogelijk te doen verlopen en de quarantaine af te schaffen of tot het strikt noodzakelijke terug te brengen? (1) PB L 196 van 7. 8. 1996, blz. 13. (2) PB L 196 van 7. 8. 1996, blz. 28. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (19 september 1997) Bij Beschikking 96/482/EG van de Commissie zijn veterinairrechtelijke voorschriften en voorschriften inzake veterinaire certificering voor de invoer van pluimvee en broedeieren daarvan uit derde landen, met uitzondering van loopvogels (Ratitae) en van eieren daarvan, en de na invoer toe te passen veterinairrechtelijke maatregelen vastgesteld. De beschikking voorziet niet in gedetailleerde quarantainevoorschriften, maar wel in een afzonderings- en observatieperiode die lang genoeg moet duren om te garanderen dat de gezondheidsstatus van de Gemeenschap niet in gevaar kan worden gebracht. In artikel 3 van de beschikking is met name bepaald dat fok- en gebruikspluimvee na invoer ten minste zes weken, te rekenen vanaf de dag van aankomst, op het bedrijf van bestemming moet worden gehouden. In die periode moeten de ingevoerde dieren gescheiden worden gehouden van niet-ingevoerde dieren. In de beschikking is nergens bepaald dat de dieren in die periode in batterijen of gemeenschappelijke kooien moeten worden gehouden


title: WRITTEN QUESTION No. 2419/97 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Council. Seminars of experts

eurovoc_concepts:
European Parliament
activity report
competence of the Member States
conference proceedings
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
self-employed person

text: C 102/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 › Gemensam (cid:229)tga¤rd, p(cid:229) Belgiens initiativ, om (cid:229)tga¤rder mot ma¤nniskohandel och sexuellt utnyttjande av barn, beslutad den 24 februari 1997 och offentliggjord i EGT L 63, 4. 3. 1997. › Gemensam (cid:229)tga¤rd, p(cid:229) Nederla¤ndernas initiativ, om samarbete p(cid:229) omr(cid:229)det fo¤r allma¤n ordning och sa¤kerhet, beslutad den 26 maj 1997 och offentliggjord i EGT L 147, 5. 6. 1997. › Gemensam (cid:229)tga¤rd om fo¤rfining av kriterier fo¤r m(cid:229)linriktade kontroller, urvalsmetoder osv. och insamlande av tull- och polisuppgifter, beslutad den 9 juni 1997 och offentliggjord i EGT L 159, 17. 6. 1997. › Gemensam (cid:229)tga¤rd, p(cid:229) Nederla¤ndernas initiativ, om informationsutbyte, riskbedo¤mning och kontroll av syntetiska droger, beslutad den 16 juni 1997 och offentliggjord i EGT L 167, 25. 6. 1997. Under denna period informerade ordfo¤randeskapet regelbundet Europaparlamentet om de o¤verla¤ggningar som fo¤rdes betra¤ffande fr(cid:229)gor som omfattas av avdelning VI i fo¤rdraget samt om de va¤sentligaste aspekterna och synpunkterna p(cid:229) vissa av dessa fo¤rslag. Under det innevarande halv(cid:229)ret o¤nskar ordfo¤randeskapet samr(cid:229)da med Europaparlamentet om fo¤ljande 2. utkast: › Utkast till resolution om faststa¤llande av prioriteringar fo¤r samarbetet i ra¤ttsliga och inrikes fr(cid:229)gor under tiden 1 januari 1998 till tidpunkten fo¤r Amsterdamfo¤rdragets ikrafttra¤dande. › Utkast till gemensam (cid:229)tga¤rd om inra¤ttande av ett europeiskt ra¤ttsligt na¤tverk. › Utkast till gemensam (cid:229)tga¤rd om info¤rande av ett utbildnings-, utbytes- och samarbetsprogram avseende asyl, invandring och o¤verskridande av medlemsstaternas yttre gra¤nser (programmet Odysseus). › Utkast till gemensam (cid:229)tga¤rd om straffbarhet fo¤r deltagande i en kriminell organisation i Europeiska unionens medlemsstater. › Utkast till gemensam (cid:229)tga¤rd om uppra¤ttande av ett system fo¤r utva¤rdering av tilla¤mpningen och genomfo¤randet p(cid:229) nationell niv(cid:229) av internationella (cid:229)taganden i kampen mot den organiserade brottsligheten. › Utkast till gemensam (cid:229)tga¤rd ro¤rande kriminalisering av korruption inom den privata sektorn. Ordfo¤randeskapet meddelade dessutom att det hade fo¤r avsikt att ho¤ra Europaparlamentet om andra utkast och fo¤rslag. (98/C 102/57) SKRIFTLIG FR¯GA E-2419/97 fr(cid:229)n Laura De Esteban Martin (PPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Expertseminarier Skulle r(cid:229)det kunna ange vilka och hur m(cid:229)nga expertseminarier som har h(cid:229)llits om den tredje pelaren under 1995, 1996 och 1997 samt i detalj ange formerna fo¤r de olika medlemsstaternas deltagande? Skulle r(cid:229)det a¤ven utan dro¤jsm(cid:229)l kunna tillhandah(cid:229)lla Europaparlamentet den information som ha¤rro¤r fr(cid:229)n dessa seminarier, i syfte att underla¤tta det parlamentariska arbetet p(cid:229) de omr(cid:229)den da¤r parlamentet m(cid:229)ste ho¤ras eller avge ett yttrande? Svar (17 november 1997) R(cid:229)det har ingen fo¤rteckning o¤ver de expertseminarier som har organiserats inom omr(cid:229)det ra¤ttsliga och inrikes fr(cid:229)gor eftersom organiseringen av dessa faller under medlemsstaternas direkta ansvar, na¤rmare besta¤mt av de respektive ordfo¤randeskapen. Dessutom sko¤ts uppfo¤ljningen av dessa seminarier helt av de organiserande medlemsstaterna, a¤ven om vissa arbeten efter(cid:229)t integreras i prioriteringsprogrammet fo¤r samarbete inom omr(cid:229)det ra¤ttsliga och inrikes fr(cid:229)gor


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2420/97 del Laura DE ESTEBAN MARTIN al Consejo. Cursos de formación para funcionarios

text: 3. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 102/41 (98/C 102/58) PREGUNTA ESCRITA E-2420/97 de Laura De Esteban Martin (PPE) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Cursos de formacio·n para funcionarios ¿Podr(cid:14)·a especificar el Consejo cua·ntos cursos de formacio·n para funcionarios se han celebrado en el a·mbito del Tercer Pilar durante 1995, 1996 y 1997, pormenorizando la participacio·n de los distintos Estados miembros en los mismos? Asimismo ¿podr(cid:14)·a especificar el Consejo si existe alguna estad(cid:14)·stica o estudio sobre el resultado o los resultados de estos cursos? Respuesta (17 de noviembre de 1997) El Consejo no ha organizado ningu·n curso de formacio·n espec(cid:14)·fica en el a·mbito de la Justicia y de los Asuntos de Interior. (98/C 102/59) PREGUNTA ESCRITA E-2429/97 de Carlo Casini (PPE) a la Comisio·n (11 de julio de 1997) Asunto: Normas de control sanitario y certificados para la importacio·n de aves de corral de pa(cid:14)·ses terceros La Decisio·n 96/482/CE (1) de la Comisio·n y la Decisio·n 96/483/CE (2) de la Comisio·n preve·n que la obtencio·n del certificado veterinario para la importacio·n de aves de corral de algunos pa(cid:14)·ses terceros se someta a la obligacio·n de un per(cid:14)·odo de cuarentena de seis semanas tras la importacio·n. Este per(cid:14)·odo causa problemas considerables a las aves de corral destinadas a proporcionar caza de repoblacio·n, por cuanto que en la e·poca del celo, los animales machos, que se encuentran en jaulas comunes, se enfrentan unos a otros con una violencia tal que se producen sufrimientos inu·tiles y, en muchos casos, la muerte. ¿No piensa la Comisio·n, tambie·n a la luz de los reglamentos de proteccio·n del bienestar de los animales, poner remedio a esta situacio·n agilizando tanto como se pueda los controles y el procedimiento administrativo previsto, y eliminando o reduciendo al m(cid:14)·nimo indispensable el per(cid:14)·odo de cuarentena? (1) DO L 196 de 7. 8. 1996, p. 13. (2) DO L 196 de 7. 8. 1996, p. 28. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (19 de septiembre de 1997) La Decisio·n 96/482/CE de la Comisio·n establece las condiciones sanitarias y los certificados zoosanitarios para la importacio·n de aves de corral y huevos para incubar, con excepcio·n de las Ratitae (aves que no vuelan) y sus huevos, procedentes de terceros pa(cid:14)·ses, as(cid:14)· como las medidas zoosanitarias que deben aplicarse despue·s de la importacio·n. Esta Decisio·n no establece medidas de cuarentena precisas, pero fija un periodo de aislamiento y un periodo m(cid:14)·nimo de observacio·n para evitar el deterioro del nivel de sanidad en el territorio comunitario. En concreto, de acuerdo con el art(cid:14)·culo 3 de la citada Decisio·n, despue·s de su importacio·n, las aves de corral de cr(cid:14)·a o de produccio·n deben permanecer en su explotacio·n de destino durante al menos seis semanas a partir del d(cid:14)·a de su llegada. Durante este periodo, las aves de corral importadas deben mantenerse separadas de las no importadas. La Decisio·n no exige que durante este periodo se mantenga a las aves en jaulas o en gallineros separados


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse (KOM(97)0012 C4-0163/97 97/0018(CNS))

eurovoc_concepts:
Hungary
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: REGLAMENTO (CE) N° 1398/97 DE LA COMISIÓN de 18 de julio de 1997 por el que se fijan los tipos de conversión agrarios

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
representative rate


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2617/97 do Deputado Glyn FORD à Comissão. Investigações da comissão anti-dumping relativas às importações de algodão cru

eurovoc_concepts:
EU control
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
complaint to the Commission
cotton
dumping
economic survey
import

text: C 76/130 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 11. 3. 98 (98/C 76/246) PERGUNTA ESCRITA P-2616/97 apresentada por Richard Howitt (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Julho de 1997) Objecto: Institui(cid:231)o(cid:152)es banca·rias e sociedades de constru(cid:231)a(cid:152)o › despesas ocultas aplica·veis a montantes em mora sobre hipotecas Em resposta a uma queixa apresenta por um residente da minha circunscri(cid:231)a(cid:152)o, Sr. Hill de Leigh-on-Sea, que requereu a‘ sociedade de constru(cid:231)a(cid:152)o «Cheltenham and Gloucester» o reembolso das custas judiciais na(cid:152)o autorizadas aditadas ao montante em mora sobre a sua hipoteca, podera· a Comissa(cid:152)o: 1. Indicar se recebeu outras queixas ana·logas de aplica(cid:231)a(cid:152)o de despesas e multas ocultas condicionando um aumento dos montantes em mora, nomeadamente nos casos em que deram azo ao exerc(cid:14)·cio do direito de resolu(cid:231)a(cid:152)o; 2. Informar se a pra·tica em refere(cid:136)ncia por parte de institui(cid:231)o(cid:152)es financeiras constitui uma infrac(cid:231)a(cid:152)o de directivas da UE; 3. Averiguar todos os casos relacionados com a questa(cid:152)o e abordar o problema nos organismos apropriados? Resposta dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (9 de Setembro de 1997) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o recebeu queixas relativamente a problemas ana·logos ao mencionado pelo Senhor 1. Deputado. 2. A questa(cid:152)o colocada pelo Senhor Deputado na(cid:152)o permite ter uma visa(cid:152)o precisa da pra·tica em causa. De qualquer modo, o problema das despesas e multas relativas a um contrato de cre·dito hipoteca·rio na(cid:152)o e· objecto de nenhuma directiva comunita·ria de harmoniza(cid:231)a(cid:152)o e depende portanto do direito nacional e do dom(cid:14)·nio contratual. A situa(cid:231)a(cid:152)o seria diferente se se tratasse de um cre·dito ao consumo, que e· o objecto da Directiva 87/102/CEE, tal como alterada pela Directiva 90/88/CEE (1). Esta directiva baseia-se no princ(cid:14)·pio de que a taxa anual de encargos efectiva global (TAEG) deve incluir o custo total do cre·dito para o consumidor, com excep(cid:231)a(cid:152)o das despesas referidas no no 2 do artigo 1o-A. A legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria relativa ao cre·dito ao consumo foi, assim, concebida para impedir que sejam imputados elementos de custo aos consumidores sem que estes tenham disso conhecimento. A Comissa(cid:152)o iniciou uma reflexa(cid:152)o sobre a possibilidade de atingir um n(cid:14)·vel de transpare(cid:136)ncia equivalente em mate·ria de cre·dito hipoteca·rio. A pergunta refere-se a‘ percep(cid:231)a(cid:152)o de «custas judiciais na(cid:152)o autorizadas». A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o duvida que o 3. interessado utilizara· as vias de recurso, administrativas ou judiciais, dispon(cid:14)·veis a n(cid:14)·vel do direito nacional. (1) JO L 61 de 10. 3. 1990. (98/C 76/247) PERGUNTA ESCRITA P-2617/97 apresentada por Glyn Ford (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Julho de 1997) Objecto: Investiga(cid:231)o(cid:152)es da comissa(cid:152)o anti-dumping relativas a‘s importa(cid:231)o(cid:152)es de algoda(cid:152)o cru Perante a incerteza gerada pelas repetidas investiga(cid:231)o(cid:152)es anti-dumping relativas a‘s importa(cid:231)o(cid:152)es de pano cru, o que contribuiu sem du·vida para a perda de postos de trabalho na a·rea da Grande Manchester, podera· a Comissa(cid:152)o informar por que motivo esta· de novo a investigar praticamente as mesmas queixas que ja· foram rejeitadas pela comissa(cid:152)o anti-dumping do Conselho de Ministros? Resposta de Sir Leon Brittan em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Setembro de 1997) Embora reconhe(cid:231)a que a realiza(cid:231)a(cid:152)o de um inque·rito constitui um encargo para as partes interessadas, a Comissa(cid:152)o esta· obrigada, pelo Regulamento (CE) no 384/96 do Conselho (1) relativo a‘ defesa contra as importa(cid:231)o(cid:152)es objecto de dumping de pa(cid:14)·ses na(cid:152)o membros da Comunidade Europeia, a iniciar um inque·rito quando existam elementos de prova sufientes que justifiquem o in(cid:14)·cio de um processo. Devido aos crite·rios objectivos estabelecidos no


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1399/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Ιουλίου 1997 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1397/97 DER KOMMISSION vom 18. Juli 1997 zur Festsetzung des besonderen landwirtschaftlichen Kurses für die Umrechnung der Zuckerrübenmindestpreise sowie der Erzeugungs- und Zusatzabgaben für das Zuckerwirtschaftsjahr 1996/97


title: Resolución sobre los problemas de desarrollo y las intervenciones estructurales en Francia con cargo a los objetivos 1 y 2 (C4-0038/96 C4-0039/96 C4-0040/96 C4-0041/ 96 C4-0042/96 C4-0043/96 C4-0044/96 C4-0045/96 C4-0046/96 C4-0023/97)

eurovoc_concepts:
France
Structural Funds
less-favoured region
regional development
regions of France


title: Regolamento (CE) n. 1394/97 della Commissione del 18 luglio 1997 che fissa gli importi di riferimento regionali previsionali e il valore degli anticipi versati ai produttori di semi di soia, di colza, di ravizzone e di girasole per la campagna di commercializzazione 1997/1998

eurovoc_concepts:
crop yield
oil seed rape
production aid
regional aid
soya bean
sunflower


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1996 - I.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1996 - I.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1996 - I.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1996 - I.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1996 - I.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1996 - I.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1996 - I.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1996 - I.,Legal bibliography of European integration : 1996 - I.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1996 - I.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1996 - I.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing


title: 371 R 0281 : Commission Regulation (EEC) No 281/71 of 9 February 1971 determining the composition of the list of waterways of a maritime character provided for in Article 3 (e) of Council Regulation (EEC) No 1108/70 of 4 June 1970(OJ No L 33, 10.2.1971, p. 11)(Series-1 71 (I) p. 57).,371 R 0281 : Komission asetus (ETY) N:o 281/71, annettu 9 päivänä helmikuuta 1971, 4 päivänä kesäkuuta 1970 annettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 3 artiklan e alakohdassa tarkoitetun meriväylän luonteisten vesiväylien luettelon sisällöstä(EYVL N:o L 33, 10.2.1971, s. 11)(EP.07/NIDE 01, s. 115).,371 R 0281 : Kommissionens forordning nr. 281/71 af 9. februar 1971 vedrørende fastlæggelse af den i artikel 3, litra e) i Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 af 4. juni 1970 nævnte fortegnelse over sejlbare vandveje med maritim karakter(EFT nr. L 33 af 10.2.1971, s. 11)(SU 1. serie 71(I) s. 53).,371 R 0281 : Kommissionens förordning (EEG) nr 281/71 av den 9 februari 1971 om fastställande av den förteckning över vattenvägar för havsgående sjöfart som avses i artikel 3 e i rådets förordning (EEG) nr 1108/70 av den 4 juni 1970(EGT nr L 33, 10.2.1971, s. 11)(SU 7/Vol. 1, s. 115).,371 R 0281 : Reglamento (CEE) n̊ 281/71 de la Comisión de 9 de febrero de 1971 relativo a la determinación de la lista de las vías navegables de carácter marítimo contemplada en la letra e) del artículo 3 del Reglamento (CEE) n̊ 1108/70 del Consejo, de 4 de junio de 1970(DO n̊ L 33 de 10.2.1971, p. 11)(EE 07, v 1, p. 168).,371 R 0281 : Regolamento (CEE) n. 281/71 della Commissione del 9 febbraio 1971 che fissa l'elenco delle vie navigabili a carattere marittimo di cui all'articolo 3, lettera e), del regolamento (CEE) n. 1108/70 del Consiglio, del 4 giugno 1970(GU n. L 33 del 10.2.1971, pag. 11).,371 R 0281 : Regulamento (CEE) n̊ 281/71 da Comissão de 9 de Fevereiro de 1971 relativo à determinação da lista das vias navegáveis de carácter marítimo referida na alínea e) do artigo 3̊ do Regulamento (CEE) n̊ 1108/70 do Conselho de 4 de Junho de 1970(JO n̊ L 33 de 10.2.1971, p. 11)(EE 07 F 1, p. 168).,371 R 0281 : Règlement (CEE) n̊ 281/71 de la Commission du 9 février 1971 relatif à la détermination de la liste des voies navigables à caractère maritime visée à l'article 3 sous (e) du règlement (CEE) n̊ 1108/70 du Conseil du 4 juin 1970(JO n̊ L 33 du 10.2.1971, p. 11).,371 R 0281 : Verordening (EEG) nr. 281/71 van de Commissie van 9 februari 1971 tot vaststelling van de lijst van waterwegen van maritieme aard, bedoeld in artikel 3, sub e), van Verordening (EEG) nr. 1108/70 van de Raad van 4 juni 1970(PB nr. L 33 van 10.2.1971, blz. 11).,371 R 0281 : Verordnung (EWG) Nr. 281/71 der Kommission vom 9. Februar 1971 zur Festlegung des in Artikel 3 Buchstabe e) der Verordnung (EWG) Nr. 1108/70 des Rates vom 4. Juni 1970 genannten Verzeichnisses der Seeschiffahrtsstraßen(ABl. Nr. L 33 vom 10.2.1971, S. 11).,371 R 0281 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 281/71 της Επιτροπής της 9ης Φεβρουαρίου 1971 περί καθορισμού του πίνακος των πλωτών ποταμίων οδών θαλασσίου χαρακτήρος που αναφέρεται στο άρθρο 3 περίπτωση ε) του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1108/70 του Συμβουλίου της 4ης Ιουνίου 1970(ΕΕ αριθ. L 33 της 10.2.1971, σ. 11)(ΕΛ Τ7 01 σ. 170).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
network of navigable waterways
ship canal


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2419/97 do Deputado Laura DE ESTEBAN MARTIN ao Conselho. Seminários de peritos

text: C 102/40 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 › Ac(cid:231)a(cid:152)o comum, por iniciativa da Be·lgica, relativa a‘ ac(cid:231)a(cid:152)o contra o tra·fico de seres humanos e a explora(cid:231)a(cid:152)o sexual de crian(cid:231)as, adoptada em 24 de Fevereiro de 1997 e publicada no JO L 63 de 4 de Mar(cid:231)o de 1997; › Ac(cid:231)a(cid:152)o comum, por iniciativa dos Pa(cid:14)·ses Baixos, relativa a‘ coopera(cid:231)a(cid:152)o em mate·ria de ordem e seguran(cid:231)a pu·blicas, adoptada em 26 de Maio de 1997 e publicada no JO L 147 de 5 de Junho de 1997; › Ac(cid:231)a(cid:152)o comum relativa ao aperfei(cid:231)oamento dos crite·rios de determina(cid:231)a(cid:152)o dos alvos, dos me·todos de selec(cid:231)a(cid:152)o, etc. e da recolha de informa(cid:231)o(cid:152)es de cara·cter policial e aduaneiro, adoptada em 9 de Junho de 1997 e publicada no JO L 159 de 17 de Junho de 1997; › Ac(cid:231)a(cid:152)o comum, por iniciativa dos Pa(cid:14)·ses Baixos, relativa ao interca(cid:136)mbio de informa(cid:231)o(cid:152)es, avalia(cid:231)a(cid:152)o de risco e controlo das novas drogas sinte·ticas, adoptada em 16 de Junho de 1997 e publicada no JO L 167 de 25 de Junho de 1997. Durante esse per(cid:14)·odo, a Preside(cid:136)ncia informou regularmente o Parlamento Europeu sobre os trabalhos efectuados nos dom(cid:14)·nios que relevam do T(cid:14)·tulo VI do Tratado, bem como sobre os aspectos mais importantes e os objectivos de algumas destas propostas. Durante o semestre em curso, a Preside(cid:136)ncia solicitou que o Parlamento Europeu fosse consultado sobre os 2. seguintes projectos: › Projecto de resolu(cid:231)a(cid:152)o que define as prioridades da coopera(cid:231)a(cid:152)o no dom(cid:14)·nio da Justi(cid:231)a e dos Assuntos Internos para o per(cid:14)·odo compreendido entre 1 de Janeiro de 1998 e a data de entrada em vigor do Tratado de Amsterda(cid:152)o; › Projecto de ac(cid:231)a(cid:152)o comum que cria uma rede judicia·ria europeia; › Projecto de ac(cid:231)a(cid:152)o comum que institui um programa de forma(cid:231)a(cid:152)o, de interca(cid:136)mbio e de coopera(cid:231)a(cid:152)o nos dom(cid:14)·nios da pol(cid:14)·tica de asilo, imigra(cid:231)a(cid:152)o e passagem nas fronteiras externas (programa Odysseus); › Projecto de ac(cid:231)a(cid:152)o comum relativa a‘ incrimina(cid:231)a(cid:152)o da participa(cid:231)a(cid:152)o numa organiza(cid:231)a(cid:152)o criminosa nos Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia; › Projecto de ac(cid:231)a(cid:152)o comum que cria um mecanismo de avalia(cid:231)a(cid:152)o da aplica(cid:231)a(cid:152)o e concretiza(cid:231)a(cid:152)o a n(cid:14)·vel nacional dos compromissos internacionais em mate·ria de luta contra o crime organizado; › Projecto de ac(cid:231)a(cid:152)o comum relativa a‘ incrimina(cid:231)a(cid:152)o da corrup(cid:231)a(cid:152)o no sector privado; A Preside(cid:136)ncia anunciou, ale·m disso, a sua inten(cid:231)a(cid:152)o de consultar o Parlamento Europeu sobre outros projectos. (98/C 102/57) PERGUNTA ESCRITA E-2419/97 apresentada por Laura De Esteban Martin (PPE) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Semina·rios de peritos Podera· o Conselho especificar quais e quantos semina·rios de peritos se realizaram no a(cid:136)mbito do terceiro pilar nos anos de 1995, 1996 e 1997, pormenorizando a participa(cid:231)a(cid:152)o dos diferentes Estados-membros nos mesmos? Podera· ainda o Conselho transmitir regularmente ao Parlamento Europeu as informa(cid:231)o(cid:152)es decorrentes dos referidos semina·rios, a fim de facilitar o trabalho parlamentar relativamente aos assuntos sobre os quais o Parlamento deve ser consultado ou emitir parecer? Resposta (17 de Novembro de 1997) O Conselho na(cid:152)o possui a lista dos semina·rios de peritos organizados na a·rea da Justi(cid:231)a e dos Assuntos Internos, uma vez que esses semina·rios sa(cid:152)o organizados sob a responsabilidade directa dos Estados-membros, designadamente das respectivas preside(cid:136)ncias. Na mesma ordem de ideias, o prolongamento desses semina·rios e· inteiramente administrado pelos Estados-membros organizadores, embora determinados trabalhos sejam ulteriormente integrados no programa das prioridades da coopera(cid:231)a(cid:152)o na a·rea da Justi(cid:231)a e dos Assuntos Internos


title: QUESTION ECRITE no 2503/97 de Anne McINTOSH à la Commission. Légalité de la taxe proposée au Royaume-Uni sur les services privatisés

eurovoc_concepts:
EU law
United Kingdom
VAT
corporation tax
equal treatment
profit