title: Rapport om tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem

eurovoc_concepts:
air transport
code of conduct
computer system
consumer information
reservation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 09 07. 1997 KOM(97) 246 slutlig 97/0148 (SYN) RAPPORT OM TILLÄMPNINGEN AV RÅDETS FÖRORDNING (EEG) NR 2299/89 OM EN UPPFÖRANDEKOD FÖR DATORISERADE BOKNINGSSYSTEM FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING (EG) OM ÄNDRING AV RÅDETS FÖRORDNING (EEG) NR 2299/89 OM EN UPPFÖRANDEKOD FÖR DATORISERADE BOKNINGSSYSTEM (framlagda av Komissionen) RAPPORT OM TILLÄMPNINGEN AV RÅDETS FÖRORDNING (EEG) NR 2299/89 OM EN UPPFÖRANDEKOD FÖR DATORISERADE BOKNINGSSYSTEM Innehåll I. Inledning II. Tillämpningen av uppförandekoden III. Behovet av en ändring av uppförandekoden I. Inledning Datoriserade bokningssystem är ett viktigt medel för att distribuera lufttransporttjänster och kan därför spela en nyckelroll för att öka konkurrensen mellan lufttrafikföretag. De förser kunderna med omedelbar tillgång till ett brett utbud av information om lufttrafikföretagens tidtabeller och priser och ger möjlighet att göra omedelbara, bekräftade bokningar. Men datoriserade bokningssystem kan också användas för att förhindra eller hämma konkurrensen. För det första genom diskriminerande agerande för att förhindra eller begränsa tillträdet till de datoriserade bokningssystemens tjänster, och för det andra genom en i systemet inbyggd partiskhet, så att det datoriserade bokningssystemet är utformat för att ge noggrannare och tillförlitligare information om flygningar hos de lufttrafikföretag som äger det datoriserade bokningssystemet än om konkurrenternas. Därtill kommer att marknaden för datoriserade bokningssystem i EU är koncentrerad i så hög utsträckning att ett enda datoriserat bokningssystem i de flesta medlemsstaterna har en marknadsandel på över 80 %. Uppförandekoder för datoriserade bokningssystem har utvecklats regionalt på många håll i världen för att reglera verksamheten i denna särskilt känsliga sektor. Den första uppförandekoden ("kod") för datoriserade bokningssystem i EU godkändes av rådet den 24 juli 1989. I den behandlades de viktigaste konkurrensrelaterade frågor som påverkade marknaden för datoriserade bokningssystem och som vid den tiden hade kunnat urskiljas. Koden ändrades senare genom förordning nr 3089/93, som godkändes av rådet den 29 oktober 1993. Ändringarna var nödvändiga för att klargöra de gällande bestämmelserna, och för att beakta den utveckling som skett inom branschen sedan den ursprungliga förordningen godkändes. En mer detaljerad beskrivning av ändringarna som godkändes 1993 och genomförandet av dem ges i nästa avsnitt. Detta dokument har utarbetats i enlighet med artikel 23 i den ändrade koden, som föreskriver följande: "Rådet skall besluta om revideringen av denna förordning senast den 31 december 1997 på grundval av en rapport från kommissionen som skall föreläggas senast den 31 mars 1997 och åtföljas av en rapport om tillämpningen av denna förordning". Rapporten om tillämpningen av den ändrade koden ingår som avsnitt II i detta dokument. Dessutom presenteras i avsnitt III och IV förslag till ytterligare ändringar av koden i ljuset av de erfarenheter som gjorts sedan godkännandet av den ändrade koden år 1993 och för att den skall kunna svara mot den utveckling som kommer att äga rum inom denna sektor under de närmaste åren. 3 Kommissionen har tagit fram förslaget till ändring av koden för att tillmötesgå behovet att koden skall återspegla de omfattande diskussioner som ägt rum mellan kommissionen och företagen inom branschen för datoriserade bokningssystem, lufttrafikföretag och abonnenter om grunderna för de datoriserade bokningssystemens avgifter för sina tjänster tillsammans med den snabba utvecklingen av distributionsmetoderna, t. ex. elektronisk biljettering och Internet. II. Tillämpningen av uppförandekoden Ändringarna som företogs i koden 1993 var nödvändiga för att bemöta en rad specifika problem som visade sig efter antagandet av den ursprungliga koden 1989. De viktigaste förändringarna var bl. a. för det första nödvändigheten att säkerställa att de datoriserade bokningssystemen ger alla deltagande lufttrafikföretag lika tillträde till funktioner, vilket i synnerhet gäller de datoriserade bokningssystem som delar system med sina moderföretag. I detta avseende kräver koden att systemleverantörens distributionstjänster är klart åtskilda från dess moderföretags interna bokningssystem. Effektiviteten hos de anordningar som installerats för att åtskilja de två funktionerna skall verifieras genom en oberoende extern kontroll. Förbundet med de tekniska kraven på åtskillnad av systemleverantörens distributionstjänster interna system var kravet på att en systemleverantör skall etableras som en separat enhet, avskild från sitt moderföretag i juridiskt avseende. från moderföretagens förse andra datoriserade bokningssystem med För det andra utvidgades koden till att omfatta icke-regelbundna tjänster efter avskaffandet av distinktionen mellan regelbundna och icke-regelbundna tjänster som följd av det tredje avregleringspaketet. För det tredje skall moderföretag och deras filialer enligt den ändrade koden information och bokningsmöjligheter som de tillhandahåller för sina egna datoriserade bokningssystem och med samma skyndsamhet. Denna modifiering var främst avsedd att förbättra konkurrensen mellan de datoriserade bokningssystemen genom att göra det möjligt för dem alla att tillhandahålla fullständig information om tidtabeller och platstillgång. För det fjärde infördes regler för att begränsa textbildspresentationen av flygningar med gemensam linjebeteckning eller andra gemensamt marknadsförda flygningar till högst två alternativ på den primära textbilden. För det femte gjordes även tillträdet till personliga och marknadsföringsuppgifter i datoriserade bokningssystem till föremål för extern kontroll. Slutligen gjordes ett antal ändringar av reglerna om prissättning för att förbättra insynen i faktureringsförfarandena. samma Kommissionens viktigaste åtgärder beträffande tillämpningen av kodens bestämmelser och därmed sammanhängande verksamhet presenteras nedan. II. 1 Beviljade undantag Artikel 2 i ändringsförordningen nr 3089/93 föreskriver ett uppskov på sex månader efter den dag då förordningen träder i kraft innan bestämmelsen (artikel 3. 1) som kräver att 4 systemleverantören och dess moderföretag skall vara juridiskt åtskilda enheter börjar tillämpas. Vidare stadgas att kommissionen får bevilja ytterligare 12 månaders uppskov om objektiva skäl föreligger. Skapandet av åtskilda enheter för systemleverantören och moderföretaget medförde särskilda svårigheter för ett moderföretag och dess datoriserade bokningssystem, som var en driftsavdelning i flygbolaget självt. Kommissionen gick med på att flygbolaget beviljades ett uppskov på 12 månader för att det skulle kunna etablera juridiskt åtskilda enheter med ansvar för det datoriserade bokningssystemets avtalsmässiga relationer med å ena sidan deltagande lufttrafikföretag och å andra sidan abonnenter. Uppskovet utlöpte den 11 juni 1995, och då hade de olika juridiska enheterna etablerats. II. 2 Mottagna klagomål Förfarandet för att inlämna klagomål till kommissionen om påstådda överträdelser av koden och kommissionens skyldighet att inleda förfaranden för att få eventuella överträdelser att upphöra anges i artikel 11 i koden. Sedan den ändrade koden trädde i kraft den 11 december 1993 har 22 klagomål från lufttrafikföretag och datoriserade bokningssystem beträffande påstådda överträdelser av koden mottagits. Av klagomålen gällde sex påstådda diskrimineringar av datoriserade bokningssystem till förmån för deras moderföretag. Av dessa gällde tre datoriserade bokningssystem som tillhandahöll vissa funktioner för sina moderföretag, vilka förvägrades andra deltagande lufttrafikföretag, och tre gällde privilegierad behandling av ett datoriserat bokningssystems moderföretag under detta datoriserade bokningssystems övergång från det tidigare fleranvändarsystemet till det nuvarande, neutrala "global core"-systemet. Alla klagomål har lösts på ett tillfredsställande sätt efter diskussioner med de berörda parterna. Den näst vanligaste anledningen till klagomål (fyra fall med 21 inblandade flygbolag) gällde den påstådda oförenligheten mellan vissa datoriserade bokningssystems prissättning och artikel 10. 1 i koden. I artikel 10. 1 sägs följande: "De avgifter som begärs av en systemleverantör får inte vara diskriminerande och skall stå i ett rimligt förhållande till anskaffningskostnaden för den tjänst som tillhandahålls och utnyttjas och skall i synnerhet vara desamma för samma servicenivå". Huvudinnehållet i klagomålen var att de kombinerade effekterna av de incitament som vissa datoriserade bokningssystem beviljade abonnenter och deras otillräckliga kontroll av giltigheten av bokningar ledde till en ojämlik fördelning av kostnaderna för de datoriserade bokningssystemen mellan lufttrafikföretag och abonnenter, vilket inte överensstämmer med kraven i artikel 10. 1. Med tanke på den dominerande roll som de datoriserade bokningssystemen har i distributionen av lufttransportprodukter och den stadgade skyldighet som åligger de flesta större lufttrafikföretag (såsom ägare av datoriserade bokningssystem), som i praktiken kräver att de deltar i datoriserade bokningssystem, kan ett missnöjt lufttrafikföretag inte vägra att ha att göra med deras datoriserade bokningssystempartners. De frågor som togs upp i klagomålen var båda varierande och komplicerade, med de datoriserade betydande lufttrafikföretagen, affärsmässiga konsekvenser för 5 bokningssystemen och abonnenterna. I syfte att få till stånd en uttömmande och initierad diskussion av frågorna tillsatte kommissionen en arbetsgrupp för att undersöka de rådande prissättningsarrangemangen och överväga möjliga alternativa arrangemang. Gruppen bistods i sitt arbete av en extern konsultfirma (SH&E). Resultaten av en studie som utförts av SH&E delades ut i augusti 1995 och utgjorde grundvalen för vidare, bättre underbyggda diskussioner i arbetsgruppen. För att klargöra på vilket sätt artikel 10. 1 skall inlämnas en del förslag till ändringar av de gällande bestämmelserna i koden till rådet. (två Med ett undantag gällde de övriga klagomålen specifika problem rörande skydd för uppgifter om enskilda passagerare (två fall), textbilden med flygningar (fem fall), tillträde till marknaden fall), otillåtna avtalsvillkor och biljetteringsprocedurernas överensstämmelse med koden. I fallet med skydd för uppgifter kunde det visas att ingen regel överträtts. Beträffande textbilden med flygningar har textbilden i två fall ändrats på ett tillfredsställande sätt och i de tre övriga fallen kunde inte någon överträdelse av koden påvisas. Problemen med marknadstillträde i tredje land för ett datoriserat bokningssystem hemmahörande i EU och för ett datoriserat bokningssystem från tredje land i EU har lösts. I de två sista fallen pågår fortfarande diskussioner med de berörda datoriserade bokningssystemen. innehåller några Det sista klagomålet gällde amerikanska datoriserade bokningssystems vägran att förse icke amerikanska luftrrafikföretag med marknadsföringsuppgifter om den inhemska trafiken i USA. Enligt de amerikanska regler för datoriserade bokningssystem som var i kraft vid den tiden kunde marknadsföringsuppgifter om inhemsk trafik i USA endast ges åt amerikanska lufttrafikföretag. De amerikanska bestämmelserna stod i stark kontrast till EU-koden som sådana diskriminerande bestämmelser och därför måste inte systemleverantörerna för alla i EU göra marknadsföringsinformationen deltagande lufttrafikföretag oberoende av nationalitet. Artikel 7 i EU-koden föreskriver dock att vissa skyldigheter som enligt koden är tillämpbara på systemleverantörer inte gäller då motsvarande rättigheter inte beviljas i tredje land. Det datoriserade bokningssystemet Amadeus underrättade kommissionen om sin avsikt att åberopa bestämmelsen om ömsesidighet i koden för att upphöra med sin försäljning av marknadsföringsinformation till amerikanska lufttrafikföretag. tillgänglig Med tanke på hur allvarlig denna diskriminering är ingrep kommissionen direkt hos det amerikanska transportministeriet i syfte att övertala det att ändra den amerikanska koden för att avskaffa den diskriminerande behandlingen. Som ett resultat av de påföljande diskussionerna mellan generaldirektoratet för transport, ESA och det amerikanska transportministeriet fick de amerikanska datoriserade bokningssystemen rätt att sälja marknadsföringsinformation om den inhemska trafiken i USA till lufttrafikföretag från EU. Kommissionen har hittills inte behövt fatta formella beslut i fråga om de klagomål som den mottagit. Då det är möjligt försöker den alltid åtgärda klagomål genom direkt kontakt med parterna. EFTA-. s övervakningsmyndighet. II. 3 Andra verkställighetsåtgärder Kommissionen skall även beträffande varje datoriserat bokningssystem utvärdera att det adekvat uppfyller de särskilda kraven icke diskriminerande skötsel av dess distributionstjänster. Dessa utvärderingar föreskrivs i artikel 6. 5 (tillräckliga säkerhetskrav beträffande tillgängligheten av boknings-, marknadsförings- och försäljningsuppgifter) och artikel 21a (årlig teknisk kontroll). i koden rörande datasäkerhet och II. 3. a Datasäkerhet (artikel 6. 5) Artikel 6. 3 i koden föreskriver följande: "Systemleverantören skall säkerställa att bestämmelserna i punkt 1 och 2 [i artikel 6] uppfylls genom tekniska medel eller lämpliga säkerhetskrav avseende åtminstone mjukvara, på ett sådant sätt att ett eller flera av moderföretagen inte på något sätt kan få tillgång till information som ges av eller skapas för lufttrafikföretag, utom vad som tillåts enligt denna artikel". I punkt 1 och 2 anges de detaljerade säkerhetsreglerna för tillgång till bokningsuppgifter om enskilda passagerare och tillgängligheten av marknadsföringsinformation. Systemleverantören skall utarbeta en beskrivning av de tekniska och administrativa åtgärder ("säkerhetspaket") som han vidtagit som på begäran skall ställas till förfogande för alla deltagande lufttrafikföretag och kommissionen. Slutligen skall kommissionen avgöra huruvida säkerhetspaketet är tillräckligt för att uppfylla säkerhetskraven enligt artikel 6. inlämnade innehöll en stor mängd De säkerhetspaket som systemleverantörerna komplicerad teknisk information om de säkerhetsåtgärder beträffande tillgång till uppgifter som de olika datoriserade bokningssystemen genomfört. Kommissionens utvärdering koncentrerade sig på följande aspekter av paketen: systemens struktur/arkitektur inklusive databaser och huvudposterna i dessa, säkerhetssystem som styr tillgången till data inklusive tillträdesnivåer, medvetenheten om godkännande av användares säkerhetsbestämmelserna beträffande åtgärder moderföretags tillträde, deltagande lufttrafikföretag och abonnenter. Sludigen undersöktes villkoren för tillhandahållande av marknadsförings-, boknings- och försäljningsuppgifter. tillträde till data, enligt uppförandekoden, tekniska Som ett led i den pågående övervakningsverksamheten besökte kommissionen ett antal installerade datoriserade bokningssystem och verifierade bland annat att informationen som gavs i säkerhetspaketen var korrekt. På grundval av den på papper utskrivna beskrivningen av systemen, kompletterad med besöken hos de datoriserade bokningssystemen, var kommissionen tillfredsställd med den information som gavs av systemleverantörerna. Men innan kommissionen fattade ett formellt beslut om säkerhetspaketen enligt artikel 6. 5 i koden gjorde den en jämförande kontroll av den utskrivna beskrivning som systemleverantörerna tillhandahållit med de kontrollrapporter som beskrivs i avsnitt II. 3. b nedan. Kommissionen fattade formella beslut om huruvida säkerhetsåtgärderna var tillräckliga i september 1995 (fyra datoriserade bokningssystem) och januari 1996 (ett datoriserat bokningssystem). 7 II. 3. b Ärliga tekniska kontroller (artikel 21a) Enligt artikel 21a. 1 i koden skall en systemleverantör tillse att "en oberoende kontrollant övervakar att dess datoriserade bokningssystem är tekniskt förenligt med artiklarna 4a och 6. 3". Enligt samma artikel skall systemleverantören även en gång per år till kommissionen lämna en kopia av kontrollantens inspektionsrapport och slutsatser. Införandet av denna bestämmelse i koden genom 1993 års granskning var första gången i världen som ett datoriserat bokningssystems tekniska uppfyllande av en i kraft varande uppförandekod gjordes till föremål för lagstadgad kontroll. För att ge systemleverantörernas kontrollanter vägledning om arten och omfattningen av de kontroller som skall genomföras utnämnde kommissionen en konsult specialiserad på området datakontroll och inrättade en arbetsgrupp som gemensamt skulle ställa upp riktlinjer för kontrollen av datoriserade bokningssystem. Riktlinjerna för kontrollen definierade arten och omfattningen av de kontroller som skall genomföras på grundval av en uppsättning bestämda mål för kontrollen. Riktiinjerna offentliggjordes i oktober 1994 och kopior sändes även direkt till alla medlemsstater. Riktlinjerna användes även av kommissionens enheter som en måttstock med vilken kontrollrapporterna skulle bedömas. Fast användningen av riktlinjerna inte är obligatorisk har de datoriserade bokningssystemens kontrollanter i allmänhet använt dem som grund för de kontroller de utfört. 1994 års kontrollrapporter om de fem datoriserade bokningssystem som verkar i Europeiska unionen (Amadeus, Galileo International, GETS, SABRE och Worldspan) inlämnades till kommissionen i slutet av mars 1995. De granskades sedan av kommissionen och beträffande två av de fem datoriserade bokningssystemen krävdes ytterligare klargöranden beträffande svagheter i kontrollen som utpekats av kontrollanterna. Det första fallet gällde skyddet av information om passagerare då det datoriserade bokningssystemet använde två av sina moderföretags interna biljetteringssystem för att utställa biljetter på alla lufttrafikföretags vägnar. Det datoriserade bokningssystemet har för närvarande inget eget biljetteringssystem och måste därför anlita tredje part för sina om Systemleverantörens kontrollant kunde biljetteringsfunktioner. moderföretagen var utestängda från tillträde till de uppgifter som sändes till deras biljetteringssystem av det datoriserade bokningssystemet för utställande av biljetter. Fastän villkoren i avtalen mellan parterna generellt förbjöd sådant tillträde tycktes det inte finnas några tekniska säkerhetsanordningar installerade för att förhindra det. Som resultat av diskussioner mellan kommissionen och systemleverantören kom man överens om att särskilda kontroller av de två moderföretagens biljetteringsfunktioner skulle utföras. Resultaten av kontrollerna visade att de säkerhetsanordningar som var installerade i moderföretagen var tillräckliga för att säkerställa att moderföretagen inte kunde få tillträde till konfidentiella uppgifter om passagerarna. avgöra inte I det andra fallet framgick det av en förkontroll som utförts av systemleverantören själv att anställda i moderföretag vars interna bokningssystem delade viss utrustning med det datoriserade bokningssystemet hade möjlighet att få tillträde till uppgifter om passagerare 8 även i fall då lufttrafikföretaget inte var inblandat i resan och därför inte hade något legitimt intresse av att ta del av informationen. Systemleverantören vidtog omedelbart nödvändiga åtgärder för att korrigera det dataprogram som kontrollerade tillträdet till uppgifterna om passagerarna. Systemet uppfyller nu fullständigt bestämmelserna i artikel 6 i detta avseende. Kommissionen är övertygad om att fullständigheten i de kontroller som görs av alla datoriserade bokningssystem skulle ha lett till upptäckt av eventuella brister i de tekniska säkerhetssystem som installerats för att möta kraven i artiklarna 4a och 6. 3. Med undantag för det andra fallet som nämns ovan, och som nu har rättats till, ges moderföretagen till i EU hemmahörande datoriserade bokningssystem ingen företrädesrätt till konfidentiella passageraruppgifter och inga driftsfördelar. I rapporterna från kontrollerna för år 1995 påvisas inga väsentliga omständigheter som skulle kräva ingripande från kommissionens sida. I överensstämmelse med ett löfte som gavs de datoriserade bokningssystemen då riktlinjerna antogs har kommissionen granskat sina riktlinjer för kontrollerna i ljuset av erfarenheterna från det första årets tillämpning av dem. En reviderad version av riktlinjerna utfärdades i september 1996. II. 4 Begäran om klargöranden Vid behov har kommissionsdirektoraten givit vägledning för speciella bestämmelser i koden. Under den tid som gått sedan den ändrade koden godkändes har kommissionsdirektorqten givit vägledning på tre punkter - annonsering på den primära textbilden, presentationen på textbilden av flygningar med gemensam linjebeteckning och hanteringen av passiva bokningar. Bakgrunden till begäran om klargöranden och kommissiondirektoratens svar ges nedan. Kommissionsdirektoraten gav deras vägledning utan att detta påverkar andra framtida Kommissionsställningstaganden; det är upptill Europa domstolen att ge bindande tolkningar av gemenskapens lag allt enligt artikel 177 av fördraget. II. 4. a Annonsering på den primära textbilden Som ett led i utvecklingen av sin affärsmässiga verksamhet ville de datoriserade bokningssystemen erbjuda lufttrafikföretag och andra intresserade möjlighet att annonsera på de textbilder som tillhandahålls åt abonnenterna. Några datoriserade bokningssystem försökte övertyga kommissionen om att dess farhågor för eventuella diskriminerande effekter av annonsering på den primära textbilden inte var berättigade. De underströk särskilt det faktum att enligt deras förslag skulle annonserna vara klart åtskilda från informationen på själva den primära textbilden. Vidare skulle de tillse att innehållet i annonserna skulle vara underkastat lämpliga säkerhetskrav för att förhindra att det påverkade skärmbildens opartiskhet och tydlighet. Kommissionen godtog att de datoriserade bokningssystemen kunde införa annonser på den primära textbilden under förutsättning att de tillämpade stränga riktlinjer för innehållet i 9 annonserna och det antal annonsutrymmen som kunde upptas av ett lufttrafikföretag. Den sistnämnda inskränkningen behövs för att förhindra att ett stort lufttrafikföretag köper upp allt tillgängligt annonsutrymme. De datoriserade bokningssystemen måste också se till att alla annonser hålls klart åtskilda från den primära textbilden. Slutligen bör annonseringen inte användas som en funktion genom vilken bokningar kan göras. II. 4. b Textbild för flygningar med gemensam linjebeteckning linjebeteckning) som Enligt punkterna 9 och 10 i bilagan till koden skall systemleverantörerna tillse att ingen flygning visas mer än en gång utom om det finns ett konsortium eller någon annan form av innebär att två eller flera uppgörelse (såsom en gemensam lufttrafikföretag försäljningen av tar på sig separat ansvar för erbjudandet och lufttransportprodukter i vilket fall varje berört - dock högst två - lufttrafikföretag kan ha en separat textbild. Ur teknisk synvinkel är urvalet av de två flygningar som skall visas komplicerad och kan inte utföras av det datoriserade bokningssystemet på egen hand. Eftersom det inte finns någon överenskommelse mellan lufttrafikföretagen om en gemensam norm för att utlämna den information, som är nödvändig för att de datoriserade bokningssystemen skall kunna göra urvalet, har de datoriserade bokningssystemen fortsatt att visa fler än två flygningar. Kommissionen har gett uttryck för uppfattningen att en föreslagen uppsättning förfaranden som skulle lösa detta problem och som utarbetats gemensamt av Association of European Airlines och Reed Travel Group överensstämde med kodens bestämmelser. Ett lufttrafikföretag som följde dessa förfaranden skulle således ha fullgjort sina skyldigheter enligt koden genom att tillhandahålla tillräckliga uppgifter. Och omvänt skulle ett lufttrafikföretag som har gemensam linjebeteckning och inte följde AEA/Reed-förfarandet vara tvunget att tillhandahålla de begärda uppgifterna på något annat sätt. Om ett datoriserat bokningssystem inte tillämpar dessa förfaranden måste det uppge vilka uppgifter lufttrafikföretag som har gemensam linjebeteckning skall tillhandahålla. Vid samma tillfälle uttryckte kommissionen sin villighet att överväga alternativa lösningar av problemet. II. 4. C Passiva bokningar I början av 1994 hölls möten med systemleverantörer och lufttrafikföretag för att komma överens om en mekanism för genomförande av bestämmelserna i artikel 10. 1 om underrättelse om passiva bokningar och möjlighet för ett lufttrafikföretag att annullera sådana. Som resultat av mötena har man kommit överens om en kodstruktur för underrättelse om och annullering av passiva bokningar, vilken nu har genomförts i hela branschen. III. Behovet av en ändring av uppförandekoden En analys av de klagomål som inlämnats enligt den gällande uppförandekoden visar att den nuvarande koden i allmänhet kan erbjuda en tillfredsställande mekanism för att lösa huvuddelen av de problem som påvisas av lufttrafikföretag, datoriserade 10 bokningssystem och abonnenter, och således ge ett viktigt bidrag till säkerställandet av rättvis konkurrens på marknaden för datoriserade bokningssystem och närliggande marknader. Det finns dock ett antal specifika områden där kodens bestämmelser kan komma att behöva anpassas för att kunna hantera frågor som har påvisats efter att den nu gällande koden antogs, och särskilt som resultat av diskussioner som har ägt rum i samband med granskningen av principerna för prissättningen. Dessutom pågår en viktig utveckling på området för fördelning av flyglinjer och effekterna av den måste, trots att de ännu kanske inte är så framträdande, beaktas i granskningen av koden för att den skall förbli tillämplig under en förutsebar framtid. 2. I det följande avsnittet framlägger kommissionen motiveringen till ett antal föreslagna ändringar av koden. Ändringarna återspeglar preliminära diskussioner som förts med parterna i branschen. a) Abonnenternas förpliktelser 3. 4. av tillförlitlig och heltäckande Användarorganisationer inom lufttransportsektorn har för kommissionen uttryckt sina farhågor för en eventuell brist i den gällande koden, som består i frånvaron av direkta förpliktelser för abonnenterna beträffande användningen av ett datoriserat bokningssystem av liknande slag som dem som ålagts lufttrafikföretag och systemleverantörer. De regler som lagts på systemleverantörerna beträffande tillhandahållande information på deras bokningsskärmar blir ineffektiva om denna information inte vidareförmedias till kunderna. Detta skall inte förstås såsom innebärande att abonnenterna avsiktligt försöker vilseleda kunderna eller missbruka systemet. Det förhåller sig snarare så att abonnenten måste göra ett urval av de stora mängder information som finns på hans skärmar innan informationen vidareförmedias till kunderna. För att säkerställa att information om lufttransporttjänster är alla led underkastade en konsekvent säkerhetsnivå för att garantera slutproduktens integritet, föreslås att den felande länken i kedjan, dvs. abonnenten, också omfattas av kodens bestämmelser. i processen att distribuera Det enda sätt på vilket abonnenten för närvarande är underkastad någon form av begränsning i användningen av ett datoriserat bokningssystem återfinns i artikel 9. 5 som stadgar följande: "En systemleverantör skall i varje abonnentavtal fastställa a) att en primär textbild tillhandahålls för varje enskild transaktion enligt artikel 5, utom när en konsument begär information om endast ett lufttrafikföretag, eller när en konsument begär information om endast kombinerade lufttransportprodukter, b) att abonnenten inte behandlar det material som levereras av de datoriserade bokningssystemen på ett sätt som skulle leda till att konsumenterna får oriktig, vilseledande eller diskriminerande information. " Under granskningen av principerna för prissättningen gav systemleverantörerna uttryck för sina svårigheter med att tillse att deras abonnenter till fullo respekterade dessa bestämmelser. Genom att 11 5. 6. 7. 8. 9. 10 abonnenterna direkt omfattas av koden kan alla klagomål rörande en abonnents beteende undersökas på ett objektivare och öppnare sätt. Det första målet för ändringen är att säkerställa vissa miniminivåer av förtroende för att den information som kunden ges är icke-diskriminerande. För att nå det första målet föreslås att om kunden inte har en specifik förfrågan bör abonnenten använda en neutral textbild. Vidare bör abonnenten inte manipulera den information som ges av ett datoriserat bokningssystem på ett sätt som skulle leda till en oriktig, vilseledande eller diskriminerande presentation av informationen till kunden. Denna bestämmelse skulle också tillämpas på mjukvara från tredje part som abonnenten kan använda som gränssnitt mellan sig själv och de datoriserade bokningssystemen. Vidare skulle kunden även ges fullständig information om ett antal viktiga egenskaper hos flygningen, inklusive eventuella byten av transportmedel under resan, antalet tidtabellsenliga mellanlandningar under resan, det lufttrafikföretag som faktiskt utför flygningen samt om eventuella flygplatsbyten på alla resvägar som erbjuds, information framgår av det datoriserade bokningssystemet. Slutligen skall konsumenterna, för att få hjälp i sitt val av flygning, ha rätt att vid varje tidpunkt på begäran få en utskrift av det datoriserade bokningssystemets textbild eller tillträde till en parallell textbild hos det datoriserade bokningssystemet som visar samma bild som ses av abonnenten. Affärsmässigt känsliga uppgifter, som t. ex. "nätavgifterna", skulle uteslutas från detta. i den mån denna Det andra målet för ändringen är att skydda lufttrafikföretagen från effekterna av okynnesbokningar som medför onödiga bokningsavgifter och minskad tillförlitlighet i kontrollsystemen för platstillgång. Med avseende på det andra målet måste koden även säkerställa att abonnenten använder det datoriserade bokningssystemet på ett sätt som ligger i alla de parters intresse som är inblandade i en transaktion. Det är därför nödvändigt att abonnenten får använda systemet endast för giltiga transaktioner och sålunda undviker risken att ett lufttrafikföretag faktureras för onödiga bokningar, om inte annat följer av eventuella undantag från denna princip som beviljats abonnenten av det berörda lufttrafikföretaget. För att detta mål skall uppnås skall abonnenten göra bokningar och utställa biljetter i överensstämmelse med den information som finns i det datoriserade bokningssystem som används, och, när så är möjligt, göra detta i ett och samma datoriserade bokningssystem. Abonnenten får inte göra bokningar för en och samma passagerare som är fysiskt omöjliga att förverkliga, såsom dubbla bokningar på ett antal flygningar för att garantera att en passagerare får en plats på en flygning oberoende av vid vilken tidpunkt han anländer till flygplatsen. (Hänvisning: den föreslagna artikel 9a och bilaga II) 12 b) Utvidgning av kodens tillämpningsområde till järnvägsalternativ 11. Med den snabba utbyggnaden av nätet av höghastighetsjärnvägar i EU har konsumenterna nu ett konkurrenskraftigt alternativ till lufttransporter för resor på 300 till 800 km. Men för att kunna dra full fördel av detta nya transportsätt, eller av kombinerade transportsätt, måste den tilltänkta kunden kunna jämföra olika egenskaper hos de tjänster som bjuds ut och förses med sammanhängande information i fall det är fråga om en kombination av transportsätt. För närvarande distribueras järnvägs- och flygtransporttjänster för det mesta genom skilda kanaler, vilket gör en jämförelse av olika alternativ svår för den potentiella resenären. Det finns enstaka exempel på järnvägstjänster som nu är integrerade i bildtexten för ett datoriserat bokningssystem för lufttransporter. I de flesta fall identifieras de genom lufttrafikföretagskoderna. 12. 13. 14. 15. Kommissionen är medveten om betydelsen av distributionsarrangemang för det övergripande målet att uppmuntra samtrafik. Den är också medveten om de potentiella fördelarna i fråga om förbättrad kvalitet på den information som finns tillgänglig för konsumenterna och om de minskade distributionskostnaderna till följd av avskaffande av en slösaktig dubblering av bokningssystem. Den föreslår därför att under vissa förhållanden skall möjligheten att välja införas på de datoriserade bokningssystemens textbilder för lufttransporttjänster. Det synes som om den mest tillfredsställande metoden för att fastställa de villkor under vilka en järnvägsoperatör kunde distribuera sina tjänster jämsides med lufttrafikföretags, skulle vara att ålägga järnvägsoperatören samma skyldigheter som de som är tillämpliga på deltagande lufttrafikföretag. För att undvika diskriminering föreslås därför att en järnvägsoperatör skulle betraktas som ett lufttrafikföretag i denna kods mening och kunna distribuera sina tjänster på en integrerad textbild om han uppfyller de skyldigheter som åligger ett deltagande företag. Frågan har ställts om huruvida en järnvägsoperatör som även tillhandahåller datoriserade bokningstjänster (för järnvägstransporter) också skulle betraktas som en systemleverantör/ett moderföretag och sålunda vara skyldig att följa bestämmelserna i artiklarna 3, 3a, 4, 4a, 5, 6, 7, 8, 9, 10 och 21a i koden. Det synes dock som om järnvägsoperatörens system inte borde betraktas som ett datoriserat bokningssystem i kodens mening, eftersom bokningssystemen för järnvägar är utformade för att i första andra järnvägsoperatörers deltagande i praktiken är mycket begränsat. järnvägsoperatörens tillgodose tjänster hand egna och Den grund på vilken järnvägstjänster skall integreras i den primära textbilden är eventuella komplicerad skärmutfyllnadseffekter av järnvägstransporttjänster. Det borde övervägas vilka järnvägstransporttjänster som noga, förorsakas övervägas skulle särskilt av presentationen och måste som de 13 skulle inkluderas, t. ex. höghastighetståg, Inter City-tåg osv. , men exklusive lokala järnvägstransporttjänster. På detta stadium föreslås dock inte att skilda kriterier skall fastställas för medtagande av järnvägstransporttjänster i textbilden. Tekniska problem av en mer allmän art lean uppstå på grund av den avsevärda ökningen av täcka alla antalet järnvägsstationer i de datoriserade bokningssystemens textbilder. Det är inte klart om den existerande uppsättningen tresiffriga koder kommer att vara otillräcklig för att täcka det sannolika behovet av nya koder. för orter som krävs för att inkluderas IATA-identifieringskoder som kan komma att (Hänvisning: den föreslagna artiklarna 2(r), 2(s), 2(t) och 21b) c) Prissättningspolitik 16. En omfattande debatt har förts mellan kommissionen, datoriserade bokningssystem, lufttrafikföretag och abonnenter om den grund nå vilken de datoriserade bokningssystemen beräknar nivån på de avgifter som de tar ut för de tjänster de tillhandahåller. Flera lufttrafikföretag har inlämnat klagomål till kommissionen över datoriserade bokningssystem som inte respekterat bestämmelsen i artikel 10. 1 som lyder: "De avgifter som begärs av en systemleverantör får inte vara diskriminerande och skall stå i ett rimligt förhållande till anskaffningskostnaden för den tjänst som tillhandahålls och utnyttjas och skall i synnerhet vara desamma för samma servicenivå. " De grundar sina klagomål på det faktum att abonnenter som utnyttjar ett datoriserat bokningssystem får rabatter eller bonus baserade på utnyttjandet (prestationsprissättning eller premiesystem). En följd av sådana system är att den del av kostnaden som inte längre bärs av abonnenten överförs på avgiften som tas ut av lufttrafikföretaget. Det är möjligt att premiebetalningarna leder till att flera stora för att använda de datoriserade abonnenter bokningssystemens tjänster. i själva verket får betalt 17. Med hjälp av externa konsulter genomförde kommissionen en detaljerad undersökning av de datoriserade bokningssystemens principer för prissättningen. Undersökningsresultaten beträffande premiebetalningar till abonnenter var dock inte entydiga. Det framkom att den rådande tendensen i premiesystemen leder till en konkurrensspiral mellan de datoriserade bokningssystemen i deras anbud till abonnenterna som inte resulterar i något mervärde för lufttrafikföretaget, som måste stå för räkningen genom höjda bokningsavgifter. 18. Å andra sidan framkom även att det rådande systemet med premiebetalningar till abonnenter är ett viktigt marknadsföringsinstrument för de datoriserade bokningssystemen för att vinna tillträde till nya marknader eller öka sina marknadsandelar på existerande marknader. De datoriserade bokningssystemen anser att deras prissättningspolitik gentemot abonnenterna består av två skilda delar, dels en avgift för tillhandahållande av utrustning och andra tjänster, och dels en avgift som skall erläggas till abonnenten för tillhandahållande av distributionstjänster 14 till de datoriserade bokningssystemen. Nivån på distributionsavgiften varierar i enlighet med konkurrensläget på marknaden för sådana tjänster. Konsultrapporten påvisade att ju högre grad av konkurrens som råder, desto högre är nivån på distributionsavgiften. Där konkurrensen är som hårdast kan resultatet bli att det datoriserade bokningssystemet måste betala en högre avgift till abonnenter för distributionen av sina tjänster än den avgift det tar ut av samma abonnenter för hyra av utrustning och för andra tjänster. 19. Kommissionen medger att det inte ligger i de datoriserade bokningssystemens intresse att de avgifter som betalas till abonnenterna för distributionen av tjänster fortsätter att stiga, och att de datoriserade bokningssystemen därför inte medvetet har satt i gång med att öka betalningarna till abonnenterna för att öka nivån på tanke på det nära sambandet mellan nivån på bokningsavgifterna. Med premiebetalningarna och graden av konkurrens mellan de datoriserade bokningssystemen på en viss marknad låter sig kommissionen övertygas av de datoriserade bokningssystemens påstående att de premier som ges åt abonnenter är distributionskostnader. I den egenskapen kan de medtas i uträkningen av bokningsavgiften. 20. inte försöker förhindra konkurrens mellan datoriserade Kommissionen bokningssystem genom att pålägga restriktioner på deras förmåga att dra till sig nya kunder. Därför måste systemleverantörernas skyldigheter beträffande deras principer för prissättningen i förhållande till abonnenterna klargöras. I enlighet med detta föreslås att den nu gällande artikel 10. 1 (ombenämnd som artikel 10. 1a) bara skall tillämpas på avgifter som tas ut av deltagande lufttrafikföretag och att en ny artikel 10. 1b skall införas enligt vilken avgifter som tas ut av abonnenter för utrustning m. m. skall vara icke-diskriminerande, skäligt strukturerade och skäligt relaterade till kostnaden för den tillhandahållna och utnyttjade tjänsten och i synnerhet vara desamma för samma servicenivå. Nivån på de distributionsavgifter som skall erläggas åt abonnenterna och som på ovan angivna grunder betraktas som distributionskostnader för systemleverantören, skall behandlas såsom beskrivs i punkt 19. 21. Artikel 3. a. l. (b) av koden nämner kostnaderna att ålägga moderföretaget när det är förpliktat att acceptera en bokning i respekt av artikel 3. a. l. (a). Dock är nuvarande text tvetydig och kan leda till att datoriserade bokningssysteö tar ut för höga avgifter för dylika bokningar. För att säkerställa att artikeln definierar mer precist avgiften att erlägga, föreslås att, ett moderföretag med avseende i et annat datoriserat bokningssystem inte skall vara skyldig att betala mer för likvärdiga transaktioner (bokningar) än det belopp det betalar till sitt eget datoriserade bokningssystem. (Hänvisning: artiklarna 3a och 10. 1) 15 d) Textbild för flygningar med gemensam linjebeteckning 22. 23. 24. 25. 26. 27. I ändringen av koden som godkändes 1993 tilläts deltagande lufttrafikföretag med gemensam linjebeteckning att envar, högst två, ha en separat textbild med angivande av den egna lufttrafikföretagskoden. De grunder som rådet hade för sitt beslut beträffande flygningar med gemensam linjebeteckning gäller ännu idag. De går väsentligen ut på att gemensamma linjebeteckningar kan medföra fördelar för konsumenterna genom effektivare incheckningsprocedurer, speciella biljettprisavtal, och gemensamma program för passagerare som reser ofta. förbättrade anslutningsflygningar, t. ex. Det har dock påpekats att begränsningen till visning av två flygningsalternativ är såväl godtycklig som, än viktigare, svår att genomföra. Hittills har endast ett datoriserat bokningssystem inrättat ett tillfredsställande förfarande som gör det möjligt för lufttrafikföretag att uppfylla detta krav ("AEA/Reeds-lösningen"). De övriga tre datoriserade bokningssystem som verkar inom EU har tillkännagett sin avsikt att genomföra regeln, men upptäckt ett antal praktiska problem. De härrör till största delen från brist på tillräcklig information från lufttrafikföretagen för att möjliggöra för de datoriserade bokningssystemen att finna de två alternativ som skall visas på textbilden. Under dessa förhållanden måste man överväga huruvida den nu gällande regeln bör ändras. Om regeln skall ändras, tycks det finnas endast två möjliga alternativ. Det första alternativet är att tillåta att alla flygningar med gemensam linjebeteckning (både vad gäller drift och marknadsföring) kan visas på det datoriserade bokningssystemets textbild. Det andra alternativet är att endast den faktiskt företagna flygningen får visas. Det finns ett övertygande argument om att möjligheten att inkludera alla flygningsalternativ på ett datoriserat bokningssystems textbild resulterar i en oacceptabel grad av "skärmuppfyllnad" (det datoriserade bokningssystemets textbild visar flera flygningar som tycks verksamma på en sträcka men som i själva verket alla är olika marknadsföringsversioner av en enda faktisk flygning). Följden blir att "verkliga" flygningar förpassas till den andra eller tredje textbilden och har liten chans att bli valda av abonnenten. Eftersom största delen av bokningarna görs från den första textbilden kan metoden leda till allvarliga diskrimineringseffekter till förmån som har överenskommelser om gemensamma linjebeteckningar. Resultat är också förvirrande för konsumenten. lufttrafikföretag för Under dessa förhållanden anser kommissionen att argumenten tyder på att de snedvridande effekterna av visningen av flera flygalternativ av samma flygning överväger i jämförelse med konsumentens fördelar av överenskommelser om gemensamma linjebeteckningar som beskrivs ovan. Förslaget enligt det andra alternativet till den rådande ordningen - att endast den faktiska flygningen visas - har i allmänhet bemötts negativt från alla parter i branschen. De erkända fördelarna med gemensamma linjebeteckningar skulle 16 försvinna om lufttrafikföretagen flygningar som utförs av deras avtalspartners linjebeteckningar. inte under eget namn kunde marknadsföra i fråga om gemensamma 28. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att den nuvarande ordningen förblir i kraft, men klargjord sålunda att ett datoriserat bokningssystem i brist på information för att tillämpa regeln om två alternativ tillåts att på icke-diskriminerande grundval välja vilka alternativ som skall visas. (Hänvisning: punkt 10 i bilagan) e) Kontrollernas omfattning 29. 30. 31. 32. 33. Texten i den nu gällande artikel 21a om kontrollen av datoriserade bokningssystems tekniska uppfyllande av koden behöver klargöras med avseende på den tidsperiod omfatta, de verksamheter hos de datoriserade som kontrollen bokningssystemen som skall kontrolleras och tidsfristen för inlämnande av kontrollrapporten. skall I nuläget är systemleverantören skyldig att tillse att en oberoende kontrollant övervakar dess datoriserade bokningssystems tekniska uppfyllande av koden. Koden anger inte närmare huruvida övervakningen skall ske fortlöpande under året eller begränsas till en specificerad tidpunkt (t. ex. den dag då kontrollanten utför kontrollen). För att garantera att de kontroller som krävs enligt koden är i funktion hela tiden, är det nödvändigt att övervakningen pågår under hela året. Det innebär dock inte nödvändigtvis att kontrollanten skall vara närvarande 24 timmar om dygnet. Han kan förlita sig på interna kontroller som utförs av företagsledningen för att uppnå de mål som koden föreskriver. Det datoriserade bokningssystemets tekniska uppfyllande av koden som övervakas av den oberoende kontrollanten omfattar inte bara systemets mjuk- och hårdvara, utan också de interna kontroller som företagsledningen utför och som det hänvisas till i föregående punkt. För att säkra en effektiv organisation av övervakningsprocessen föreslås slutligen att kontrollrapporten skall omfatta ett kalenderår och inlämnas senast fyra månader efter utgången av det år den gäller. (Hänvisning: artikel 21a) f) Biljetteringsarrangemang för flygningar med samma linjebeteckning och utförda av samma lufttrafikföretag 17 34. 35. Texten i bestämmelsen om biljetteringsarrangemang för flygningar med samma linjebeteckning och utförda av samma lufttrafikföretag (punkt 9 i bilagan till koden) måste klargöras för att säkerställa att de mål som rådet avsett uppnås till fullo. Den nu gällande koden stadgar följande: "Dock skall det bara krävas en bokning om flygningarna utförs av ett och samma lufttrafikföretag, med samma linjenummer, och om lufttrafikföretaget kräver endast en flygkupong. " Det har noterats att kravet på att lufttrafikföretaget endast skall ha en flygkupong inte ålägger de datoriserade bokningssystemen en motsvarande skyldighet att utställa en sådan kupong. Det föreslås därför att texten ändras enligt följande: "Dock skall det datoriserade bokningssystemet utställa endast en flygkupong och ta betalt för en bokning i de fall där flygningarna utförs av ett och samma lufttrafikföretag, med samma linjenummer, och där lufttrafikföretaget kräver endast en flygkupong och en bokning. " (Hänvisning: punkt 9 i bilagan) g) Säkerhetspaket 36. 37. 38. Enligt artikel 6. 4 i koden skall systemleverantören inom tre månader efter denna förordnings ikraftträdande ställa till förfogande en utförlig beskrivning av de tekniska och administrativa åtgärder ("säkerhetspaket") som han vidtagit för att uppfylla bestämmelserna om säkerhet för personliga och marknadsföringsuppgifter i koden (artikel 6. 1 och 6. 2). Kommissionen skall fatta beslut om huruvida åtgärderna är tillräckliga för att uppfylla säkerhetskraven (artikel 6. 5). Eftersom kommissionen nyligen har slutfört sin utvärdering av säkerhetspaketen för alla datoriserade bokningssystem som verkar inom EU, och då kontrollen enligt artikel 21a kräver att säkerhetsbestämmelserna i artikel 6. 1 och 6. 2 skall övervakas i vilket fall som helst, behövs inte längre bestämmelsen att inlämna en beskrivning av vidtagna åtgärder för kommissionens granskning. För att den slutgiltiga konsoliderade versionen av de tre förordningarna om koden på ett korrekt sätt skall återge systemleverantörernas förpliktelser föreslås därför att artikel 6. 4 och 6. 5 utgår. Strykningen av artikel 6. 5 kräver att texten i artikel 3a. 2 granskas. Den lyder som följer: "Skyldigheten enligt denna artikel skall inte gälla till förmån för ett konkurrerande datoriserat bokningssystem när, det enligt förfarandena i artikel 6. 5 eller 7. 3 och 7. 4 har konstaterats att det datoriserade bokningssystemet bryter mot artikel 4a eller att en systemleverantör inte kan ge tillräckliga garantier för att skyldigheterna enligt artikel 6 om moderföretags obehöriga tillgång till information uppfylls. " Eftersom det föreslås att artikel 6. 5 utgår och eftersom artikel 7. 3 och 7. 4 (bestämmelserna om ömsesidighet) redan genom artikel 7. 2 direkt stadgar om 18 avlyftande av moderföretags skyldighet enligt artikel 3a, så bör artikel 3a. 2 fogas till de allmänna verkställighetsbefogenheterna i artikel 11. (Hänvisning: artiklarna 3a och 6) h) Svarandens rätt att yttra sig 39. De befogenheter som rådet gett kommissionen i artikel 11 i koden ger den rätt att inleda förfaranden för att få överträdelser av kodens bestämmelser att upphöra. I fall kommissionen ämnar ålägga ett företag eller en sammanslutning av företag böter måste de berörda parterna ges tillfälle att yttra sig om de förhållanden som kommissionen har invändningar mot (artikel 19). Det är dock möjligt att kommissionen kunde fatta ett beslut som, utan att inbegripa åläggande av böter, ändå kunde ha viktiga affärsmässiga konsekvenser för det berörda företaget (kommissionen får t. ex. kräva att en systemleverantör avskaffar vad kommissionen uppfattar som oskäliga villkor i ett avtal om deltagande lufttrafikföretag). Om den svarande under sådana förhållanden saknar rätt att yttra sig kan det innebära en överträdelse av hans rätt att försvara sig. Det föreslås därför att rätten att yttra sig uttryckligen ges till alla svarande i de fall då kommissionen avser att fatta ett beslut (Hänvisning: artikel 19) i) Utvidgning av koden att omfatta informationssystem 40. Det är i nuläget svårt att med säkerhet bedöma hur metoderna för elektronisk distribution av lufttransportprodukter kommer att utvecklas. Flera flygbolag och datoriserade bokningssystem erbjuder redan bokningar genom Internet. Frågan om sådana system faller under uppförandekoden tas ofta upp. Definitionen av ett datoriserat bokningssystem lyder enligt den nu gällande koden: "ett datoriserat system som innehåller information om bland annat lufttrafikföretags tidtabeller, platstillgång, biljettpriser, tjänster i samband med flygbefordran, med eller utan möjlighet till att reservera platser eller att utställa biljetter av sådan omfattning att några av eller samtliga dessa tjänster ställs till förfogande för abonnenterna". 19 41. Men eftersom Internet och liknande system endast fungerar som en sofistikerad kommunikationslänk mellan informationsleverantörer (t. ex. ett flygbolag eller ett datoriserat bokningssystem) och deras abonnenter och inte i sig innehåller någon information om lufttransporttjänster synes de inte falla under definitionen av en systemleverantör eller ett datoriserat bokningssystem. Sådana system anses jämförbara med kommunikationsnätverk som inte direkt omfattas av koden (t. ex. SITA-nätet), utan bör falla under systemleverantörens ansvar för att tillse att tredje part som tillhandahåller tjänster på systemleverantörens vägnar respekterar de relevanta bestämmelserna i koden. 42. 43. För tjänster som distribueras genom system såsom Internet är det under dessa förhållanden leverantören av information (dvs. det datoriserade bokningssystemet eller lufttrafikföretaget) som skall tillse att bestämmelserna i koden uppfylls. I detta avseende bör det särskilt uppmärksammas att kodens definition av ett datoriserat bokningssystem hänvisar ett lufttrafikföretag lufttrafikföretag som använder sig av Internet eller en liknande tjänst för att presentera information om sina egna tjänster inte skulle betraktas som ett datoriserat bokningssystem. Men så snart det presenterar andra lufttrafikföretags tjänster riskerar det att betraktas som ett datoriserat bokningssystem och förväntas uppfylla koden. i pluralform, varför till Artikel 21 i koden undantar för närvarande ett datoriserat bokningssystem som används av ett lufttrafikföretag eller en grupp av lufttrafikföretag i dess eget (deras egna) kontor från bestämmelserna om den primära textbildens opartiskhet. Konsumenten kan inte rimligtvis förvänta sig att få opartisk information från ett lufttrafikföretags kontor eller försäljningsdiskar. Tillämpningen av samma princip på tjänster som tillhandahålls genom system sådana som Internet borde tillåta en grupp av lufttrafikföretag - de som har gemensamma linjebeteckningar eller andra liknande om anslutningslinjer (i och med, att detta kan begränsa antalet datoriserade bokningssystem, som faller inom ramen för koden)- att erbjuda information om sina lufttransportprodukter utan att bestämmelserna i artiklarna 5 och 9. 5 tillämpas på dem. Det föreslås, att även artikel 21 ändras för att garantera en hetlighet. överenskommelser men överenskommelser enbart inte 44. För att säkerställa att tjänster från datoriserade bokningssystem som tillhandahålls i elektronisk form direkt till användaren också omfattas av koden föreslås att definitionen av abonnent ändras så att den hänvisar till en "användare av ett datoriserat bokningssystem" genom att låta hänvisningen till distributionstjänsterna utgå. Detta skulle även göra klart att informationssystem omfattas av koden. (Hänvisning: artikel 2. 1 och de föreslagna artiklarna 21 och 21. c) j) Tredje parts skyldigheter 20 45. För att klargöra det sätt på vilket informationssystem, liksom varje annan tredje part som tillhandahåller tjänster på en systemleverantörs vägnar, omfattas av koden föreslås att systemleverantören åläggs att i sina relationer med tredje part särskilt säkerställa att förpliktelsen att uppfylla de relevanta bestämmelserna i koden uppfylls. (Hänvisning: artikel 4a) k) Ordningsföljden för flygningar 46. Med lufttrafikföretagens ökande användning av nav-eker-arrangemang kan den service som tillhandahålls av indirekta flygningar nu vara på samma nivå som den som erbjuds på andra direktflygningar med mellanlandningar. 47. De kriterier för ordningsföljden som finns i punkt 1 i bilagan till koden borde ändras så att textbilden först visar alla non-stop flygningar mellan de två berörda orterna och sedan alla andra flygningar. (Hänvisning: punkt 1 i bilagan) 1) Fakturainformation på magnetiska medier 48. 49. Enligt artikel 10. 1 i koden skall systemleverantören erbjuda fakturainformation på magnetiska medier. Denna bestämmelse tar hänsyn till det faktum att revisionen av datoriserade bokningssystems fakturor endast med elektroniska hjälpmedel kan utföras på tillfredsställande sätt. Mängden bokningsuppgifter är så stor att alternativa lagringsmedier såsom mikrofilm eller papper är otillräckliga. en avgift tar normalt ut Systemleverantörerna tillhandahålla fakturainformation på magnetiska medier (BIDT - billing information data tapes) men inte för tillhandahållande av information på andra medier. Avgiften är betydligt högre än kostnaden för själva magnetbandet. För att säkerställa att bestämmelsens mål inte förfelas av systemleverantörens uttag av avgift för BIDT föreslås att avgiften som får tas ut för fakturainformation på magnetiska medier inte borde överskrida kostnaden för själva mediet plus dess transportkostnader. för att (Hänvisning: artikel 10. 1) m) Övrigt 50. Artikel 23. 2 av förordn. 2299/89 har med tidens lopp blivit överflödig och kan därför utgå. (Artikel 23. 2 i förordn. 2299/89) 21 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av Rådets förordning (EEG) nr 2299/89 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 75 och 84. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1 , med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande , i samarbete med Europaparlamentet3 enligt det förfarande som anges i artikel 189c i fördraget, och med beaktande av följande: Rådets förordning nr 2299/894, ändrad genom förordning nr 3089/935, har gett ett väsentiigt bidrag till säkerställande av rättvis konkurrens mellan lufttrafikföretag och datoriserade bokningssystem och skyddar därigenom konsumenternas intressen. i 2 3 4 5 EGT nr L 220, 29. 7. 1989, s. 1. EGTnrL278, 11. 11. 1993, s. 1 22 Det är nödvändigt att utvidga tillämpningsområdet för förordning nr 2299/89 och klargöra dess bestämmelser, och det är lämpligt att dessa åtgärder vidtas på gemenskapsnivå för att säkerställa att förordningens mål uppfylls i alla medlemsstater. Denna förordning inskränker inte tillämpningen av artiklarna 85 och 86 i fördraget. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Kommissionens förordning (EEG) nr 3652/93 ändrad genoö medlemsskapsavtalen för Österrike, Finland och Sverige, undantar överenskommelser om gemensamt inköp, utveckling och drift av datoriserade bokningssystem från bestämmelserna i artikel 85. 1 i fördraget. System som tillhandahåller information direkt till konsumenten med tillhjälp av elektroniska medel genom allmänna telekommunikationsnät bör omfattas av koden. Det är önskvärt att klargöra grunden för uttagande av avgifter från moderföretag för bokningar som de måste acceptera från konkurrerande datoriserade bokningssystem. Det är nödvändigt att klargöra grunden för datoriserade bokningssystems uttagande av avgifter för tjänster som de tillhandahåller åt deltagande lufttrafikföretag och abonnenter. Det är nödvändigt att säkerställa att tredje part som utför tjänster på ett datoriserat bokningssystems vägnar åläggs samma skyldigheter som koden ålägger detta datoriserade bokningssystem. Effektiviteten i kodens kontrollkrav på datoriserade bokningssystem har gjort det överflödigt med en separat utvärdering från kommissionens sida av de datoriserade bokningssystemens datasäkerhetssystem. EGT nr L 333, 31. 12. 1993,s. 37. 23 Det är nödvändigt att abonnenterna omfattas direkt av koden bestämmelser så att de bokningstjänster de tillhandahåller åt sina kunder inte är oriktiga, vilseledande eller diskriminerande. Den svarandes rätt att yttra sig om de förhållanden som kommissionen har invändningar mot måste uttryckligen förutses. Integrationen av järnvägstjänster inom det datoriserade bokningssystemens textbild för luftfartstjänster, kan förbättra tilgänglig informationskvalite för konsumenterna och eliminera onödig dubblering av distributions tjänster. Järnvägsoperatörer, som tilhandahåller tjänster genom integrerade datoriserade bokningssystem för luftfart och järnväg borde arbeta under samma vilkor som lufttrafikföretag. På informations- eller distributionstjänster som erbjuds av lufttrafikföretag som har ett konsortium eller någon annan form av uppgörelse bör kodens bestämmelser inte tillämpas. Ordningsföljden för visningen av flygningar bör erbjuda konsumenterna de bästa alternativen för deras flygreseplaner. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EEG) nr 2299/89, ändrad genom förordning (EEG) nr 3089/93, ändras på följande sätt: 1. Artikel 1 skall ersättas med följande: 24 "Artikel 1 Denna förordning skall gälla för datoriserade bokningssystem i den utsträckning som de omfattar lutttransportprodukter, både sådana som inbegriper och sådana som inte inbegriper järnvägstransportprodukter, som erbjuds eller används inom gemenskapens territorium, oavsett - systemleverantörens status eller nationalitet, - varifrån den utnyttjade informationen kommer eller var den centrala databehandlingsanläggningen i fråga är belägen, - den geografiska belägenheten av de flygplatser mellan vilka lufttransporten äger rum. 2. Artikel 2 ändras som följer: a) paragraf (1) skall ersättas med följande: (1) "abonnent": en person som inte är konsument eller ett företag som inte är ett deltagande lufttrafikföretag och som enligt ett kontrakt eller en annan finansiell överenskommelse med en systemleverantör utnyttjar distributionstjänster för lufttransportprodukter i ett datoriserat bokningssystem. b) paragraf (m) skall ersättas med följande (m) "konsument": varje person som önskar upplysning om och/eller har för avsikt att köpa en lufttransportprodukt. När en systemleverantör har en finansiell överenskommelse med en konsument är neutralitetsprinciperna i denna förordning tillämpliga. c) paragraf (q) läggs till järnvägstransportföretag, privat eller offentligt företag vars främsta uppgift är att tillhandahålla järnvägstransporttjänster för passagerare. d) paragraferna (r), (s) och (t) läggs till: 25 (r) "Icke kombinerad järnvägstransport produkt" innebär transport per järnväg av en passagerare mellan två stationerm inklusive relaterade tjänster eller fördelar till försäljning och/eller såld som en del av den produkten. (s) "Kombinerad järnvägstransport produkt innebär en förberedd kombination av en icke-kombinerad järnvägstransport produkt med andra tjänster ej relaterade till järnvägstransport, till försäljning och/eller såld för ett inklusive pris. (t) "Järnvägstransport produkt" innebär både icke-kombinerade och kombinerade järnvägstransport produkter. 3. a) Artikel 3a. ändras som följer: paragraf 1(b) skall ersättas med följande: "Moderföretaget skall inte vara förpliktat att acceptera några kostnader i samband med detta utom för återgivande av den information som skall ges och för accepterade bokningar. Bokningsavgiften som skall erläggas det datoriserade bokningssystemet för en accepterad bokning som gjorts i enlighet med denna artikel skall inte överskrida avgiften för en likvärdig transaktion som erläggs till ett lufttrafikföretags eget datoriserade bokningssystem. " b) paragraf 2 skall ersättas med följande: Skyldigheten enligt denna artikel skall inte gälla till förmån för ett konkurrerande datoriserat bokningssystem när det, enligt förfarandena i artikel 11, har konstaterats att det datoriserade bokningssystemet bryter mot artikel 4a eller artikel 6 om moderföretags obehöriga tillgång till information. " 26 4. Artikel 4a. 4 skall läggs till: Systemleverantören skall tillse att tredje part som delvis eller helt tillhandahåller datoriserade bokningssystemtjänster på hans vägnar respekterar de relevanta bestämmelserna i denna förordning. " 5. Artikel 6. 4 och 6. 5 skall utgå. 6. Följande artikel skall införas: "Artikel 9a 1. a) Vad beträffar den information som levereras via ett datoriserat bokningssystem, skall abonnenten i överensstämmelse med artikel 5. 2 a och 5. 2 b förmedla denna på ett neutralt sätt, förutsatt att inte en annan presentation krävs på grund av konsumentens önskemål. b) En abonnent skall inte manipulera de uppgifter som levereras via ett datoriserat bokningssystem på ett sätt som leder till att konsumenten får en oriktig, vilseledande eller diskriminerande presentation av uppgifterna. c) Abonnenten skall göra bokningar och utställa biljetter i överensstämmelse med den information som finns i det datoriserade bokningssystemet eller såsom han bemyndigats av det berörda 1 ufttrafikföretaget. d) Abonnenten skall informera konsumenten om eventuella byten av transportmedel under resan, antalet tidtabellsenliga mellanlandningar under resan, det lufttrafikföretag som faktiskt utför flygningen samt om eventuella flygplatsbyten på alla resvägar som erbjuds, i den mån denna information visas av det datoriserade bokningssystemet. 27 e) Konsumenten skall ha rätt att när som helst få en utskrift av det datoriserade bokningssystemets textbild eller tillträde till en parallell textbild hos det datoriserade bokningssystemet som visar samma bild som ses av abonnenten. Abonnenten skall använda ett datoriserat bokningssystems tjänster i enlighet med den i branschen överenskomna praxis såsom anges i bilaga II till denna kod. " 7. Artikel 10. 1 skall ersättas med följande: 1. a) De avgifter som en systemleverantör begär av ett deltagande lufttrafikföretag får inte vara diskriminerande och skall vara rimligt strukturerade och stå i ett rimligt förhållande till anskaffningskostnaden för den tjänst som tillhandahålls och utnyttjas och skall i synnerhet vara desamma för samma servicenivå. Fakturorna för det datoriserade bokningssystemets tjänster skall vara tillräckligt informativa för att de deltagande lufttrafikföretagen och abonnenterna skall kunna se exakt vilka tjänster de utnyttjar och avgifterna för dem. Fakturor för bokningsavgifter skall minst innehålla följande uppgifter för varje sträcka: Typ av bokning i det datoriserade bokningssystemet. Passagerarens namn. Stat. Identifieringskod för IATA/ARC agentur. Ortkod. 28 De två orterna eller sträckan. Bokningsdatum (transaktionsdatum). Resdatum. Linjenummer. Statuskod (bokningsstatus). Serviceklass. Bokningsnummer (PNR-nummer). Boknings-/avbokningsindikator. Fakturainformationen skall erbjudas på magnetiska medier. Avgiften som tas ut för fakturainformationen på magnetiska medier får inte överskrida anskaffningskostnaden för själva mediet plus transportkostnader. Ett deltagande lufttrafikföretag skall erbjudas möjligheten att bli informerat när det sker en bokning/transaktion för vilken en bokningsavgift kommer att debiteras. Om företaget väljer att bli informerat skall det erbjudas möjligheten att kunna annullera en sådan bokning/transaktion, såvida den inte redan har accepterats. b) De avgifter för hyra av utrustning eller för andra tjänster som en systemleverantör begär av en abonnent får inte vara diskriminerande och skall vara rimligt strukturerade och stå i ett rimligt förhållande till anskaffningskostnaden för den tjänst som tillhandahålls och utnyttjas och skall i synnerhet vara desamma för samma servicenivå. Prestationsbaserade premier som systemleverantören ger åt abonnenter i form av rabatter på hyresavgifter eller provisioner skall anses vara distributionskostnader för systemleverantören. 29 Fakturorna för det datoriserade bokningssystemets tjänster skall vara tillräckligt informativa för att abonnenterna skall kunna se exakt vilka tjänster de utnyttjar och avgifterna för dem. " 8. Artikel 19. 1 ersätts med följande: Innan kommissionen fattar beslut enligt artikel 11 eller 16, skall den ge de berörda företagen eller sammanslutningarna av företag tillfälle att yttra sig om de förhållanden som kommissionen har eller har haft invändningar mot. " 9. Artikel21 ersätts med följande: Åtgärderna beskrivna i artikel 5, artikel 9 (s) samt bilagan till denna förordning skall es gälla datoriserade bokningssystem använda av et lufttrafikföretag eller grupp av lufttrafikfäretagm som har gemensamma affärsöverenskommelser eller kontrakt- tuella överenskommelser, med undatag av överenskommelser om anslutninglinjer, i dess (deras) egna kontor samt försälningsdisker tydligt identifierade som sådana. 10. Artikel 21a. 1 ersätts med följande: 1. Systemleverantören skall säkerställa att en oberoende kontrollant på kalenderårsbasis övervakar att dess datoriserade bokningssystem är tekniskt förenligt med artiklarna 4a och 6. För detta ändamål skall kontrollanten vid varje tidpunkt beviljas tillträde till de program, metoder, förfaranden och säkerhetskrav som används i de datorer eller datorsystem genom vilka systemleverantören erbjuder sina distributionstjänster. Varje systemleverantör skall till kommissionen inlämna sin kontrollants inspektionsrapport och slutsatser senast fyra månader efter utgången av det kalenderår som rapporten gäller. Denna rapport skall granskas av kommissionen för att utröna om det behöver vidtas åtgärder enligt artikel 11. 1. 30 11. Följande artiklar 21 b och 21 c skall läggas till : "Artikel 21b En järnvägsfransportoperatör skall betraktas som ett deltagande lufttrafikföretag i denna kods mening under förutsättning att han har ett avtal med en systemleverantör för distribution av sina produkter genom ett datoriserat bokningssystem. Järnvägsoperatörens tjänster skall behandlas på samma sätt som lufttransportprodukter och införas på den primära textbilden i enlighet med de kriterier som anges i bilaga I till koden. Alla hänvisningar till "flygningar" i denna förordning skall även bedömas inbegripa hänvisningar till "järnvägstrafik"". "Artikel 21c Om två eller fler lufttrafikföretag har ett konsortium eller annan avtalsmässig överenskommelse, annan än överenskommelse om samfrafik, om att tillhandahålla information (eller) distributionstjänster som är tillgängliga genom ett offentligt telekommunikationsnät, som tydligt identifierar arrangemanget såsom sådant, skall kodens bestämmelser inte tillämpas på dessa informations-/disfributionstjänster. " 12. Artikel 22. 1 ersätts med följande: "Artikel 22. 1 Denna förordning skall inte påverka nationell lagstiftning inom områdena säkerhet, allmän ordning eller åtgärder för dataskydd som har vidtagits i enlighet med direktiv 95/46/EG. 13. Artikel 23 ersätts med följande: "Artikel 23 Rådet skall besluta om revidering av denna förordning senast den 31 december 2002 på grundval av ett förslag från kommissionen vilket skall överlämnas senast den 31 mars 2002 tillsammans med en redogörelse för tillämpningen av denna förordning. " 14. Bilagan ersätts med följande Bilaga I och Biliga II. 31 Artikel 2 Denna förordning fräder i kraft den frettionde dagen efter det att den har offentiiggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel På rådets vägnar Ordförande 32 "BILAGA I BILAGA Kriterier för att i den primära textbilden fastställa ordningsföljden för flygningar som erbjuder separata luftfransportprodukter. 1. Flygmöjligheterna den dag eller de dagar som efterfrågas skall presenteras i följande ordning såvida inte en konsument begär en annan ordning för en enskild transaktion: i) ii) Alla non-stop direktflygningar mellan de två orter som berörs, Anslutande flygtrafik. 2. En konsument skall minst kunna kräva att ordningsföljden i den primära textbilden är fastställd efter avgångs- eller ankomsttid (eller) efter restid. Om konsumenten inte utfrycker något annat önskemål, skall ordningsföljden i en primär textbild vara fastställd efter avgångstid för grupp i och efter restid för grupp ii. 3. 1 de fall då en systemleverantör väljer att presentera information om tidtabeller och biljettpriser för flygförbindelser mellan två orter för lufttrafikföretag som inte är deltagande lufttrafikföretag, men inte nödvändigtvis alla sådana lufttrafikföretag, skall denna information vara riktig och inte vilseledande eller diskriminerande för något av de lufttrafikföretag som presenteras. 4. Om systemleverantören har kännedom om att informationen beträffande antalet direkta regelbundna flygförbindelser och de berörda luftfrafikföretagens identitet inte är fullständig, skall detta tydligt anges i den aktuella textbilden. 5. Det skall klart framgå vilka flygningar som inte är regelbundna. 6. Det skall klart framgå vilka flygningar som innefattar mellanlandningar. 33 7. När en flygning utförs av ett lufttrafikföretag som inte är det lufttrafikföretag som anges i luftfrafikföretagskoden skall det klart framgå vem som utför flygningen. Detta krav gäller vid alla tillfällen, utom vid kortvariga ad hoc-arrangemang. 8. En systemleverantör får inte använda skärmufrymmet i sina primära textbilder på ett sådant sätt att exponeringen av en särskild resemöjlighet överdrivs eller så att orealistiska resemöjligheter presenteras. 9. Med förbehåll för punkt 10 gäller följande: a) Vad gäller direktflygningar skall ingen flygning visas mer än en gång i den primära textbilden. b) Vad gäller flygningar på mer än en sträcka och som innebär flygplansbyte skall ingen kombination av flygningar visas mer än en gång i den primära textbilden. c) Vad gäller flygningar som innebär flygplansbyte skall de behandlas och presenteras som anslutande flygtrafik, med en linje per sträcka. Dock skall ett datoriserat bokningssystem utställa endast en kupong och ta betalt för en bokning om flygningarna utförs av ett och samma lufttrafikföretag, med samma linjenummer, och om luftfrafikföretaget kräver endast en flygkupong. 10. 1. Om deltagande lufttrafikföretag har ett konsortium eller någon annan form av uppgörelse som innebär att två eller flera av dem tar på sig separat ansvar för erbjudandet och försäljningen av luftfransportprodukter på en flygning eller kombination av flygningar, skall uttrycket "flygning" (vad gäller direktflygningar) och "kombination av flygningar" (vad gäller flygningar på mer än en sträcka) i punkt 9 tolkas som att varje berört lufttrafikföretag - 34 dock högst två - har rätt till en separat textbild med angivande av den egna I ufttrafi kföretagskoden. 2. Om mer än två lufttrafikföretag deltar skall det företag som faktiskt utför flygningen utpeka de två lufttrafikföretag som får utnyttja det undantag som föreskrivs i punkt 10. 1. I brist på tillräcklig information från det luftttafikföretag som utför flygningen för att kunna identifiera de två lufttrafikföretag som skall utses får en systemleverantör utse luftfrafikföretagen på icke-diskriminerande grundval. 11. En primär textbild skall, då det är praktiskt möjligt, omfatta deltagande lufttrafikföretags anslutande flygtrafik till deras regelbundna flygningar genom att den visar minst nio anslutningsorter. Ett deltagande lufttrafikföretag får av en systemleverantör begära att en anslutande flyglinje tas med om linjen inte överstiger storcirkelavståndet mellan de två flygplatserna med 130 procent, eller om detta inte skulle medföra att flygningar med en kortare restid skulle uteslutas. Anslutningsorter med linjer som överstiger 130 procent behöver inte visas. BILAGA fl Abonnenternas utnyttjande av disfributionstjänster 1. En abonnent skall föra ett noggrant register som omfattar alla bokningsfransaktioner genom datoriserade bokningssystem. Uppgifterna skall inbegripa linjenummer, bokningsbeteckningar, resdatum, avrese- och ankomsttider, sträckornas status, passagerarnas namn och kontaktadresser (eller) telefonnummer samt biljettstatus. Då plats bokas eller annulleras måste abonnenten tillse att den bokningsbeteckning som används motsvarar det biljettpris som passageraren betalt. 35 2. En abonnent skall inte göra dubbla bokningar för en och samma passagerare. Då en bekräftad platsbokning inte finns att tillgå enligt kundens val, kan passageraren sättas på väntelistan för denna flygning (om en väntelista är tillgänglig) och få en bekräftad bokning på en annan flygning. 3. Då en passagerare annullerar en bokning skall abonnenten omedelbart frisläppa platsen. 4. Då en passagerare ändrar resväg skall abonnenten tillse att alla platser och tilläggstjänster annulleras samtidigt som de nya bokningarna görs. 5. En abonnent skall, då det är praktiskt möjligt, begära eller behandla alla bokningar för en särskild resa och alla påföljande ändringar genom ett och samma datoriserade bokningssystem. 6. En abonnent skall begära eller sälja platser på flygplan endast då en kund ber honom att göra det. 7. En abonnent skall tillse att en biljett utställs i enlighet med varje sträckas bokningsstatus och i enlighet med den tillämpbara tidsgränsen. En abonnent skall inte utställa en biljett som anger en definitiv bokning och en viss flygning om han inte fått bekräftelse på en sådan bokning. " 36 Konsekvensanalys Förslagets konsekvenser för företag med speciell inriktning mot små och medelstora företag Förslag till en ändring av uppförandekoden för datoriserade bokningssystem (rådets förordning 2299/89 ändrad genom förordning 3089/93). Förslaget Varför krävs gemenskapslagstiftning på detta område och vad är dess viktigaste 1. syften? Förslaget innehåller ett antal ändringar till en befintlig förordning för att avspegla utvecklingen inom branschen sedan 1993. Kommissionen är behörig att reglera de datoriserade bokningssystemens verksamhet. Inverkan på företag 2. Vilka berörs av förslaget? De företag som i huvudsak påverkas av förslagen är företagen för datoriserade bokningssystem. Fem av dessa (Amadeus, Galileo, Gets, SABRE och Worldspan) verkar i EU. De omfattas inte av definitionen för små och medelstora företag. I en del av ändringen föreslås att abonnenter (huvudsakligen resebyråer) måste använda de datoriserade bokningssystemen på ett neutralt och icke-diskriminerande sätt och tillhandahålla kunderna med adekvat information om de viktigaste egenskaperna om den valda flygturen. Detta förslag gäller emellertid redan för flertalet resebyråer i EU som är lAT A-agenter, eftersom det redan finns som IATA:s reservationsregler (IATA Code of Reservation Ethics). 3. Vad måste företagen göra för att följa förslaget? Allmänt sätt krävs i förändringarna till uppförandekoden att systemägare och abonnenter använder de datoriserade bokningssystemen på ett icke-diskriminerande sätt. 4. Vilka ekonomiska verkningar väntas förslaget ha? I en del av ändringen föreslås att järnvägsaktörer skall tillåtas att sprida sina tjänster genom de datoriserade bokningssystemen i en integrerad visning tillsammans med flygtransporttjänster. Detta borde leda till en större efterfrågan på järnvägstjänster och underlätta utvecklingen av samverkan mellan järnvägs- och flygtjänster. Innehåller förslaget åtgärder där den speciella situationen för små och medelstora 5. företag beaktas? Nej. Konsultationer 6. Förteckning över organisationer som har konsulterats. 3} Association of European Airlines (AEA) Orient Airlines Association (OAA) European Communities Travel Agents Association (ECTAA) Guild of Business Travel Agents (GEBTA) Datoriserade bokningssystem (Amadeus, Galileo, Gets, SABRE och Worldspan) CER (Community of European Railways) IATA European Regional Airlines Association (ERA) Air Transport Users Council (AUC) 3d ISSN 1024-4506 KOM(97) 246 slutlig DOKUMENT SV 07 15 Katalognummer : CB-C0-97-237-SV-C ISBN 92-78-20137-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 33


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1328/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 9ης Ιουλίου 1997 για τον καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα του ρυζιού

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice
third country


title: Ändrad förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg

eurovoc_concepts:
air quality
approximation of laws
construction equipment
motor vehicle
pollution control measures

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 09. 07. 1997 KOM(97) 354 slutlig 95/0209 (COD) KOMMISSIONENS YTTRANDE i enlighet med artikel 189b. 2 d i Romfördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslaget till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om tillnärmning av niedlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar frän förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas for transporter på väg MEP ÄNPRING AV KOMMISSIONENS FÖRSLAG i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget 1. BAKGRUND - Förslaget [KOM(95)350 slutlig - 95/0209 (COD)]1 lämnades till rådet och Europaparlamentet den 7 september 1995. - Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 28 februari 1996. 2 - Europaparlamentet godkände förslaget utan ändringar vid sin första behandling den 25 oktober 1995. 3 - Rådets gemensamma ståndpunkt om direktivet antogs enhälligt den 25 juni 1996. I enlighet med artikel 189b. 2 andra stycket i EG-fördraget antog rådet formellt sin gemensamma ståndpunkt om kommissionens förslag den 20 januari 1997. 4 - Europaparlamentet antog 3 ändringar av den gemensamma ståndpunkten vid sin andra behandling den 13 maj 1997. 2. SYFTE MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG Syftet med förslaget är att minska luftföroreningarna från en växande sektor som hittills varit oreglerad. Syftet är således att uppnå en hög skyddsnivå för människors hälsa och för miljön, och samtidigt bidra till att den inre marknaden fullbordas genom att enhetliga utsläppsstandarder fastställs för motorer som skall installeras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg. Miljöpåverkan från denna källa var stor redan 1990 men prognoserna för år 2010 visar att dess proportionella bidrag föroreningarna kommer att öka dramatiskt eftersom föroreningarna från vägtransporterna kommer att minska betydligt. Betydelsen av denna föroreningskälla framgår tydligt av det faktum att de partikelformiga utsläppen kommer att vara nästan lika höga som utsläppen från samtliga vägfordon, även om man utgår ifrån att förslaget antas och att utsläppen från maskiner med nya motorer - och från jordbrukstraktorer, tack vare ett parallellt förslag som är under utarbetande - minskar betydligt. Mängden kväveoxider kommer att motsvara cirka två tredjedelar av de kväveoxider som vägtransporterna ger upphov till. Färska undersökningar av luftkvaliteten i Europa inom ramen för fordons- och oljeprogrammet har visat att minskade utsläpp av dessa ämnen från alla källor måste prioriteras. I direktivet anges ett successivt införande av stränga utsläppsstandarder, vilket skall ske i två steg enligt en fast tidsplan. Steg 1 bör inledas i september 1998 och steg 2 bör 1 EGT C 328, 7. 12. 1995, s. 1. 2 EGT C 153, 28. 5. 1996, s. 2. 3 EGT C 308, 20. 11. 1995, s. 29. 4 EGT C 123, 21. 4. 1997, s. 1. i genomföras gradvis mellan januari 2001 och december 2003. För att minska utsläppen i största möjliga mån är det mycket viktigt att direktivet antas i tid. Därigenom kan man också undvika sådana ytterligare förseningar som skulle bli följden av att stora ändringar måste införas i förslaget för att anpassa det till en annan tidsplan. 3. KOMMISSIONENS STÅNDPUNKT BETRÄFFANDE DE ÄNDRINGAR SOM FÖRESLAGITS AV EUROPAPARLAMENTET VID ANDRA BEHANDLINGEN Kommissionen godkänner ändringsförslag 1 ingressen, beaktandemeningen oräknad), som hänvisar till modus vivendi genom att ett nytt stycke införs. stycke 21a (nytt i Ändringsförslag 3 (artikel 14) och 4 (artikel 15) godkänns inte: Ändring 3 är inte förenlig med befintliga kommittéföraranderegler och skulle kräva en ändring av den gällande lagstiftningen på området. Ändring 4 avser typ av kommittéförfarande för anpassning till den tekniska utvecklingen. I princip är kommissionen för parlamentets förslag med en rådgivande kommitté. Emellertid har kommissionen på begäran av rådet godkänt en kommitté av typ II b för möjliggöra ett antagande inom åskådlig tid. Med det förfarandet underlättas direktivets tillämpning och antagande. 4. ÄNDRINGSFÖRSLAG Med anledning av Europaparlamentets andra behandling av utkastet till direktiv ändrar kommissionen härmed sitt förslag till direktiv genom att införa en av de tre ändringar som antogs av Europaparlamentet den 13 maj 1997. Ändringen återges i bilaga I. -3 BILAGA I ÄNDRAT FÖRSLAG TELL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (Ändringsförslag 1) stycke 21a i ingressen (nytt) Rådets gemensamma ståndpunkt Ändringsförslag den rådet nådde och Europaparlamentet, kommissionen 20 december 1994 en överenskommelse vivendi beträffande om modus genomförandeåtgärder för rättsakter som antagits enligt förfarandet i artikel 189b i EG-fördraget. l 1 EGT C l()2,4. 4. 1996. s. 1. -4 ISSN 1024-4506 KOM(97) 354 slutlig DOKUMENT SV 14 06 15 Katalognummer : CB-C0-97-341-SV-C ISBN 92-78-22373-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Verordnung (EG) Nr. 1324/97 der Kommission vom 9. Juli 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1325/96 zur Schätzung des Bedarfs für die Versorgung der Kanarischen Inseln mit Erzeugnissen des Reissektors und zur Regelung der Anpassung der für Gemeinschaftserzeugnisse zu gewährenden Beihilfen

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU aid
aid system
rice
supply balance sheet

formats: html pdfa1b print


title: Rozhodnutí Komise ze dne 9. července 1997 o společném technickém předpisu pro připojovací požadavky na rozhraní koncových zařízení pro připojení k digitálním pronajatým okruhům ONP 64 kbit/s s otevřeným přístupem (Změna 1)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
technical regulations
telecommunications

formats: html pdf print

text: 172 CS Úřední věstník Evropské unie 31997D0522 L 215/46 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 13/sv. 19 13. 8. 1997 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 9. července 1997 o společném technickém předpisu pro připojovací požadavky na rozhraní koncových zařízení pro připojení k digitálním pronajatým okruhům ONP 64 kbit/s s otevřeným přístupem (Změna 1) (Text s významem pro EHP) (97/522/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na směrnici Rady 91/263/EHS ze dne 29. dubna 1991 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se telekomunikačních koncových zařízení, včetně vzájemného jejich shody (1), ve znění směrnice 93/68/EHS (2), uznávání a zejména na čl. 6 odst. 2 druhou odrážku uvedené směrnice, vzhledem k tomu, že Komise přijala opatření k určení typu koncových zařízení, pro která je nutný společný technický předpis, a vymezila oblast působnosti tohoto předpisu; vzhledem k tomu, že je třeba přijmout odpovídající harmoni- zované normy, popřípadě části těchto norem s cílem uplatňo- vat základní požadavky, které mají být uvedeny ve společných technických předpisech; vzhledem k tomu, že k zachování přístupu výrobců na trh jsou nutná přechodná ustanovení týkající se zařízení schválených podle rozhodnutí Komise 94/821/ES (3); vzhledem k tomu, že dnem uplynutí přechodného období by rozhodnutí 94/821/ES mělo být zrušeno; vzhledem k tomu, že společný technický předpis přijatý tímto rozhodnutím je v souladu se stanoviskem Výboru pro schvalo- vání telekomunikačních koncových zařízení (ACTE), PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Toto rozhodnutí se vztahuje na koncová zařízení určená 1. k připojení k veřejné telekomunikační síti v koncovém bodu digitálních pronajatých okruhů ONP 64 kbit/s s otevřeným přístupem, s integritou oktetů a s rozhraním 120 ohm, která spadají do oblasti působnosti harmonizované normy uvedené v čl. 2 odst. 1. Tímto rozhodnutím se zavádí společný technický předpis 2. týkající se obecných připojovacích požadavků na koncová za- řízení uvedená v odstavci 1. Článek 2 Společný technický předpis zahrnuje harmonizovanou 1. normu vypracovanou příslušným normalizačním orgánem s cílem v co nejvyšší míře uplatňovat základní požadavky uvedené v čl. 4 písm. c), d) a f) směrnice 91/263/EHS. Odkaz na tuto normu je uveden v příloze. Koncová zařízení, na která se vztahuje toto rozhodnutí, 2. musí být v souladu se společným technickým předpisem uvedeným v odstavci 1 a musí splňovat základní požadavky uvedené v čl. 4 písm. a) a b) směrnice 91/263/EHS, jakož i požadavky všech ostatních použitelných směrnic, zejména směrnic Rady 73/23/EHS (4) a 89/336/EHS (5). Článek 3 Oznámené subjekty určené k provádění postupů uvedených v článku 9 směrnice 91/263/EHS použijí u koncových zařízení podle čl. 1 odst. 1 tohoto rozhodnutí harmonizovanou normu uvedenou v čl. 2 odst. 1 nebo zajistí její používání nejpozději do jednoho roku od oznámení tohoto rozhodnutí. Článek 4 Rozhodnutí 94/821/ES se zrušuje dnem uplynutí jednoho 1. roku od oznámení tohoto rozhodnutí. Koncová zařízení schválená podle rozhodnutí 94/821/ES 2. mohou být nadále uváděna na trh a do provozu, pokud toto schválení nebylo uděleno později než jeden rok od oznámení tohoto rozhodnutí. (1) Úř. věst. L 128, 23. 5. 1991, s. 1. (2) Úř. věst. L 220, 31. 8. 1993, s. 1. (3) Úř. věst. L 339, 29. 12. 1994, s. 81. (4) Úř. věst. L 77, 26. 3. 1973, s. 29. (5) Úř. věst. L 139, 23. 5. 1989, s. 19. 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 173 Článek 5 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne 9. července 1997. Za Komisi Martin BANGEMANN člen Komise PŘÍLOHA Odkaz na použitelnou harmonizovanou normu Harmonizovaná norma uvedená v článku 2 tohoto rozhodnutí: Podnikové telekomunikace (BTC); Digitální pronajatý okruh 64 kbit/s s otevřeným přístupem (D64U); Připojovací požadavky na rozhraní koncového zařízení ETSI Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích Sekretariát ETSI TBR 14 ― duben 1994, ve znění TBR 014/A1 ― leden 1996 (s výjimkou úvodu) Doplňkové informace Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích je uznán podle směrnice Rady 83/189/EHS (1). Výše uvedená harmonizovaná norma byla vypracována na základě pověření uděleného v souladu s příslušnými postupy podle směrnice Rady 83/189/EHS. Úplné znění výše uvedené harmonizované normy je možno získat na adrese: Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích 650, Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Komise Evropských společenství DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel (1) Úř. věst. L 109, 26. 4. 1983, s. 8


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Verotus Euroopan unionissa - Kertomus verotusjärjestelmien kehityksestä"

eurovoc_concepts:
competition law
fiscal policy
single market
tax
tax system