eurovoc_concepts:
EU relations
Slovenia
accession to the European Union
economic situation
political situation

text: • • t ø * f f l « t ø rø »i Æ NBt W KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 15. 07. 1997 KOM(97) 2010 endelig udg. Kommissionens udtalelse om Sloveniens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union Indhold A. INDLEDNING Side a) b) Forord Ansøgning om medlemskab Baggrund for udtalelsen Udtalelsens indhold Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Slovenien Historisk og geopolitisk baggrund Sloveniens holdning til Den Europæiske Union Aftalemæssige forbindelser Før-tiltrædelsesstrategi Handelsmæssige forbindelser Generel evaluering B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB 1. Politiske kriterier 1. 1 Demokrati og retsstatsforhold Parlamentets og den lovgivende magts organisation Parlamentets funktion Den udøvende magts organisation Den udøvende magts funktion Den dømmende magts organisation Den dømmende magts funktion 1. 2 Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal Borgerlige og politiske rettigheder Økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 1. 3 Generel evaluering 2. Økonomiske kriterier 2. 1 Den økonomiske situation Baggrund Liberalisering Stabilisering af økonomien Strukturændringer Den finansielle sektor Den Økonomiske og sociale udvikling 2. 2 Økonomien set i ly est af medlemskab Indledning En fungerende markedsøkonomi Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne Udsigter og prioriteter 2. 3 Generel evaluering 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 3. 1 Det indre marked uden grænser De fire friheder De generelle rammer Fri bevægelighed for varer Fri bevægelighed for kapital Fri bevægelighed for tjenesteydelser Fri bevægelighed for personer Generel evaluering 3. 2 Konkurrence Innovation Informationssamfundet Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender Forskning og teknologisk udvikling Telekommunikation Den audiovisuelle sektor 3. 4 3. 3 Økonomiske og fiskale anliggender Økonomisk og monetær union Beskatning Statistik Sektorpolitik Industri Landbrug Fiskeri Energi Transport Små og mellemstore virksomheder 3. 6 3. 5 Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Regionalpolitik og samhørighed Livskvalitet og miljø Miljø Forbrugerbeskyttelse Retlige og indre anliggender Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser Udvikling Told Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik 3. 7 3. 8 3. 9 Finansielle spørgsmål Finanskontrol Konsekvenser for budgettet 4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk Administrative strukturer Administrationens og retsvæsenets kapacitet 4. 1 4. 2 4. 3 Generel evaluering C. SAMMENFATNING OG KONKLUSION Bilag Parlamentssammensætning Det indre marked: hvidbogsforanstaltninger Statistiske data A. Indledning a) Forord Ansøgning om medlemskab Slovenien indgav sin ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union den 15. Juli 1996, og Ministerrådet derefter den 29. januar 1996 at indlede proceduren i traktatens artikel O, som fastsætter, at Kommissionen skal høres. Det er på denne baggrund, at Kommissionen forelægger denne udtalelse som svar på en anmodning fra Det Europæiske Råd i Madrid i december 1995 om, at udtalelsen blev forelagt så snart som muligt efter afslutningen af regeringskonferencen, som blev indledt i marts 1996 og afsluttet i juni 1997. Baggrund for udtalelsen Sloveniens ansøgning om medlemskab er til behandling samtidig med ansøgningerne fra ni andre associerede lande. Sloveniens ansøgning skal ses som led i en historisk proces, hvor de central- og østeuropæiske lande har overvundet den deling af kontinentet, som har varet i 40 år, og søger optagelse i det område af fred, stabilitet og velfærd, som Unionen har skabt. Det Europæiske Råd konkluderede på sit møde i København i juni 1993 følgende: "De associerede lande i Central- og Østeuropa, som måtte ønske det, kan blive medlemmer af Den Europæiske Union. Tiltrædelse vil finde sted, så snart et associeret land er i stand til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab og opfylder de givne økonomiske og politiske betingelser. Medlemskab kræver: at ansøgerlandet har opnået institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal en fungerende markedsøkonomi samt evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen at ansøgeren er i stand til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab, herunder er i stand til at tilslutte sig målet om en politisk, økonomisk og monetær union. Unionens evne til at optage nye medlemmer uden derved at sætte tempoet i den europæiske integration over styr er ligeledes af stor betydning og bør indgå i overvejelserne i såvel Unionens som ansøgerlandenes almindelige interesse. " I denne erklæring angives de politiske og økonomiske kriterier for undersøgelse af tiltrædelsesansøgningerne fra de associerede lande i Central- og Østeuropa. Det Europæiske Råd i Madrid i december 1995 henviste til behovet for som led i præ tiltrædelsesstrategien "at skabe grundlag for en gradvis og harmonisk integration af ansøgerlandene, særlig gennem: udvikling af markedsøkonomien N tilpasning af deres administrative strukturer skabelse af et stabilt økonomisk og monetært klima". I sin udtalelse analyserer Kommissionen Sloveniens ansøgning efter egen fortjeneste men på basis af samme kriterier som de andre ansøgninger, som den samtidig skal afgive udtalelse om. Med denne fremgangsmåde respekteres det ønske, som Det Europæiske Råd fremkom med i Madrid, om at sikre, at ansøgerlandene behandles på lige fod. Foruden de enkelte udtalelser forelægger Kommissionen særskilt Rådet som led i sin meddelelse "Agenda 2000" en generel vurdering af tiltrædelsesansøgningerne samt henstillinger vedrørende en strategi for en heldig udvidelse af Unionen. Den forelægger samtidig en konsekvensanalyse af udvidelsen for Unionens politikker. Udtalelsens indhold I udtalelsens opbygning tages der hensyn til konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i København. Der gives: en redegørelse for de hidtidige forbindelser mellem Slovenien og Unionen, særlig inden for rammerne af associeringsaftalen en analyse af situationen med hensyn til de af Det Europæiske Råd nævnte politiske betingelser af mindretal) retsstatsforhold, menneskerettigheder, beskyttelse (demokrati, en vurdering af Sloveniens situation og udsigter med hensyn til de af Det Europæiske Råd nævnte økonomiske betingelser til at klare konkurrencepresset) (markedsøkonomi, evne en behandling af spørgsmålet om Sloveniens evne til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab, dvs. Unionens regelværk, som det kommer til udtryk i traktaten, den afledte ret og Unionens politikker endelig en generel vurdering af Sloveniens situation og udsigter med hensyn til betingelserne for medlemskab af Unionen og en henstilling vedrørende tiltrædelsesforhandlingerne. I sin vurdering af Slovenien med hensyn til de økonomiske kriterier og landets evne til at overtage Unionens regelværk har Kommissionen medtaget en prognose; den har forsøgt at evaluere, hvilke fremskridt der med rimelighed kan forventes fra Sloveniens side i de kommende år inden tiltrædelse under hensyn til den omstændighed, at Unionens regelværk vil fortsætte med at udvikle sig. Til dette formål har man uden at foregribe det faktiske tiltrædelsestidspunkt i udtalelsen baseret sig på en mellemfristet tidsramme på ca. fem år. Under sit arbejde med udtalelsen har Kommissionen indhentet et væld af oplysninger om Sloveniens situation fra de bulgarske myndigheder og har benyttet mange andre informationskilder, herunder medlemsstaterne og talrige internationale organisationer. b) Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Slovenien Historisk og geopolitisk baggrund Slovenien ligger ved Adriaterhavet i trekanten mellem Central-, Syd- og Sydøsteuropa og grænser op til 4 lande (Italien, Østrig, Ungarn og Kroatien). Det har et areal på 20 250 km og en befolkning på 2 millioner. Sloveniens område har i vid udstrækning været beboet af slaviske folkeslag siden 6. århundrede. 113. århundrede overgik magten til det Habsburgske hus. Efter 1. verdenskrig og det østrig-ungarske kejserrige valgte Slovenien at blive part af serbernes, kroaternes og slovenernes (senere jugoslavernes) kongerige. Under 2. verdenskrig var Slovenien besat af både Tyskland og Italien. I 1945 blev Slovenien en del af Den Socialistiske Føderative Republik Jugoslavien, idet kystområdet og baglandet forblev under international administration indtil 1954. Efter en periode med ortodoks kommunistisk politik for ekspropriering og kollektivisering indførtes med forfatningen af 1953 grundlaget for jugoslavisk selvstyrende socialisme. Forfatningen af 1963 befordrede begrebet om et selvstyrende samfund på alle niveauer af det økonomiske, sociale og kulturelle liv, som dog fortsat i vid udstrækning var kontrolleret af det kommunistiske parti. Der indtraf i slutningen af 1960'erne en svækkelse af den føderative myndighed og en overdragelse af beføjelser til republikkerne, men den autoritære centralisme blev genindført efter de politiske uroligheder i 1972. Efter Titos død i maj 1980 tog den politiske og økonomiske voksende betalingsbalanceunderskud og den hurtige stigning i låntagningen føjede yderligere til kravet om regional autonomi og indførelse af parlamentarisk demokrati. I 1989 ændrede den slovenske forsamling af frygt for serbisk dominans forfatningen for at bane vejen for en suveræn slovensk stat. accelererende til. Den opløsning inflation, det Det første frie valg i Slovenien fandt sted i april 1990. Ved en folkeafstemning den 23. december 1990 stemte 88% af befolkningen for uafhængighed. Det grundlæggende forfatningscharter om Sloveniens uafhængighed og suverænitet blev vedtaget den 25. juni 1991 og uafhængigheden blev erklæret dagen efter. En sejr i tidagskrigen mod den jugoslaviske nationale hær efter uafhængighedserklæringen bekræftede Sloveniens status som en uafhængig stat. Slovenien blev anerkendt af Det Europæiske Fællesskab den 15. januar 1992. Præsident- og parlamentsvalget i december 1992 førte til dannelsen af en bred koalitionsregering. Efter det nye parlamentsvalg i 1996 gik der flere måneder, hvor ingen gruppe af partier var i stand til at danne et fungerende flertal. Sloveniens holdning til Den Europæiske Union Siden uafhængigheden har den slovenske regering konsekvent understreget, at dets udenrigspolitiske prioritet var integration med Den Europæiske Union. Så tidligt som i februar 1992 søgte landet at indgå en Europaaftale og at opnå støtte til omstrukturering og konsolidering af den slovenske økonomi. Så snart som samarbejdsaftalen med EU var trådt i kraft i 1993, søgte Slovenien at få indledt forhandlinger om en Europaaftale. Den 10. juni 1996, som var dagen for undertegnelsen af Europaaftalen, ansøgte Slovenien formelt om medlemskab. To måneder tidligere vedtog den slovenske forsamling en erklæring, hvori den på ny anførte, at dette var dens mål, og at den var villig til at liberalisere markedet for fast ejendom på basis af principperne fra Det Europæiske Råds møde i Madrid. I maj 1997 offentliggjorde Slovenien et dokument om sin EU-tiltrædelsesstrategi med en bekræftelse af, at det ønskede at blive fuldt medlem af EU, og at landet "ikke blot var i stand til og villig til at påtage sig forpligtelserne ved fuldt medlemskab, men også rede til at acceptere visse begrænsninger, som indfrielsen af disse forpligtelser ville medføre for den slovenske stats suverænitet". Aftalemæssige forbindelser Den Socialistiske Føderative Republik Jugoslavien havde indgået en række handelsaftaler med EF, hvoraf den første daterede sig tilbage til 1970. I 1980 blev der indgået en aftale om handel og økonomisk samarbejde, som var den første af sin art, sammen med oprettelse af et samarbejdsråd. Selv da kunne 96% af de jugoslaviske industriprodukter indføres toldfrit i EU, medens der indrømmedes præferencebehandling af 28% af landbrugsprodukterne. Efter borgerkrigens udbrud i Jugoslavien suspenderede EF denne aftale i november 1991. Siden da har autonome præferencehandelsordninger, der blev fornyet hvert år, sikret kontinuitet i handelsforbindelserne indtil ikrafttrædelsen af en interimsaftale i januar 1997 (se nedenfor). Der blev etableret diplomatiske forbindelser mellem EU og Slovenien den 13. april 1992. Den 1. september 1993 trådte der en samarbejdsaftale i kraft, som i hovedsagen var bygget over den, der blev indgået med Jugoslavien i 1980, ledsaget af yderligere arrangementer navnlig vedrørende transport, tekstiler og finansielt samarbejde. Efter et enkelt møde i 1993 blev den politiske dialog under denne aftale aldrig videreført, fordi man forventede, at den snart ville blive efterfulgt af en Europaaftale. Indgåelsen af en sådan aftale blev imidlertid forsinket på grund af uoverensstemmelser om kravet om en ændring af den slovenske lovgivning vedrørende fast ejendom, således at EU-statsborgere fik ret til ejerskab. En brevveksling, der er knyttet til Europaaftalen, banede i sidste ende vejen for aftalens undertegnelse den 10. juni 1996. Ifølge disse bestemmelser vil det slovenske ejendomsmarked være åbent for alle EU-statsborgere fire år efter Europaaftalens ikrafttræden, men det ville allerede være liberaliseret ved ikrafttrædelsen for EU-statsborgere, som havde opholdt sig mindst tre år på slovensk område. I afventning af ratifikationen af Europaaftalen trådte en interimsaftale i kraft den 1. januar 1997, som omfatter alle handelsaspekter og handelsrelaterede anliggender i Europaaftalen, og den træder på disse områder i stedet for samarbejdsaftalen og de årlige autonome handelsforanstaltninger. Det økonomiske samarbejde under samarbejdsaftalen fortsætter. Når Europaaftalen engang træder i kraft, vil den danne retsgrundlaget for forbindelserne mellem Slovenien og Den Europæiske Union. Målet med den er at skabe rammer for politisk dialog, at fremme en udvidelse af samhandelen og de økonomiske forbindelser mellem parterne, at danne grundlag for Fællesskabets faglige og finansielle bistand og en passende institutionelle ramme for støtte af Sloveniens gradvise bestemmelser i Europaaftalen omfatter en ordning for gennemførelse, forvaltning og i Unionen. De integration overvågning på alle områder i forbindelserne. Underudvalg undersøger spørgsmål af teknisk karakter. Associeringsudvalget, som træder sammen på ledende tjenestemandsplan, er forum for indgående drøftelser af anliggender og ofte løsninger på problemer, som opstår i forbindelse med Europaaftalen. Associeringsrådet, der træder sammen på ministerplan, undersøger udviklingen i forbindelserne generelt og udsigterne herfor og er forum for behandling af Sloveniens fremskridt med forberedelserne til tiltrædelse. Hvad angår ratifikation af Europaaftalen, udtalte forfatningsdomstolen den 5. juni 1997, at der på forhånd skulle foretages en ændring af forfatningen. Den slovenske regering forpligter sig til at udvirke den nødvendige ændring af forfatningen for at kunne ratificere aftalen så hurtigt som muligt. Den slovenske regering erkender behovet for en effektiv forvaltning af processen for europæisk integration og besluttede den 25. oktober 1996 at overdrage opgaven med koordination og overvågning af før-tiltrædelsespolitikken til kontoret for europæiske anliggender under udenrigsministeriet. Forvaltningen af PHARE-programmet er også overflyttet til kontoret. Før-tiltrædelsesstrategi Gennemførelse af interimsaftalen og samarbejdsaftalen og hvidbogen Handelsbestemmelserne i interimsaftalen er blevet gennemført efter tidsplanen. De første formelle konsultationer i det blandede udvalg/samarbejdsudvalget fandt sted den 20. -21. marts 1997. Der blev nedsat ni underudvalg, og samarbejdet på dette plan er skredet godt frem siden da. tilnærmelse af lovgivning, reform af den offentlige De vigtigste emner, der er blevet drøftet, er til dato: en yderligere styrkelse af den slovenske forvaltning, tiltrædelsesstrategi, makroøkonomisk stabilitet og strukturreformer, finansielle tjenesteydelser og liberalisering af kapitalbevægelser, aftale om vin og spiritus, protokol om ækvivalens på det fytosanitære og veterinære område, en aftale om europæisk overensstemmelsesvurdering, certificerings- og standardiseringsspørgsmål, en række specifikke handelsspørgsmål, åbning for deltagelse i fællesskabsprogrammer og forberedelser hertil samt samarbejde vedrørende tredje søjle. Flertallet af de handelsspørgsmål, der har været bragt op, har været af mindre betydning. I betragtning af Europaaftalens forsinkede ikrafttræden vil det være hensigtsmæsigt at fremskynde indførelsen af politik og mekanismer selv forud for fristerne i aftalen, som f. eks. i forbindelse med standarder, konkurrence og statsstøtte. Politikken vedrørende f. eks. aspekter af offentlige indkøb og kapitalbevægelser er ikke altid blevet udviklet efter ånden i Europaaftalen, men i disse tilfælde er regeringen i færd med at revidere sin tilgang som led i tiltrædelsesstrategien. Kommissionens hvidbog af 1995 om det indre marked redegør for den lovgivning, som ansøgerlandene vil skulle omsætte og gennemføre for at kunne anvende Fællesskabets regelværk, og som betragtes som væsentlige elementer i gennemførelsen af det indre marked (kendt under betegnelsen fase I-foranstaltninger), og som vil skulle prioriteres. Slovenien lægger stor vægt på dette arbejde. Kontoret for lovgivning er tillige ansvarligt for i de berørte ministerier, som koordinationen og overvågningen af arbejdsgrupperne 9 beskæftiger sig med gennemførelsen af hvidbogen. Regeringen betragter gennemførelsen af hvidbogen som et strategisk mål på mellemlang sigt og forelagde i maj 1996 en treårsplan for tilnærmelse af primær lovgivning. Det er hensigten, at dette dokument skal udvides, hovedsagelig ved indarbejdning af tekniske standarder og sekundær lovgivning for dermed at blive en strategi for gennemførelsen af hvidbogen. Det forventes, at strategien vil blive vedtaget ved udgangen af 1997. Der er nået særlig store fremskridt med lovgivningstilpasningen inden for bankvirksomhed, intellektuel og forbrugerbeskyttelse, personoplysninger og toldvæsen. Blandt områder, som kræver særlig opmærksomhed, kan nævnes frie kapitalbevægelser, indirekte beskatning, forskringsvirksomhed, standarder, konkurrence og statsstøtte, energi og telekommunikation. industriel ejendomsret, hvidvaskning af penge, Interimsaftalen mellem EU og Slovenien fungerer som helhed betragtet godt. Der er ingen større problemer med gennemførelsen i øjeblikket. De indledende erfaringer med de bilaterale konsultationsmekanismer antyder, at Slovenien er instillet på at benytte dem effektivt. Struktureret dialog Slovenien har deltaget i den strukturerede dialog siden juni 1996. Det lægger stor vægt på dialogen og har ydet et særligt bidrag vedrørende økonomiske og finansielle anliggender, det indre marked og energi. De slovenske myndigheder har udtrykt tilfredshed med den nyligt indførte langtidsplanlægning af møder og den kvalitetsforbedring af bidragene, som en længere forberedelsestid medfører. PHARE Slovenien modtog mellem 1992 og 1996 94 mio. ECU under PHARE-programmet til støtte af sine omstillings- og før-tiltrædelsesbestræbelser. Tildelingen for 1997 var på 22 mio. ECU. Der findes desuden programmer for grænseoverskridende samarbejde med Italien (10 mio. ECU) og Østrig (6 mio. ECU) med særligt fokus på samarbejde på det økonomiske område, om miljø og infrastruktur. I de første år blev PHARE-instrumentet i første række benyttet til at støtte privatisering og virksomhedsomstrukturering, reform af banksektoren og styrkelse af den slovenske kapacitet inden for forskning og udvikling. Senere blev der føjet andre mål til: tilnærmelse af lovgivning, reform af den offentlige forvaltning og andre områder i tilslutning til overtagelsen af Fællesskabets regelværk og fremme af en konkurrencedygtig virksomhedssektor. Slovenien har anvendt PHARE-midlerne på en nyttig måde. Regeringen har især øremærket en stor del af den faglige bistand til at løse specifikke tekniske problemer i forbindelse med policy-reform, omstilling, overtagelse af Fællesskabets regelværk og fremskaffelse af knowhow, som ikke var til rådighed i landet. Udbetalingssatserne har været høje. 10 Deltagelse i fællesskabsprogrammer Så længe Europaaftalen endnu ikke er ratificeret, kan Slovenien ikke deltage i sådanne fællesskabsprogrammer, som kræver, at der oprettes et associeringsråd. Handelsmæssige forbindelser Handelen mellem EU og Slovenien voksede stærkt mellem 1992 og 1996. EU's import fra Slovenien steg kraftigt fra 1,6 mia. ECU til 4,2 mia. ECU, medens EU's eksport til Slovenien steg fra 1,4 mia ECU til 5,3 mia. ECU. Handelsbalancen har udviklet sig fra et mindre overskud i 1992 til et underskud for Slovenien. Underskuddet steg i 1995, hovedsagelig som følge af Finlands, Sveriges og Østrigs tiltrædelse af EU og behovet for nyudstyring af den slovenske økonomi. Den slovenske eksport tegner sig for ca. 60% af BNP, idet ca. 66% af udenrigshandelen foregik med Den Europæiske Union i 1996. De vigtigste produkter, der blev handlet i begge retninger, var elektrisk udstyr og transportmidler og tekstiler. Tyskland er Sloveniens største handelspartner. I 1996 tegnede Tyskland sig for 25,9% af Sloveniens samlede udenrigshandel efterfulgt af Italien, Frankrig, Kroatien og Østrig. Slovenien har siden uafhængigheden deltaget i regionale organisationer, som arbejder for politisk stabilitet og økonomisk samarbejde. Slovenien er medlem af både det centraleuropæiske initiativ (CEI) og den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA). Generel evaluering De bilaterale forbindelser har i almindelighed været konstruktive og gnidningsløse. Men de lovgivnings- og forfatningsspørgsmål, der har forsinket Sloveniens ratifikation af Europaaftalen, har bremset den yderligere udvikling af forholdet til trods for Sloveniens beredvillighed på mange områder til at udvide samarbejdet i henhold til Europaaftalen, selv før dens ikrafttræden. 11 B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB Politiske kriterier Det Europæiske Råd fastlagde på mødet i København en række "politiske" kriterier for de central- og østeuropæiske ansøgerlandes tiltrædelse: de skulle have "institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal". I forbindelse med den vurdering, som Europa-Kommissionen blev anmodet om at foretage i den sammenhæng, støttede den sig på en lang række informationskilder: de slovenske myndigheders svar på det spørgeskema, som Kommissionens tjenestegrene fremsendte i april 1996, opfølgende bilaterale møder, analyser udarbejdet af medlemsstaternes ambassader og Kommissionens delegation, evalueringer foretaget af internationale organisationer (navnlig Europarådet og OSCE), rapporter fra ikke-statslige organisationer osv. I nærværende analyse foretages en systematisk gennemgang af de vigtigste organisations- og funktionsmæssige aspekter ved myndigheder og mekanismer til beskyttelse af grundlæggende rettigheder. Den er ikke kun en formel beskrivelse, men tilstræber at vurdere demokratiets og retsstatens reelle funktionsmåde. ikke nogen detaljeret Evalueringen vedrører situationen i juni 1997. Der foretages gennemgang af de ændringer, som måtte være sket siden det kommunistiske regimes fald, eller som måtte være bebudet for fremtiden, omend der i almindelighed i denne evaluering tages hensyn til reformplaner i denne eller hin sektor. Forvaltningens situation er kun behandlet flygtigt og vil blive behandlet mere indgående i kapitel 4. 1. 1. Demokrati og retsstatsforhold I forbindelse med Sloveniens uafhængighedserklæring i juni 1991 vedtog det slovenske parlament en ny forfatning, som sikrer indførelse af et parlamentarisk demokrati. Denne forfatning trådte i kraft i december 1991, efter at de forskellige slovenske institutioner havde godkendt den. Institutionerne fungerer efter hensigten. De forskellige "magter" erkender grænserne for deres respektive beføjelser og ønsker at samarbejde indbyrdes. Parlamentets og den lovgivende magts organisation Parlamentet har ét kammer - Nationalforsamlingen. Den har 90 medlemmer, der er valgt for en fireårige periode efter en metode, som har elementer af både forholdstalsvalg og valg i enkeltmandskredse i sig. Det italienske og det ungarske mindretal har hver sin plads i parlamentet. Slovenien har også et nationalråd, der har til opgave at repræsentere de socioøkonomiske grupper, erhvervslivet og lokalsamfundene. Det pågældende råd har 40 medlemmer, som vælges for en femårig periode. De afgiver udtalelse om lovforslag, der behandles i Nationalforsamlingen, kan anmode denne om at behandle en lovtekst på ny, inden den bekendtgøres (Nationalforsamlingen skal i så fald vedtage teksten på ny med et flertal af sine medlemmer), og har mulighed for at anmode om, at der nedsættes et parlamentarisk undersøgelsesudvalg. 12 Landets præsident skal opløse Nationalforsamlingen, hvis denne ikke er i stand til at udnævne en premierminister. Parlamentarikerne er omfattet af traditionel immunitet. Oppositionens rolle og medvirken ved institutionernes funktion er anerkendt i Slovenien. Dette kommer bl. a. til udtryk ved nedsættelsen af parlamentariske undersøgelsesudvalg (nedsat ved afgørelse truffet af en tredjedel af Nationalforsamlingens medlemmer), der har de samme undersøgelsesbeføjelser som domstolene. Der findes i øjeblikket seks sådanne udvalg. Til dato har deres effektivitet dog vist sig tvivlsom at dømme efter de rapporter, som de har fremlagt. Nationalforsamlingen har derudover 39 stående udvalg. Man behandler i øjeblikket et forslag om at nedbringe antallet afstående udvalg til 15. Slovenien har et udpræget flerpartisystem, idet 30 registrerede partier opstillede kandidater til det seneste parlamentsvalg i 1996. Det er let at oprette politiske grupperinger, og der ydes statsstøtte til dem i forhold til de stemmer, de opnåede ved det seneste valg. Parlamentet har den lovgivende magt. Det deler sin initiativret med regeringen, mindst 5 000 vælgere og Nationalrådet. Den slovenske lovgivningsproces er forholdsvis lang, idet det efter en behandling i det kompetente stående parlamentsudvalg og Nationalrådet er nødvendigt med tre behandlinger i Nationalforsamlingen, før denne endeligt kan vedtage loven. Regeringen har egne afledte lovgivende beføjelser, som gør det muligt for den at udstede normer, selv om loven ikke på forhånd bemyndiger den dertil. Den kan dog efter denne metode kun fastsætte bestemmelser om fysiske eller juridiske personers rettigheder, hvis den har lovmæssig delegation dertil. Forfatningsdomstolen fører streng kontrol med, at den af parlamentet fastsatte delegation er utvetydig, og at de akter, der udstedes i henhold til de afledte lovgivende beføjelser, rent faktisk svarer til lovgiverens hensigter. Præsidenten kan udstede akter med lovkraft i tilfælde af krig eller undtagelsestilstand, eller hvis parlamentet ikke kan samles (artikel 108 i forfatningen), forudsat at de forelægges det, så snart det er muligt. Nationalforsamlingen kan træffe afgørelse om afholdelse af en folkeafstemning om alle anliggender, som den finder hensigtsmæssige, på begæring af en tredjedel af sine medlemmer eller på begæring af Nationalrådet eller 40 000 vælgere. Slovenien afholdt i november 1996 en folkeafstemning om en reform af afstemningsmetoden ved parlamentsvalg, men ingen af de tre ændringsforslag opnåede ved den lejlighed det fornødne flertal. Parlamentets funktion Valgene i 1992 og 1996 var frie og betryggende; resultaterne førte begge gange til dannelse af koalitionsregeringer (jf. resultatet af parlamentsvalget i 1996 i bilaget). Parlamentet fungerer på tilfredsstillende vilkår; dets beføjelser respekteres, og oppositionen lovgivningsproceduren medvirker fuldt ud ved dets aktiviteter. Dog bør reglerne for fremskyndes, til Nationalforsamlingens rådighed, som helhed bør øges, således at den bedre kan varetage sine funktioner som lovgiver, ikke mindst i sammenhæng med den europæiske integration. tekniske og personalemæssige midler, der ligesom de stilles Den udøvende magts organisation 13 Landets præsident vælges ved almindelige direkte valg for en femårig periode, der kan fornyes én gang. Han har en statschefs traditionelle beføjelser. Hvis hans handlen strider mod forfatningen eller lovene, kan Nationalforsamlingen anmode Forfatningsdomstolen om at afsætte ham fra hvervet ved afgørelse truffet med et flertal på to tredjedele af domstolens dommere. Premierministeren vælges af parlamentet på forslag af landets Præsident. Ministrene vælges ligeledes af Nationalforsamlingen på forslag af premierministeren. Regeringen er ansvarlig over for Nationalforsamlingen, og det samme gælder hver enkelt minister. Statsadministrationens territoriale organisation baseres på 58 lokale styrende organer, hvis chefer udnævnes af regeringen på forslag af indenrigsministeren. Disse lokale organer træffer de foranstaltninger, som centraladministrationen har fastsat, og kontrollerer lokalsamfundenes aktivitet. Deres chefer er ansvarlige over for indenrigsministeren. Der findes i Slovenien kun én kategori lokalsamfund, nemlig kommuner, hvis antal i 1994 blev forhøjet fra 62 til 147 (der er i øjeblikket planer om skabelse af yderligere 20 kommuner). De varetager forvaltningen af størstedelen af de lokale offentlige tjenester. De ledes af en borgmester, som vælges ved direkte almindelige valg, og af en kommunalbestyrelse, som ligeledes vælges for en fireårig periode. Statsstøtten udgør stadig en vigtig del af kommunernes budgetindtægter, og der er i øjeblikket planlagt en række projekter, som tager sigte på at øge deres finansielle autonomi. Den offentlige forvaltning styres af to love: én for regeringens og parlamentets ansatte og én for de ansatte ved de statslige agenturer, som anvender regler, der ligger meget tæt op ad de gældende regler i arbejdsloven. Slovenien har ikke i øjeblikket nogen lov, som sikrer gennemsigtighed i forvaltningens virke, men der skal ifølge forfatningen vedtages en sådan. Hæren, de hemmelige tjenester og politiet er under de civile myndigheders kontrol. I 1996 indledtes en reorganisering af politiet på lokalt plan med henblik på at gøre det mere effektivt. Hæren er under parlamentets og den udøvende magts kontrol. Premierministeren er direkte ansvarlig for de hemmelige tjenesters virke. Den udøvende magts funktion De centrale statslige institutioner fungerer tilfredsstillende. Som følge af, at Slovenien først for nylig blev selvstændigt, er udbygningen af den lokale autonomi stadig i gang. Ifølge reformprogrammet for den offentlige forvaltning skal der overføres nye beføjelser til kommunerne. En lov om reform af lokalsamfundene behandles i øjeblikket af parlamentet. For at øge forvaltningens effektivitet har regeringen planer om at iværksætte et komplet moderniseringsprogram for den offentlige forvaltning; programmet skal dække retlige, administrative, finansielle og organisatoriske aspekter samt udbygning af de ansattes uddannelse. Korruptionsbekæmpelse er også nævnt blandt målene for den statslige aktion. Med hensyn til politiets funktion er det parlamentsudvalg, der har til opgave at kontrollere dets aktiviteter, blevet mødt med visse hindringer for gennemførelsen af arbejdet, bl. a. som 14 følge af et ofte vanskeligt samarbejde med Indenrigsministeriet. Dog er kontrollen med politiets virksomhed og mulighederne for at drage del til ansvar tilfredsstillende. Den dømmende magts organisation livstid af Nationalforsamlingen på Det slovenske retsvæsens uafhængighed af de øvrige "magter" er sikret. Dommerne forslag af "Retsrådet", der er udnævnes på forvaltningsorgan for de slovenske domstole med 11 medlemmer, hvoraf 5 vælges af parlamentet på forslag af landets præsident, medens de resterende 6 vælges blandt de aktive dommere. Dommerne kan kun fratages deres embede af Nationalforsamlingen på forslag af Retsrådet, hvis de har begået en forbrydelse i forbindelse med deres embedsførelse eller er idømt en fængselsstraf af mere end 6 måneders varighed. Dommerne er omfattet af en vis immunitet, og de kan ikke tilbageholdes, uden at parlamentet på forhånd har givet tilladelse dertil. Dommerne og anklagerne nyder godt af ytringsfrihed og foreningsfrihed. Anklagemyndigheden er både uafhængig af den lovgivende og den udøvende magt. Den offentlige anklager udnævnes for en seksårig periode af parlamentet på forslag af regeringen. Nationalforsamlingen kan også afsætte ham med simpelt flertal. Retten til at anfægte forvaltningsmæssige akter er hjemlet ved artikel 25 i forfatningen. Det eneste organ, der i praksis optræder som klageret vedrørende disse akter, er Højesterets særlige kammer, som i øjeblikket er stærkt overbelastet som følge af det store antal sager, der er forelagt det, bl. a. siden den lokale autonomi blev udbygget. Desuden er proceduren ved Højesteret udelukkende skriftlig, og sagerne pådømmes ikke på møder, hvortil offentligheden har adgang. Som følge heraf har regeringen besluttet at indføre en virkelig forvaltningsretlig instans med 4 domstole, hvis beslutninger træffes på møder, hvortil offentligheden har adgang, og kan indbringes for Højesteret. Dette forslag behandles stadig i parlamentet. Slovenien indførte i september 1994 en ombudsmandsordning, og ombudsmanden vælges af Nationalforsamlingen og har til opgave at undersøge klager, som forelægges ham. De personer, der hidtil har rettet henvendelse til ham, har overvejende været fængslede eller personer i centre for varetægtsarrest. Forfatningsdomstolen består af 9 dommere, som udnævnes af parlamentet på forslag af landets præsident for en niårig periode, der ikke kan fornyes. Den kontrollerer, at love, dekreter og lokalsamfunds afledte akter er i overensstemmelse med forfatningen, de internationale traktater og folkerettens almene principper. Den tager ligeledes stilling til henvendelser fra personer, som mener, at deres grundlæggende rettigheder i henhold til forfatningen er krænket. I henhold til artikel 162 i forfatningen kan enhver person, der kan bevise, at han har interesse deri, rette henvendelse til Forfatningsdomstolen. Desuden kan landets præsident, regeringen eller en tredjedel af Nationalforsamlingens medlemmer anmode Forfatningsdomstolen om at tage stilling til, om en international traktat, der er under ratifikation, er forenelig med forfatningen. Den dømmende magts funktion De største problemer for det slovenske retsvæsen er den lange tid, som det tager for domstolene at færdigbehandle sager, og det forhold, at de er forholdsvis ineffektive. Man kan således komme til at vente i næsten fem år, før en civilretlig sag kan behandles ved 15 domstolene. Slovenien lider under mangel på dommere, bl. a. som følge af dommernes forholdsvis lave lønniveau og de aldersbetingelser, der er fastsat i vedtægten for dommere (man skal være mere end 30 år for at kunne blive dommer i Slovenien). Det må dog forventes, at programmet for levering af udstyr, bl. a. edb-materiel, til domstolene og forslaget til reform af domstolsprocedurerne vil gøre det muligt at forbedre situationen. Forfatningsdomstolen spiller en vigtig rolle for institutionernes og demokratiets funktion i Slovenien. Dens retspraksis har til dato styrket indførelsen af retsstaten ved at fastsætte visse retningslinjer for de øvrige domstoles anvendelse af de mange nye love. Der er siden Forfatningsdomstolens oprettelse blevet forelagt den næsten 1 500 sager, hvoraf 80% er indgivet af enkeltpersoner, og 5% har fået medhold. 1. 2. Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal Slovenien har fastsat en række forordninger til sikring af respekten for menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder. Disse rettigheder kan også sikres ved anvendelse af visse internationale europæiske menneskerettighedskonvention og de vigtigste tillægsprotokoller dertil. Dette område udgør i henhold til artikel F i traktaten om Den Europæiske Union en del af acquis communautaire: enhver stat, der ønsker at tiltræde Den Europæiske Union, skal på forhånd have ratificeret disse tekster. konventioner, fremmest først den og Slovenien, der har været medlem af Europarådet siden maj 1993, ratificerede i juni 1994 den europæiske menneskerettighedskonvention og tillægsprotokollerne dertil. Desuden giver for Den Europæiske landet Menneskerettighedsdomstol, hvis de finder, at deres rettigheder i henhold til denne konvention krænkes. enkeltpersoner indbringe sager ret til at Blandt de øvrige internationale konventioner, som beskytter menneskerettigheder og mindretallenes rettigheder, har Slovenien ratificeret den europæiske konvention om forbud mod tortur, men landet har endnu ikke ratificeret rammekonventionen om mindretal eller undertegnet Den Europæiske Socialpagt. Det har ratificeret de vigtigste konventioner, der er indgået i FN's regi på menneskerettighedsområdet. I henhold til artikel 8 i den slovenske forfatning skal de nationale love tilpasses efter de internationale traktater, som gælder umiddelbart i den indenlandske lovgivning. Borgerlige og politiske rettigheder Adgangen til domstolene er i vid udstrækning sikret i Slovenien. Der gælder en retshjælpsordning ved de strafferetlige domstole. De langstrakte frister for domsbehandlingen er den eneste hindring for borgernes retssikkerhed. Dødsstraffen eksisterer ikke i Slovenien, som i juni 1994 ratificerede protokol nr. 6 til den europæiske menneskerettighedskonvention. Retten til ikke at blive arresteret vilkårligt er sikret derved, at enhver arrestation i henhold til artikel 20 i forfatningen på forhånd kræver en domstolsafgørelse. Enhver, der arresteres, skal inden for 24 timer have oplysning om årsagerne dertil. Den maksimale varetægtsfængsling er 16 på 3 måneder. Ifølge artikel 30 i forfatningen har enhver, der arresteres uberettiget, krav på erstatning. Valgretten er garanteret alle statsborgere på mere end 18 år. Foreningsfriheden og forsamlingsfriheden er sikret i Slovenien. Det livlige foreningsliv, som allerede var tilladt før 1991, kommer til udtryk ved, at der findes ca. 2 000 NGO'er i Slovenien. Ytringsfriheden er sikret i Slovenien. Den skrevne presse er privatiseret, og journalisterne står ikke over for nogen særlige hindringer i udøvelsen af deres hverv. På det audiovisuelle område konkurrerer de offentlige kanaler (3 radiokanaler og 2 fjernsynskanaler) kraftigt med den private sektor (3 landsdækkende fjernsynskanaler og mange radiosendere såvel på lokalt som nationalt plan). Desuden har de fleste husstande i Slovenien adgang til udenlandsk radio og fjernsyn. Under valgkampene har alle politiske partier faet samme sendetid på de audiovisuelle medier til at præsentere deres program. i forfatningen. Udlændinge er dog fortsat underkastet Ejendomsretten er anerkendt begrænsninger på dette område, bl. a. hvad angår ejendomsret over jord, som kun tillades ved arv, og kun hvis der indrømmes slovenske statsborgere en tilsvarende ejendomsret i den pågældende udenlandske statsborgers hjemland (artikel 68 i forfatningen). Forfatningsdomstolen bekræftede i sin udtalelse af 5. juni 1997, at det forud for ratifikationen af Europaaftalen var nødvendigt at ændre artikel 68 i forfatningen og den nuværende lovordning. Regeringen har forpligtet sig til at foretage denne revision hurtigst muligt. Desuden synes processen med tilbagegivelse af ejendom til personer, som blev frataget deres ejendom af det kommunistiske regime, at foregå påfaldende langsomt, idet kun 50% af tvisterne er bilagt, og der til dato kun er tilbagegivet 10% af den faste ejendom. Forfatningsdomstolen har annulleret det moratorium for tilbagegivelse af ejendomme på mere end 200 ha, som blev fastsat i december 1995. For at undgå, at der opstår nye vanskeligheder med gennemførelsen af denne lovgivning, og for at formindske den usikkerhed, som stadig kan hvile over ejendomsrettighedssituationen, skal parlamentet vedtage de fornødne regler, og de igangværende procedurer skal fremskyndes. Denne aktion vil blive fremmet ved ajourføring og datamatisering af matriklen, og dette skal ske i 1998. Hvad angår tvisten med Italien om tilbagegivelse af ejendom, som blev konfiskeret ved afslutningen af anden verdenskrig, vil denne blive bilagt efter bestemmelserne i bilag XIII til Europaaftalen, som mere generelt omhandler spørgsmålet om de muligheder, som statsborgere i Den Europæiske Unions medlemsstater har for at erhverve fast ejendom i Slovenien. Respekten for privatlivet er sikret, idet husundersøgelser og telefonaflytning kun må ske efter særlig tilladelse fra en dommer. Artikel 36, stk. 4, i forfatningen gør det muligt for myndigheder at fravige denne regel, hvis der er et bydende behov derfor. Denne undtagelsesprocedure har ikke til dato ført til misbrug fra politiets side. Slovenien har ratificeret Genève-konventionen om flygtninge og taget skridt til at tilpasse den nationale lovgivning for at bringe den i overensstemmelse med EU's regler. Der er i 17 øjeblikket ca. 8 700 flygtninge fra det tidligere Jugoslavien, som nyder godt af midlertidige beskyttelsesforholdsregler. Der foreligger ingen oplysninger om umenneskelig og nedværdigende behandling i dette land. De slovenske myndigheder har stadig ikke afklaret nationalitetsspørgsmålene i tilknytning til statssuccessionen. Fastboende på det slovenske område, som ønskede at erhverve slovensk statsborgerskab, skulle ansøge derom inden den 25. december 1991. Mere end 98% af dem, der anmodede derom, fik dette statsborgerskab. Siden dette tidspunkt er der indgivet 16 000 nye anmodninger. 6 000 af disse er imødekommet, og 900 er afvist. Der henstår nu en gruppe på ca. 5 000 statsløse, som af forskellige årsager hverken har ansøgt om slovensk statsborgerskab eller om flygtningestatus. Regeringen må træffe passende foranstaltninger til at løse dette problem. Økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder Retten til social sikkerhed er anerkendt i forfatningen (artikel 50 og artikel 52 for fattige). Fagforeningsfriheden er sikret ved artikel 76 i forfatningen. Fire sammenslutninger dækker de fleste organiserede personer. Organisationsgraden menes at ligge på omkring 50%. Strejkeretten er anerkendt i artikel 77 i forfatningen. Den kan imidlertid indskrænkes ved lov, hvis en sådan foranstaltning er i almenvellets interesse som følge af aktiviteten i den pågældende sektor. Uddannelses- og religionsfriheden er sikret ved forfatningen. Der har været en tvist mellem den slovenske regering og den romersk-katolske kirke om spørgsmålet om tilbagegivelse af ejendom konfiskeret af det kommunistiske fra Forfatningsdomstolen vil antagelig løse dette spørgsmål. regime. Den ovennævnte dom Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal Mindretallene i Slovenien udgør ca. 8% af befolkningen (2,8% kroater, 2,4% serbere, 1,4% bosniere, 0,43% ungarere og 0,16% italienere). Ungarerne og italienerne er de eneste, der anerkendes som mindretal, da de øvrige befolkningsgrupper ikke har fast bopæl i Slovenien. Den slovenske forfatning anerkender deres rettigheder. Hver af dem har et parlamentsmedlem i Nationalforsamlingen, som har beføjelse til at blokere love, der vedrører disse fællesskabers særlige rettigheder eller status. Mindretallene har ret til at oprette deres egne institutioner på lokalt plan med henblik på at udnytte de rettigheder, der er indrømmet dem på uddannelses-, kultur- og informationsområdet. Det italienske og det ungarske fællesskab har tillige ret til at fremme deres forbindelser med Italien og Ungarn. Det er i artikel 62 i forfatningen anerkendt, at hver enkelt person har ret til at benytte sit eget sprog i sine forbindelser med forvaltningen. Artikel 65 i forfatningen anerkender ligeledes særtrækkene ved de slovenske sigøjneres (Romas) fællesskab (i øjeblikket ca. 7 000-10 000 personer). En særlig lov om beskyttelse af sigøjnere (Romas) behandles i øjeblikket af Nationalforsamlingen, og den slovenske regering iværksatte i 1995 et program med det formål at styrke anvendelsen af deres sociale og 18 politiske rettigheder. Sigøjnerne (Romus) nyder således godt af særlig repræsentation i kommunalbestyrelserne i de byer, hvor de bor. 19 1. 3. Generel evaluering De slovenske institutioner fungerer hensigtsmæssigt, og de forskellige "magter" respekterer grænserne for deres respektive beføjelser og ønsker at samarbejde indbyrdes. Valgene i 1992 og 1996 var frie og betryggende. Oppositionen deltager fuldt ud i institutionernes arbejde. Desuden er der ingen større problemer med respekten for de grundlæggende rettigheder i landet. Der bør stadig foretages visse forbedringer med hensyn til retsvæsenets funktion og tilbagegivelse til de tidligere ejere af ejendom, som blev frataget dem af det kommunistiske regime. Bekæmpelsen af korruption bør effektiviseres yderligere. Slovenien har således alle de egenskaber, der kendetegner et demokrati, idet landet har institutionel stabilitet, som garanterer retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal. 20 2. Økonomiske kriterier Kommissionen har i sin vurdering al' Sloveniens økonomiske situation og økonomiske udsigter navnlig taget udgangspunkt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993, hvori det hedder, at unionsmedlemskab kræver "en fungerende markedsøkonomi samt evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen". Denne del af udtalelsen indeholder derfor en kort redegørelse for den økonomiske situation og baggrund, en vurdering af Sloveniens fremskridt inden for centrale områder af den (pris- og handelsliberalisering, stabilisering af økonomien, økonomiske omstilling strukturændringer, reform af den finansielle sektor) samt en gennemgang af landets økonomiske og sociale udvikling. Derefter afsluttes med en generel vurdering af Slovenien i forhold til de kriterier, der er opstillet af Det Europæiske Råd, samt en gennemgang af udsigterne for den slovenske økonomi og de vigtigste indsatsområder i de fremtidige reformer. 2. 1 Den økonomiske situation Baggrund Slovenien har 2 millioner indbyggere og et bruttonationalprodukt (BNP) på 20 mia. ECU (udtrykt i købekraftparitet); indbyggertallet udgør ca. 0,5% af EU's befolkning, mens økonomien kun repræsenterer ca. 0,3%. BNP pr. indbygger udgør ca. 59% af gennemsnittet i EU. Den gennemsnitlige nettomånedsløn ligger på omkring 475 ECU. Slovenien var medstifter af WTO i 1995 og tilsluttede sig CEFTA i 1996. Den økonomiske omstillingsproces Slovenien begyndte allerede at udvikle sig som en industrialiseret økonomi, mens det var en del af det habsburgske imperium indtil 1918. Det blev derefter en del af Jugoslavien, som blev kommunistisk i 1945. Landet indførte et socialistisk system med selvstyre og samfundseje som supplement til central styring og statseje. I 1980'erne blev den manglende balance, som systemet gav anledning til, tydelig: indtægterne begyndte at falde, og inflationen at stige. Gælden opbyggedes i et omfang, som Slovenien havde svært ved at styre som følge af manglende adgang til nye lån fra udlandet og store overførsler til andre republikker. Der blev gjort en række reformforsøg inden uafhængigheden i 1991, men med begrænsede resultater. Slovenien har altid været den rigeste og mest åbne af de tidligere jugoslaviske republikker og har nydt godt af en fordelagtig geografisk beliggenhed og en fortid præget af velstand. Mens landet i 1990 kun udgjorde 9% af den jugoslaviske befolkning, tegnede det sig for ca. 16% af produktionen og for 27% af udenrigshandelen. I 1991 opnåede Slovenien uafhængighed og begyndte at omstille økonomien. Da Slovenien aldrig havde været under den typiske centraldirigerede økonomi, var centraliseringsgraden lavere end andre steder i Centraleuropa. Det var desuden mindre afhængigt af Sovjetunionen. Som i andre overgangsøkonomier var der imidlertid en række skævheder: restriktioner i ejendomsretten og kapitalanvendelsen; overdreven vægt på sværindustrien; store selskaber spillede en dominerende rolle; en betydelig del af handelen foregik med de kommunistiske lande. 21 I begyndelsen af overgangsfasen blev der lagt mere vægt på stabilisering end på reformer. Selv om handelen og visse priser blev liberaliseret på et tidligt tidspunkt, kom skattereformen, privatiseringen og omstruktureringen først til senere og mangler stadigvæk en del. Ifølge jugoslavisk lovgivning var private aktiviteter tilladt i mindre omfang, og statseje var forholdsvis begrænset. Den vigtigste form for ejendomsret var "samfundseje" med forholdsvis selvstændig styring snarere end kontrol fra centralt hold, og medarbejderne deltog i stort omfang i ledelsen af virksomhederne. Det var imidlertid tydeligt, at der var visse skævheder i forbindelse med den centralstyrede planlægning: en manglende finansiel disciplin, som førte til lavere kvalitet og mindre effektiv produktion samt overbeskæftigelse. Der var nemlig sikkerhed i ansættelsen, og afskedigelser var forbudt. Privatiseringen og fremkomsten af nye virksomheder har givet den private sektor en mere fremtrædende rolle. Privatiseringen har fokuseret på de samfundsejede virksomheder, "mens privatiseringen af de statsejede virksomheder stadig skal klares. Udenlandske direkte investeringer De udenlandske direkte investeringer i Slovenien er forblevet lave i forhold til økonomiens størrelse: tilstrømningerne har aldrig oversteget 1% af BNP om året (kilde: EBRD). Hovedårsagerne hertil er markedets ringe størrelse, særbehandlingen af de indenlandske investorer under privatiseringsprocessen samt de ufuldstændige retlige rammer. I de seneste år er der kun foretaget få fuldstændig nye indadgående investeringer, og strømmen af udenlandske direkte investeringer er hovedsagelig gået til virksomheder, som allerede havde eksisterende udenlandske partnerskaber. Den økonomiske struktur Hvad angår bidraget til produktionen, er landbrugets rolle stort set som i EU; det tegner sig for ca. 4% af værditilvæksten. Det tegner sig imidlertid for en større del af beskæftigelsen: omkring 7%. Bortset fra de konkurrencedygtige ejendomme i landets nordøstlige del er effektiviteten lav og strukturerne opsplittet. Det meste af landbrugsjorden forblev på private hænder under kommunismen, så der var ikke tale om særlig store overgangsproblemer. Slovenien er nettoimportør af levnedsmidler og landbrugsprodukter. Der ydes store tilskud, hovedsagelig til bjergområder. Økonomiens struktur har ændret sig som følge af det tidligere Jugoslaviens og COMECON's sammenbrud og som følge af stabiliseringsprogrammet: industriens andel i beskæftigelsen og produktionen faldt til hhv. 35% og 33% i 1993. Væksten i industriproduktionen har ikke kunnet fastholdes på et højt niveau siden da; i 1996 stagnerede den rent faktisk. Industrien tegnede sig for 32% af BNP i 1995 - idet fremstillingsvirksomhed tegnede sig for 28%. Det vigtigste produktionsområde er fremstilling af metalprodukter. Den industrielle struktur er imidlertid forholdsvis ensartet - der er tale om mindre specialisering, end det kunne forventes af en lille, åben økonomi. De mest dynamiske områder i 1995 var fremstilling af transport- og eludstyr, mens de mest dynamiske i 1996 var tekstiler og levnedsmiddelforarbejdning. Som helhed er tjenesteydelsernes relative betydning steget, delvis fordi industrien måtte indskrænke, men også fordi turismen er ekspanderet. Dette har været et stort vækstområde. 22 Der er tegn på, at der eksisterer en omfattende sort økonomi i Slovenien. Det tydeligste tegn herpå er omfanget af ikke-opgivet beskæftigelse: mens den registrerede arbejdsløshed ligger ifølge på over 14%, er den arbejdsmarkedsstatistikken (efter ILO-metoden). Den bemærkelsesværdige vækst i den ikke- opgivne beskæftigelse i midlertidige job eller ved kontraktansættelse eller som medhjælpende familiemedlemmer skyldes hovedsagelig de høje ikke-lønrelaterede arbejdsomkostninger. faktiske arbejdsløshed kun på omkring 7% Hovedtal for økonomien (1996-data, hvis ikke andel er angivet) Befolkning BNP per capita / % uf gennemsnittet for El I-15 Landbrugets andel af: bruttoværditilvæksten beskæftigelsen Bruttoudlandsgæld/BN P Eksport af varer og tjenester/BNP Udenlandske direkte investeringer1 millioner KKS~ECU(1995) % (1995) % (1995) % (1995) % % mia. ECU ECU per capita 2,0 10 100 59 5 7,1 22 55 0,6 290 Kilde: Kommissionens tjenestegrene, nationale kilder, EBRD 1 Udenlandske direkte investeringer omregnet efter kursen ultimo 1996, 1 ECU = 1,25299 USD Liberalisering Prissystemet Størstedelen af priserne er liberaliseret, men priserne på visse centrale varer, såsom energi, telekommunikation og transport, administreres stadig. De udgør en betydelig del af husholdningernes forbrug, idet de tegner sig for ca. 26% af varer og tjenester i pristalskurven. Da de administrerede priser på deres nuværende niveau ikke nødvendigvis dækker produktionsomkostningerne, vil deres tilpasning i de kommende år bidrage til inflationen. Direkte budgetsubsidier er ret begrænsede og findes kun på visse levnedsmidler og offentlige tjenesteydelser: i alt udgør de ca. 3% af budgettet. Desuden modtager nogle af de store virksomheder støtte fra udviklingsfonden, som oprindelig blev oprettet med henblik på at stille redningskapital til rådighed til stabilisering af virksomheder, der kunne reddes, eller til at iværksætte afviklingsprocedurer for de virksomheder, der ikke havde nogen realistiske overlevelsesmuligheder. Handelssystemet Handelen blev liberaliseret lige fra begyndelsen. De fleste kvantitative restriktioner er fjernet. Der består fortsat en række ikke-toldmæssigc barrierer, men regeringen har forpligtet sig til at i sådanne sektorer som telekommunikation og eludstyr. Den vægtede fjerne dem 23 gennemsnitlige toldsats gældende for mestbegunstigede lande lå på 10,7% i 1996. Det meste af den internationale handel faktureres stadig i enten DEM eller USD fremfor i den nationale valuta. Valutasystemet i 1991. Regeringen accepterede forpligtelserne i IMF's Valutaen, tolar, blev indført artikel VIII i 1995, selv om valutaen de facto havde været konvertibel i forbindelse med løbende betalinger fra begyndelsen af 1992. Valutaen fik først lov til at flyde frit, og faldt i den periode stærkt i værdi. Efterhånden som valutaen begyndte at stabiliseres, og inflationen faldt stærkt, vedtog den slovenske centralbank en styret flydning. Formålet var at stabilisere den reelle valutakurs og nedbringe inflationen for at beskytte konkurrenceevnen og bidrage til at sætte produktionen i vejret. Dette system blev ligeledes valgt, fordi Slovenien har et i begrænset monetært grundlag, kapitaltilstrømningerne. Fra midten af 1992 steg disse som følge af overskud på de løbende poster. Disse tilstrømninger blev indefrosset, med store omkostninger, for at dæmme op for væksten i pengemængden og dermed inflationspresset. Denne politik synes at have været forholdsvis vellykket. Som følge af omkostningerne ved indefrysningen måtte centralbanken imidlertid gradvis begrænse kapitaltilstrømningerne for at være i stand til at fastholde de valgte politiske målsætninger. så det er meget påvirkeligt svingninger for langsomt; Liberaliseringen kapitaludstrømninger kræver normalt en tilladelse, mens der for nylig er indført strengere regler for kapitaltilstrømninger. Værdipapirtransaktioner udgør et særligt gråt område. kapitaltilstrømningerne udviklet kun har sig af Stabilisering af økonomien Internt Som i andre overgangsøkonomier skete der et fald i produktionen som følge af COMECON's sammenbrud (Jugoslavien var ikke fuldt medlem, men COMECON tegnede sig dog for en betydelig del af samhandelen), Jugoslaviens opløsning og omstillingsprocessen. Endvidere førte prisliberaliseringen og frigivelsen af bundne opsparinger fra det gamle system i første omgang til en hurtig inflation, og arbejdsløsheden steg stærkt, efterhånden som industrien afskedigede arbejdstagerne. Virkningen af tilbagegangen var imidlertid mindre dramatisk end andre steder, fordi Slovenien gennem lang tid havde haft adgang til vestlige markeder, således at omlægningen af handelen var mindre omfattende, og udgangspunktet for produktionen var noget højere. Opsvinget satte ind i 1993 og blev i høj grad stimuleret af en gunstig økonomisk udvikling på de europæiske eksportmarkeder. Den hurtige vækst i BNP skjulte imidlertid en række indenlandske svagheder, såsom høje lønstigninger og forsinkelser i strukturreformerne. Da den økonomiske vækst i Europa tog af i 1995, afspejledes dette derfor omgående i en lavere økonomisk vækst og højere arbejdsløshed i Slovenien. Denne proces blev yderligere styrket ved en samtidig appreciering af tolaren. Siden midten af 1996 er situationen igen blevet bedre. En højere vækst i den indenlandske efterspørgsel, bedre konkurrenceevne og de første tegn på et økonomisk opsving i EU resulterede i en højere vækst i årets anden halvdel. Væksten i BNP i 1996 (3,1%) lå dog fortsat en smule lavere end i 1995. Ovennævnte positive 24 vækstfaktorer skulle kunne holde sig i nærmeste fremtid, og væksten kan forventes at stige til 4-5%. til forbundsbudgettet. Mens På den fiskale side drog Slovenien fordel af Jugoslaviens opløsning, idet landet havde været nettobidragsyder faldt overførslerne til de andre republikker, således at budgettet hidtil har været i nogenlunde ligevægt. Underskud i pensionssystemet, højere socialsikringsudgifter, faldende toldindtægter som følge af den europæiske integration samt stigende offentlige lønudgifter kan imidlertid medføre en forværring af skattebalancen i nærmeste fremtid, hvis der ikke gennemføres reformer. Som følge af de stramme pengepolitiske rammer kan et stort statsunderskud fortrænge de private investeringer. skatteindtægterne fastholdtes, Udviklingen i de økonomiske nøgletal 1994 1995 1996 Vækst i realt BNP Forbrugerprisin llation årligt gennemsnit december-december Arbejdsløshed, ultimo året Offentlig budgetbalance Balance på de løbende poster Gæld/eksport Udenlandske direkte investeringer % % % % ILO-definilion % af BNP % af BNP % % af BNP 5,3 3,9 19,8 19,5 9 -0,2 3,7 12,6 8,9 7,4 0,0 -0,2 26,5 29,0 0,9 0,9 3,1 9,7 9,1 7,3 0,1 0,3 38,2 0,8 Kilde: Kommissionens tjenestegrene, nationale kilder, EBRD Eksternt I juni 1995 blev spørgsmålet om den uafklarede fordeling af ex-Jugoslaviens udlandsgæld løst, idet Slovenien påtog sig en andel af det tidligere Jugoslaviens forpligtelser. Selv med denne yderligere gæld er den samlede gæld fortsat beskeden: bruttogælden i slutningen af 1996 var 3,2 mia. ECU, som fuldt ud dækkes af bruttoreserver på 3,3 mia. ECU. Sloveniens økonomiske skæbne er nært forbundet med landets eksterne resultater, som igen afhænger af dets evne til at opretholde konkurrenceevnen. Eksporten af varer og tjenesteydelser tegner sig for ca. 55% af BNP, og selv om der er et handelsunderskud, sikrede turistindtægterne et overskud på de løbende poster, med undtagelse af 1995, hvor der noteredes et mindre underskud. Som følge heraf er landets valutareserver steget støt, efter at have været ikke-eksistercnde ved indledningen af overgangsfasen. 25 Strukturændringer Udenrigshandelen Samhandelen med EU har altid været forholdsvis stor, men er taget til siden uafhængigheden: næsten 65% af al handel gik til EU i 1996. De vigtigste handelspartnere er Tyskland, Italien og Frankrig. Efter et voldsomt fald i de første år af overgangsperioden er samhandelen med de andre lande i det tidligere Jugoslavien nu igen på vej op som følge af den stabilisering, der er sket i regionen. CEFTA-landenes betydning for Sloveniens handel er også steget, efter at Slovenien blev medlem, hvorimod Ruslands og resten af det tidligere Sovjetunionens andel har været faldende. Der er derfor i høj grad sket en omlægning af handelen. Eksportens og importens varesammensætning har ikke ændret sig væsentligt som følge af overgangen. Forbrugsvarer udgør den vigtigste eksportkategori, mens kapitalgoder og halvfabrikata dominerer importen. Varehandelen er stærkt koncentreret: 83% af eksporten og 67% af importen er industrivarer eller maskiner. Her indenfor tegner maskiner og transportudstyr sig alene for en tredjedel af den samlede eksport. Slovenien har en konkurrencemæssig fordel i forhold til EU i form af lave lønninger og højt uddannede arbejdstagere. Skal konkurrenceevnen bevares på baggrund af de stigende lønninger, at der opnås kvalitets- og større betydning, produktivitetsforbedringer. Det vil være nødvendigt med flere udenlandske direkte investeringer for at fremskaffe den nødvendige kapital og knowhow. er det stadig af Arbejdsmarkedet I Slovenien er arbejdsomkostningerne forholdsvis høje for en overgangsøkonomi, og arbejdsmarkedet er ret ufleksibelt. Hovedårsagerne er, at i) lønninger er den vigtigste kilde til skatteindtægter, således at arbejdskraften i modsætning til udbytte og forbrug bærer en uforholdsmæssig stor andel af skattebyrden; ii) der findes et stift aftalesystem på arbejdsmarkedet; iii) fratrædelsesgodtgørelserne er meget høje; iv) der består stærke forbindelser mellem arbejdstagere og ledelse - både under det gamle system og siden ledelses-/medarbejderovertagelserne under privatiseringen - som har hæmmet en tilpasning af arbejdsmarkedet ved at lønningerne og en vedvarende overbemanding på visse områder. tillade en hurtig vækst i Under det gamle system var afskedigelser reelt forbudt. I 1988/89 blev der vedtaget en lovgivning, som skulle gøre det muligt at foretage afskedigelser. Omkostningerne ved den obligatoriske erstatning, der skulle betales til afskedigede arbejdere, var imidlertid prohibitive. Regeringen har forsøgt at reducere disse, men der skal stadig gøres en del. De sociale bidrag er også blevet reduceret, men de samlede arbejdsomkostninger ligger fortsat 50-60% højere end den gennemsnitlige bruttoløn. i samfundsejede virksomheder faldt drastisk i Statistikkerne viser, at beskæftigelsen begyndelsen af 1990'erne. Heri er imidlertid medregnet et stort antal arbejdere, der blev overført til private datterselskaber, hvilket antyder, at arbejdsmetoderne måske ikke har ændret sig særlig voldsomt. Til trods for industriens tilbagegang og de mindre virksomheders større betydning domineres beskæftigelsen stadig af den store sværindustri. 26 Lønfordelingen i Slovenien er forholdsvis flad. Dette skyldes delvis en lighedstradition, forstærket gennem lang tids medarbejderdeltagelse. Dette har ført til forholdsvis høje lønninger - som under alle omstændigheder indekseres - på bekostning af overskud samt til høj beskæftigelse. Reallønnen steg rent faktisk i 1992 og 1993 på trods affaldet i BNP; dette lagde ekstra stort pres på konkurrenceevnen og fremtvang en vis løndæmpning. Den første overenskomst mellem arbejdsgiverne, staten og fagforeningerne, som havde til formål at holde lønudviklingen nede, blev undertegnet i 1994. Da presset på lønningerne derefter forblev stærkt, blev der undertegnet opfølgningsaftaler i 1995 og 1996. Overenskomsterne har kun haft en begrænset dæmpende virkning: væksten i reallønnen i 1996 var stadig 5%, et godt stykke over de tilstræbte 1,5% ifølge overenskomsten. Minimumslønnen er forholdsvis høj, og efter de gældende regler vil den blive ved med at være det, idet den indekseres i forhold til inflationen hvert kvartal: i juni 1996 lå den på 53 500 tolar (42% af gennemsnitslønnen i erhvervssektoren). De offentlige finanser Eftersom Slovenien betalte store overførselsbeløb til de andre republikker i Jugoslavien, forbedredes budgetsituationen efter uafhængigheden i 1991. Der var dog behov for en omfattende reform til støtte for statens nye rolle - i en markedsøkonomi og i kølvandet på uafhængigheden. Det meste af denne reform har allerede fundet sted. På indtægtssiden blev der i 1993 indført personskatter og selskabsskatter. Der er imidlertid endnu ikke indført moms, og den forventes på nuværende tidspunkt først at være på plads i 1999. For nylig er skatteprcssel pii arbejdskraft reduceret gennem en nedsættelse af de sociale bidrag, som arbejdsgiverne ikke fuldstændig opvejet af andre foranstaltninger, således at der forventes at opstå et betydeligt underskud på budgettet i 1997. indbetaler. Denne nedsættelse er imidlertid endnu På udgiftssiden er andelen af overførsler til virksomheder og husholdninger faldet. I mellemtiden er det sociale system ændret i retning af et socialt sikkerhedsnet. Pensions- og arbejdsløshedskasserne får imidlertid stadig større underskud, som dækkes af det offentlige. De må derfor ændres yderligere, hvis de skal gøres finansielt levedygtige. Foruden de centrale og lokale myndigheders udgifter findes der en række fonde uden for budgettet. De vigtigste af disse er sundheds- og pensionsfondene, men der findes et stadig større antal mindre fonde. 1 øjeblikket fungerer de ikke inden for en ensartet retlig ramme, hvilket reducerer den fiskale gennemsigtighed og kunne bringe det samlede budget i fare. Virksomhedssektoren: Privatisering og omstrukturering Siden 1988 har der kunnet eksistere private virksomheder. Adgangen til markedet dikteredes ikke udelukkende af staten, og markedspriser var almindeligt udbredt på mange områder. Der var imidlertid behov for en omfattende privatisering og foranstaltninger til fremme af udviklingen af små og mellemstore virksomheder. Den private sektor tegner sig i øjeblikket kun for 50-55% af produktionen og beskæftigelsen. Under det styre betød systemet med samfundsejede virksomheder og medarbejderdeltagelse, at der ikke blev skelnet skarpt mellem ejere, ledere og arbejdstagere; i tidligere 27 de fleste virksomheder udpegedes lederne af de ansatte. I større virksomheder var de udpeget af myndighederne. Problemer med løneskalering, overbeskæftigelse og underinvestering. Tabsgivende virksomheder overlevede ikke så meget på grund af statssubsidier, men fordi de oparbejdede restancer til andre virksomheder, og de havde let adgang til banklån - hvilket igen underminerede banksektorens sundhed. egeninteresse resulterede i Siden midten af 1993 har myndighederne lagt stor vægt på den finansielle omstrukturering af samfundsejede virksomheder. Dette skete hovedsagelig gennem udviklingsfonden. Udviklingsfondens opgave er at omstrukturere, sælge eller lukke industriforetagender, der ikke kunne privatiseres. På det seneste støtter fonden nogle af de større virksomheder, der stadig er tabsgivende. Det vigtigste problem, fonden står over for, er de begrænsede finansielle ressourcer, den har til rådighed til sine operationer. Et andet vigtigt mål for staten har været at tilskynde til udvikling af den private sektor gennem retlige reformer og indførelse af lovmæssige rammer, der er tilpasset markedsøkonomien. Privatiseringen af de samfundsejede virksomheder skred forholdsvis langsomt frem indtil slutningen af 1994, men forventes at være tilendebragt inden udgangen af 1997. Alle borgere i Slovenien fik tildelt gratis ikke-ovcrdragclige certifikater i 1994 (svarende til 40% af alle virksomhedernes samlede selskabskapital), som de kan benytte til at købe aktier i virksomheder eller i investeringsselskaber. Regeringen, som er ivrig efter at fremskynde privatiseringen, har givet privatiseringskontoret kontrol med privatiseringen af hvert selskab, der endnu ikke har taget fat på privatiseringsplanerne. Et af de resterende problemer vil være det såkaldte "privatiseringsgab", som skyldes det forhold, at værdien af de udstedte beviser overstiger værdien af de aktiver, der skal privatiseres, med ca. en tredjedel. Der er i øjeblikket ikke truffet beslutning om, hvilke af de resterende statsaktiver der skal privatiseres mod indlevering af beviser for at udfylde det opståede hul. Statsejede virksomheder (forsyningsselskaber og andre monopoler) udgør fortsat en stor del af virksomhedssektoren. I 1995 udgjorde de stadig mere end 30% af aktiverne i alle større virksomheder (med mere end 10 ansatte og over visse tærskler for aktiver og indtægter). Det er fortsat uklart, hvordan de reguleres lovmæssigt, og der mangler effektive overvågnings- og kontrolstrukturer. Den nuværende virksomhedsstruktur har ikke udviklet sig meget siden uafhængigheden. Systemet domineres stadig af en række store virksomheder. I 1995 tegnede de mindre virksomheder (0-50 ansatte) sig for 8% af produktionen, mens de større virksomheder (over 250 ansatte) tegnede sig for 69%. Det er ligeledes forståeligt, at store virksomheder dominerer eksporten: de tegnede sig for 76% af eksporten af industrivarer i 1995. De udenlandske investeringer har udviklet sig langsomt i Slovenien i forhold til økonomiens størrelse. Dette skyldes hovedsagelig to faktorer. For det første har privatiseringen udviklet sig langsomt. For det andet var det almindeligt med ledelses- og medarbejderovertagelser, hvilket gjorde det vanskeligere for udenforstående at få adgang til aktierne - i slutningen af 1995 var det faktisk sådan, at i 78% af de virksomheder, der havde afsluttet privatiseringen, besad de ansatte 60% eller mere af aktierne. Det drejer sig om de mindre virksomheder. De ansatte havde ikke råd til at opkøbe de større virksomheder, så der er større udenlandsk deltagelse i disse. I de tilfælde, hvor der er udenlandske investeringer, er rentabiliteten som helhed blevet bedre. 28 Der er behov reducere for yderligere omstrukturering af virksomhederne bortstrømningen af offentlige ressourcer, herunder fra udviklingsfonden, og for at forhindre, at rentable virksomheder fortrænges. Ændringerne er sket langsomt på grund af relationerne mellem bankerne og muligheden for at oparbejde restancer mellem virksomhederne. Desuden er nyinvesteringerne blevet begrænset af høje rentesatser, som gør, at afkastet på kapitalen er lav. for at Den finansielle sektor Den slovenske centralbank er ansvarlig for penge- og valutapolitikken. Den blev oprettet i 1991 som en uafhængig myndighed, der skal sikre den nationale valutas stabilitet. Den fokuserer på pengeforsyningen og kontrollerer den gennem anvendelse af indirekte instrumenter, såsom open market operations, reservekrav og refinansieringskreditter. Den har haft forholdsvis stort held med at opnå prisstabilitet. Dens opgave vanskeliggøres imidlertid af den omfattende indeksering i økonomien, hovedsagelig af rentesatser og lønninger. Banksektoren var forholdsvis decentraliseret under det tidligere styre, og der var store problemer med misligholdte lån. I begyndelsen af 1990'erne forværredes låneporteføljerne som følge af dårlige virksomhedsresultater, der førte til tab af bankaktiver. Selv om bankgenopbygningsprogrammet nu er ved at være afsluttet, mangler der stadig konkurrence, og bankerne har stadig store driftsomkostninger. De fleste banker i Slovenien er små og ligger inde med store reserver i overensstemmelse med centralbankens krav. De to største banker er statsejede. Der består endvidere et rentearrangement mellem bankerne, som fastsætter de maksimale indlånssatser. Dette kartel er godkendt af Sloveniens centralbank og monopolmyndighederne. Det er ikke foreneligt med et markedsorienteret finansielt system. Afskaffelse af rentekartellet vil - sammen med privatiseringen af de resterende statsbanker og højere udenlandsk deltagelse i sektoren - tvinge bankerne til at foretage omstruktureringer og øge konkurrenceevnen. Alle banker opfylder de internationale kapitalkrav, og banksektoren har i den seneste tid noteret bedre resultater. Generelt er sektorens rentabilitet forbedret som følge af større bankindtjeninger og kontrol med omkostningerne. På grund af bankernes alt for ringe størrelse er omkostningerne imidlertid fortsat høje efter international målestok. Udviklingen af den finansielle sektor, f. eks. penge- og kapitalmarkederne - lider også under det anakronistiske betalingssystem, der er arvet fra det tidligere Jugoslavien. Selv om der er vedtaget en hensigtsmæssig lovgivning, domineres markederne af hovedbankerne, og der foreligger kun et begrænset antal finansielle instrumenter, så sektoren er ikke blevet udvidet. Børsen er teknologisk set avanceret, men den er lille og bidrager ikke meget til de finansielle markeder. Den langsomme start på privatiseringen har spillet en rolle i forbindelse hermed. Den nylige indførelse af restriktioner for indstrømning af porteføljekapital har i høj grad reduceret omsætningen på børsen. Interbankmarkedet er den eneste organiserede del af pengemarkedet. Forretningsbanker, virksomheder, nogle statsejede fonde, forsikringsselskaber og staten deltager alle. Den økonomiske og sociale udvikling Sociale indikatorer 29 Slovenien er et lille land med 2 millioner indbyggere. Befolkningstallet har holdt sig meget stabilt i de sidste ti år. Arbejdsstyrken er faglært og forholdsvis godt uddannet - navnlig de yngre generationer. Andelen af ansatte, der har gennemgået en sekundær uddannelse, er forholdsvis høj, nemlig 60% (1995). Der foregår desuden en omfattende efteruddannelse, både på arbejdspladserne og på andre måder. Myndighederne anslår, at omkring 30% af de ansatte modtager efteruddannelse. Den forventede levealder, der faldt som følge af overgangen, ligger i øjeblikket kun lidt under EU-gennemsnittet og er igen på vej op: for kvinder var den forventede levealder i 1994 77,4 år og for mænd 69,6 år. Regionale og sektorale skævheder I de seneste år er urbaniseringsgraden steget sammen med industrialiseringen, men ligger stadig forholdsvis lavt: i 1995 boede 50% af befolkningen i byer. 2. 2 Økonomien set i lyset af medlemskab Indledning Det Europæiske Råd i København i 1993 fastsatte, hvilke betingelser de associerede lande i Central- og Østeuropa skal opfylde for at blive medlemmer af EU. De økonomiske kriterier er: • • en fungerende markedsøkonomi evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen. Disse kriterier er indbyrdes afhængige. For det første vil en fungerende markedsøkonomi bedre kunne klare konkurrencepresset. For det andet er det fungerende marked i forbindelse med medlemskab af EU det indre marked. Et EU-medlemskab, der ikke indebærer integrering i det indre marked, giver ingen økonomisk mening, hverken for Slovenien eller dets handelspartnere. Tilslutning til EU's regelværk, specielt reglerne vedrørende det indre marked, er således afgørende for et ansøgerland, som permanent skal påtage sig de økonomiske forpligtelser ved et medlemskab. Denne uigenkaldelige forpligtelse er nødvendig for at give sikkerhed for, at alle dele af det udvidede EU-marked vil fortsætte med at fungere efter fælles regler. Evnen til at tilslutte sig EU's regelværk har flere dimensioner. På den ene side skal Slovenien kunne påtage sig de økonomiske forpligtelser ved et medlemskab på en sådan måde, at det indre marked fungerer uproblematisk og retfærdigt. På den anden side forudsætter Sloveniens evne til at høste det fulde udbytte af konkurrencepresset på det indre marked, at de grundlæggende økonomiske forhold er gunstige, og at den slovenske økonomi er præget af fleksibilitet og råder over tilstrækkelig menneskelig og fysisk kapital, især infrastruktur. Hvis disse forhold ikke er til stede, vil konkurrencepresset efter al sandsynlighed blive opfattet som i visse dele af samfundet, og der vil lyde krav om protektionistiske for intenst 30 s foranstaltninger, som, hvis de blev gennemført, ville trække tæppet væk under det indre marked. Et ansøgerlands evne og vilje til at tilslutte sig og gennemføre EU's regelværk har afgørende betydning, fordi omkostningerne og fordelene ved at gøre det kan være ulige fordelt over tiden og på erhvervssektorer og samfundsgrupper. En bred konsensus om, hvilke ændringer i den økonomiske politik EU-medlemskab nødvendiggør, og en målbevidst gennemførelse af økonomiske reformer på trods af pres fra interessegrupper mindsker risikoen for, at et land ikke er i stand til at påtage sig de økonomiske forpligtelser ved et medlemskab. For de offentlige myndigheder kræver EU-medlemskab administrativ og retlig kapacitet til at omsætte og gennemføre den brede vifte af teknisk lovgivning, der er nødvendig for at fjerne hindringerne for den frie bevægelighed inden for EU og derved sikre det indre markeds funktion. Disse aspekter behandles i senere kapitler. For den enkelte virksomhed er virkningen for konkurrenceevnen af at tilslutte sig EU 's regelværk afhængig af dens evne til at tilpasse sig de nye økonomiske forhold. En fungerende markedsøkonomi En markedsøkonomi forudsætter, at ligevægten mellem udbud og efterspørgsel findes ved markedskræfternes frie spil. Der foreligger en fungerende markedsøkonomi, når retssystemet, herunder reguleringen af ejendomsretten, er på plads og er i stand til at håndhæve retslige afgørelser. En markedsøkonomi fremmes og forbedres af makroøkonomisk stabilitet og konsensus om hovedlinjerne i den økonomiske politik. En veludviklet finansiel sektor og det forhold, at der ikke findes væsentlige hindringer for markedsadgang og markedsudtræden, bidrager til at effektivisere den måde, en økonomi fungerer på. indledte overgangsprocessen ud fra et gunstigt udgangspunkt: det var et Slovenien forholdsvis velstillet land med en ret god infrastruktur, tradition for decentraliseret beslutningstagning og etablerede forbindelser med Vesten. Det var industrialiseret, før det blev kommunistisk, og det fik aldrig en centraldirigeret planlægning; privateje begyndte at vinde indpas inden uafhængigheden. Rammerne for en markedsøkonomi er stort set på plads. Der er i høj grad opnået makroøkonomisk stabilitet: inflationen udtrykkes i et etcifret tal, budgettet og de løbende poster er næsten i ligevægt, valutaen er stabil, og den økonomisk vækst tog igen til i 1993. Handelen, de fleste priser og valutasystemet er blevet liberaliseret, privateje har vundet mere indpas, der vedtages lovgivning, som passer til en markedsøkonomi, og ejendomsretten håndhæves. En tilfredsstillende gennemførelse af Europaaftalen bør bidrage til at konsolidere markedsøkonomiens funktion. Konkurrencen og markedsmekanismerne må f. eks. er licensprocedurerne stadig meget formelle, konkursprocedurerne er langsomme, og der består et kartel i banksektoren. Den høje grad af indeksering i økonomien medfører ligeledes stor inerti i systemet. imidlertid stadig forbedres: Det er ligeledes stadig nødvendigt at reformere de offentlige finanser. Bl. a. må der indføres moms, og skattebyrden på arbejdskraft må reduceres. Sociale overførsler og offentlige lønninger udgør en stadig større byrde for statens udgifter, som bør reduceres. Det vigtigste 31 og vanskeligste spørgsmål er pensionerne. De offentlige udgifter til pensioner lægger beslag på en stadig større del af BNP, og et stadig større beløb kommer fra statsbudgettet. Foranstaltninger, som skal sikre systemets levedygtighed på kort sigt, må ledsages af flere strukturreformer. En stærk og stabil fungerende finanssektor er af altafgørende betydning markedsøkonomi. Selv om banksystemet har en lang tradition for decentralisering, og lovgivningen forekommer at være effektiv, er systemet stadig underudviklet og må bringes op på et højere niveau. Rentespredningerne, dvs. forskellen mellem udlåns- og indlånssatser, er høje, fordi mange banker er alt for små, og fordi driftsomkostningerne er høje. Sektoren mangler som helhed et konkurrencepres, som kan sikre en højere konkurrenceevne. Som følge heraf er banksektoren ikke i stand til at udfylde sin rolle som finansielt mellemled: opsparingerne kanaliseres ikke effektivt videre til produktive investeringer. Den finansielle sektor er dog så tilstrækkeligt udviklet, at den ikke hindrer økonomien i at fungere normalt. for en Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne Her nogle år forud for et eventuelt medlemskab - og inden Slovenien har vedtaget og gennemført størstedelen af fællesskabsretten - er det vanskeligt at danne sig en endelig opfattelse af landets evne til at opfylde dette kriterium. Der er imidlertid en række karakteristiske træk ved Sloveniens udvikling, som giver el fingerpeg om landets sandsynlige evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen. Dette forudsætter en stabil makroøkonomisk ramme, inden for hvilken de enkelte erhvervsdrivende kan træffe beslutninger på en forholdsvis sikker baggrund. Der skal være et tilstrækkeligt grundlag af menneskelige og fysiske ressourcer, herunder infrastruktur, således at de enkelte virksomheder får mulighed for at ruste sig til at modstå det øgede konkurrencepres på det indre marked. Virksomhederne må investere for at styrke effektiviteten, så de både kan konkurrere på hjemmemarkedet og udnytte de stordriftsfordele, der følger med adgangen til det indre marked. Denne evne til at tilpasse sig vil blive større, jo større adgang virksomhederne får til investeringskapital, jo bedre arbejdskraften er uddannet, og jo mere nyskabende de er. Endvidere vil en økonomi være bedre i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, hvis den forud for tiltrædelsen har opnået en høj grad af økonomisk integration med Unionen. Jo mere integreret el land allerede er i Unionen, desto færre yderligere omstruktureringer skal der foretages i forbindelse med medlemskabet. Graden af økonomisk integration afhænger både af udbuddet og mængden af varer, der indgår i samhandelen med medlemsstaterne. De direkte fordele ved adgangen til det indre marked kan desuden værre større i sektorer, hvor der er et ret stort antal små virksomheder, idet disse påvirkes forholdsvis mere af handelshindringer. Slovenien er potentielt ganske godt rustet til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen. Stabiliseringen af de makroøkonomiske rammer er fremskreden, infrastrukturen er veludviklet, og der er gjort store fremskridt med hensyn til at omlægge uddannelsessystemet med henblik på at støtte konkurrenceevnen. Selv om der traditionelt har været forholdsvis høje arbejdsomkostninger, har økonomien klaret sig godt med hensyn til eksporten, fordi produktionen var af forholdsvis god kvalitet, og fordi enhedsarbejdsomkostningeme stadig 32 var lave i forhold til EU. Konkurrenceevnen er imidlertid faldet som følge af de hurtige lønstigninger og den andre overgangsøkonomier, hvor arbejdsomkostningerne er endnu lavere, har været tiltagende. Selv om der er opnået produktivitetsgevinster, virker den forbedring af konkurrenceevnen hæmmende på udvidelsen af den økonomiske aktivitet. reelle opskrivning af valutaen. Konkurrencen langsomme fra Den høje grad af integralion med Unionen - omkring to tredjedele af de samlede eksport- og importstrømme udveksles med HU - viser, at konkurrenceevnen fortsat er ret høj. Endvidere viser en mere detaljeret analyse af eksporten af varer, at selv om transport- og eludstyr tegner sig for 25% af eksporten, eksporterer Slovenien med held et forholdsvis stort udvalg af varer, hvilket viser, at den slovenske økonomi som helhed er i stand til konkurrere på det indre marked. Den nuværende udbredte samhandel med EU reducerer endvidere økonomiens sårbarhed over for fuldstændig integration i det indre marked og tilslutning til EU's regelsæl; selv om visse sektorer ikke skulle være i stand til at modstå konkurrencen på det indre marked efter tiltrædelsen, betyder spredningen af eksporten, at økonomien ikke lider særlig stor skade. ikke særlig koncentreret, og Slovenien producerer en Endnu et tegn på økonomiens evne til at tilpasse sig den større konkurrence vedrører strukturen i ejendomsretten og produktionen: der er forskellige tegn herpå. I øjeblikket er den industrielle struktur række højteknologiske varer, hvilket tilsammen antyder, at tilpasningen kan være forholdsvis problemfri. Desuden er antallet af private og mindre virksomheder taget til. Produktionen og beskæftigelsen domineres imidlertid stadig af virksomheder, hvor ledelsesmetoderne ikke har ændret sig. En stor del af de mellemstore virksomheder ejes af ledelsen og arbejdstagerne, i hvis arbejdsmetoderne, ikke er særlig stort. I sådanne virksomheder er adgangen til ny kapital og teknologi, som kan lette omstruktureringen, desuden forholdsvis begrænset i forhold til udenlandsk ejede virksomheder. De statsejede virksomheder tegner sig stadig for en stor del af produktionen. Manglen på effektive overvågnings- og kontrolstrukturer i forbindelse med disse virksomheder er ikke gavnlig for deres omstrukturering. foretage omstruktureringer, navnlig gennem ændringer incitament til at Investeringerne er forholdsvis lave udtrykt i procent af BNP, og er hidtil stort set foretaget i infrastruktur (telekommunikation og transportforbindelser) og i energisektoren. En stor del er gået til "ikke-produktive" aktiver (f. eks. jord og bygninger). Dette har forståeligt nok ikke i produktiviteten, men det lægger grunden til givet nogen umiddelbare forbedringer fremtidige gevinster. Selv om videnskabelig grundforskning ligger på et højt niveau, investeres der ikke tilstrækkeligt i virksomhedsbaseret og anvendt forskning. I øjeblikket tegner den private sektor sig kun for ca. 25% af investeringerne. De udenlandske direkte investeringer i Slovenien ligger også stort set lavt, i forhold til økonomiens størrelse. Dette kan formentlig virke som en bremse på omstruktureringen, navnlig eftersom virksomhederne med udenlandske investeringer har haft størst succes med hensyn til eksport, kapitalafkast og arbejdsomkostninger. Forbindelserne mellem virksomhederne og deres banker er ofte stærke, således at de sidstnævnte linder det svært at håndhæve en tilstrækkelig finansiel disciplin over for førstnævnte. Landbruget domineres af små spredte selvstændige gårde. Teknologien, produktiviteten og effektiviteten befinder sig alle på et lavt niveau, så der er stadig stort behov for tilpasning, hvilket kan føre til lavere beskæftigelse i sektoren. 33 Myndighederne er klar over, at retssystemet må tilpasses yderligere, og EU-normerne må vedtages, hvis Slovenien skal klare sig i konkurrencen inden for Unionen. Dette kræver, at de offentlige myndigheder gør en betydelig indsats, som må styrkes med hensyn til samordning og implementering. Desuden er myndighederne blevet klar over, at det er nødvendigt med en klar adskillelse af den lovgivende og den udøvende magt med henblik på at tydeliggøre statens rolle og gøre det lettere at gennemføre politikkerne. Selv om banksektoren er forholdsvis veludviklet, er den ikke konkurrencedygtig: driftsomkostningerne er høje, og der er ingen konkurrence med hensyn til fastsættelse af rentesatser på grund af en kartelaftale. Eftersom antallet af banker er alt for højt i forhold til landets størrelse og økonomiske behov, må der foretages sammenslutninger i denne sektor. De slovenske myndigheder afsætter store ressourcer til udvikling af en homogen mellemsigtet makro- og mikroøkonomisk ramme, inden for hvilken de nødvendige økonomiske reformer med henblik på EU-medlemskab lettere kan udformes og gennemføres. Udsigter og vigtigste indsatsområder De slovenske myndigheder har vedtaget to mellemfristede strategier: en for den økonomiske politik som helhed og en specifikt for den internationale politik. De problemer, økonomien står over for, er klart fastslået i regeringens strategi på mellemlang sigt, men denne mangler endnu at blive gennemført. Tyngdepunktet for politikken er skiftet fra makroøkonomisk stabilisering styrke konkurrenceevnen og genoplive økonomien. Detaljerne i politikken - f. eks. finansiering og tidsplan - er ved at blive udarbejdet. til mikroøkonomisk og strukturel justering. Formålet er at Sloveniens stærke og svage sider kan hovedsagelig tilskrives det forhold, at der er tale om en lille åben økonomi, som er forholdsvis velhavende, og hvis kultur er præget af en høj grad af konsensus. Slovenien har gjort store fremskridt med hensyn til at opnå makroøkonomisk stabilitet: inflationen er encifret, budgetunderskuddet er lavt, valutaen er stabil, og væksten tog igen til i 1993. Udviklingen i strukturreformerne har derimod været meget langsommere. Systemet mangler en vis dynamik, og har ikke opnået særlig gode resultater med hensyn til omstrukturering og investering. Som følge heraf er væksten fortsat forholdsvis lav, mens inflationspresset fortsat beslår. Ekspansionen vil sandsynligvis blive hæmmet i en vis grad på kort sigt på grund af behovet for at reformere de offentlige finanser yderligere. For at væksten igen kan begynde at tage til, må konkurrenceevnen og eksporten opvise bedre resultater. Udviklingen med hensyn til strukturændringerne har været forholdsvis langsom, fordi behovet for reformer var mindre udtalt end andre steder. For det første var økonomien forholdsvis velstående, hvilket den stadig er, for det andet var den industrielle tilbagegang efter uafhængigheden mindre alvorlig end andre steder. Omstruktureringen er til dels blevet begrænset af metoden og hastigheden i privatiseringen, som ikke tilførte ny kapital eller ny ledelse. Dette forklarer tildels, hvorfor investeringerne i teknologi samt forskning og udvikling på virksomhedsniveau har været begrænset. En anden faktor er de høje rentesatser, der lægger en dæmper på investeringerne. 34 Inflationspresset er stærkt. Den nødvendige yderligere liberalisering af priserne på visse centrale varer vil fortsat presse prisniveauet opad. Desuden forstærkes inflationen af indekseringen af lønninger og rentesatser. Hvis det skal lykkes at bringe inflationen under kontrol, må indekseringsgraden reduceres. Konkurrenceevnen er blevet påvirket af de manglende investeringer i moderne teknologi, den manglende omstrukturering og de stigende enhedsarbejdsomkostninger. Den valgte privatiseringsmetode, som favoriserer de allerede tilstedeværende ledere og arbejdstagere, tilskynder ikke udenlandske investorer til at deltage og tilfører heller ikke megen ny kapital. I mange tilfælde har den endog ikke medført nogen særlig nye arbejdsmetoder eller omstruktureringer. De indenlandske investeringer har været større i den sociale sektor end i den private sektor, hvor de har været forholdsvis begrænset på grund af høje reale rentesatser og ringe adgang til lån. Med hensyn til lønninger lykkedes det med overenskomsterne i 1994- 1996 at opnå en vis stabilisering i stigningerne, men kun med begrænset succes - den reale lønstigning fortsatte over væksten i produktiviteten og over de mål, der var fastsat i overenskomsterne. Behovet for at kontrollere lønstigningerne bliver stadig større, men der er ikke gjort noget samordnet forsøg på at klare hovedproblemet med indeksering i systemet. Regeringen har reduceret de ikke-lønrelaterede arbejdsomkostninger, men de er fortsat meget høje, og budgetbegrænsninger kan gøre det vanskeligere at foretage yderligere reduktioner. Slovenien må stadig reformere en del af sine offentlige finanser. I øjeblikket er byrden på arbejdskraft i form af socialsikringsbidrag uforholdsmæssig stor, og der er ingen moms. Der må tages fat på begge disse spørgsmål. Det er nu planen, at der skal indføres moms i 1999, hvilket er betydeligt senere end oprindeligt planlagt. Endnu en udfordring består i reform af pensions- og arbejdsløshedskasserne. Disse var indtil for nylig selvfinansierende. På grund af lavere sociale bidrag og demografiske ændringer, som snarere vil forværres end forbedres, har de fået underskud. Underskuddet er hidtil blevet dækket af det offentlige budget, men det er begrænset, hvor længe dette kan fortsætte. Den offentlige administration er ændret i betydeligt omfang; myndighederne føler imidlertid stadig med rette, at der er behov for at forbedre den måde, hvorpå politikken planlægges og gennemføres. I øjeblikket mangler der samordning på de politiske områder, hvor mere end et enkelt ministerium er involveret. 35 2. 3 Generel vurdering Slovenien kan anses for at have en fungerende markedsøkonomi. Der er sket store fremskridt med hensyn til liberalisering og privatisering, og der er opnået en vellykket stabilisering af økonomien. Der mangler imidlertid konkurrence i visse sektorer, navnlig i den finansielle sektor, markedsmekanismernes funktion må stadig forbedres en del, og de nødvendige reformer af skatte- og socialsikringssystemerne er endnu ikke afsluttet. Slovenien burde være i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, forudsat at stivhederne i økonomien reduceres. Landet har et varieret eksportgrundlag, arbejdsstyrken er dygtig og højt uddannet, og infrastrukturen er forholdsvis god. Omstruktureringen af virksomhederne har imidlertid været langsom på grund af den konsensus, der præger den økonomiske beslutningstagning, og som følge af arbejdstagernes og ledernes tilbøjelighed til at fastholde status quo. Forbedringer i konkurrenceevnen er blevet hæmmet af den hurtige vækst i lønningerne sammen med den lave vækst i produktiviteten. De lave udenlandske direkte investeringer afspejler disse strukturproblemer, som det bliver nødvendigt at finde en løsning på. 36 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab Det Europæiske Råd i København anførte blandt kriterierne for tiltrædelse "evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, herunder tilslutning til målene for politisk, økonomisk og monetær union". Slovenien har med sin ansøgning om medlemskab på basis af traktaten uden forbehold accepteret Unionens grundlæggende mål, også dens politikker og instrumenter. I dette kapitel gennemgås Sloveniens evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, dvs. de retlige og institutionelle rammer, der går under betegnelsen Fællesskabets regelværk, på grundlag af hvilke Unionen realiserer sine mål. Med Unionens udvikling er regelværket gradvis blevet mere tyngende og udgør en større udfordring for fremtidige tiltrædelser, end det var tilfældet tidligere. Sloveniens evne til at gennemføre regelværket vil være af central betydning for dets evne til at fungere hensigtsmæssigt inden for Unionen. I de følgende afsnit undersøges på hvert hovedområde af Unionens virksomhed den nuværende og fremtidige situation i Slovenien. Udgangspunktet for beskrivelsen og analysen er et kort sammendrag af fællesskabets regelværk med angivelse af bestemmelserne i for hvert Europaaftalen og hvidbogen, hvor de er relevante. aktivitetsområde en kort vurdering af Sloveniens evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab på mellemlang sigt. lindelig gives der 37 3. 1 Det indre marked uden grænser Det indre marked defineres i traktatens artikel 7A som et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. Grundlaget for det indre marked, som er af afgørende betydning for integrationsprocessen i Fællesskabet, er en åben markedsøkonomi, hvor konkurrence og økonomisk og social samhørighed spiller en afgørende rolle. Den faktiske gennemførelse af de friheder, der er nedfældet i traktaten, forudsætter ikke blot overholdelse afså vigtige principper som ikke-forskelsbehandling eller gensidig anerkendelse af nationale regler, således som disse principper er blevet præciseret gennem Domstolens retspraksis, men også en samtidig og effektiv anvendelse af en samling af specifikke fælles bestemmelser. Disse specifikke bestemmelser har bl. a. til formål at sikre offentlig sikkerhed og sundhed, miljø- og forbrugerbeskyttelse, bevarelse af offentlighedens tillid til sektoren for tjenesteydelser eller garanti for, at personer, der udøver visse specialiserede erhverv, har de rette kvalifikationer, og i givet fald at indføre eller samordne visse regulerings- og tilsynsordninger. Al kontrol og systematisk efterprøvning, som er nødvendig for at sikre en korrekt anvendelse af reglerne, skal finde sted inden for selve markedet og ikke ved grænseovergangene. Det er ikke alene vigtigt at EF-lovgivningen effektivt inkorporeres i national ret, men også at den gennemføres korrekt i praksis via de relevante administrative og retslige strukturer i medlemsstaterne og overholdes af virksomhederne. Denne forudsætning skal være opfyldt for at sikre den gensidige tillid, som er nødvendig for at markedet kan fungere tilfredsstillende. Dette kapitel bør læses i sammenhæng med bl. a. kapitlet om socialpolitik, miljø, forbrugerbeskyttelse og sektorpolitik. De fire friheder Ansøgerlandene overtager gradvis Fællesskabets regelværk: Associeringsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Slovenien undertegnedes i 1996 og afventer i øjeblikket ratifikation. Hvad angår de fire friheder og indbyrdes lovgivningerne foreskriver aftalen navnlig en øjeblikkelig eller gradvis anvendelse af et vist antal forpligtelser, gensidige eller ikke- intellektuel gensidige, vedrørende bl. a. etableringsret, national behandling, frihandel, ejendomsret og offentlige indkøb. tilnærmelse af indtil Europaaftalen træder i kraft, foreskriver interimsaftalen med virkning fra 1. januar 1997 gennemførelsen af handel og handelsaspekter som angivet i henhold til Europaaftalen Kommissionen hvidbog fra 1995 (KOM (95) 163 endelig udg. ), som indeholder retningslinjer med henblik på at bistå ansøgerlandene med at forberede integrationen i det indre marked, foretager en snævrere afgrænsning af de pågældende lovgivninger; den udvælger de emner og "nøgleområder", som øver direkte indflydelse på den fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer, og redegør for de betingelser, der er nødvendige for at gennemføre lovgivningen, herunder de retlige og organisatoriske strukturer. 38 Der gennemgås 23 aktivitetsområder i Fællesskabet, hvor de pågældende foranstaltninger opdeles i to etaper alt efter hvor højt de prioriteres, og der fastlægges dermed et arbejdsprogram for perioden forud for tiltrædelsen. Kontoret for Informationsudveksling om Faglig Bistand (TAIEX) blev nedsat med det formål at yde supplerende og målrettet faglig bistand på de lovgivningsområder, der er omfattet af hvidbogen. Kontoret har for nylig oprettet en lovgivningsdatabase. Tiltrædelsen af Den Europæiske Union indebærer for ansøgerlandene, at de skal overtage og gennemføre hele Fællesskabets regelværk. Det skal i den forbindelse understreges, at den handlingsplan for det indre marked, som blev forelagt for Det Europæiske Råd i Amsterdam, indeholder en række prioriterede foranstaltninger, som er nødvendige for at forbedre det indre markeds funktion (EU-15) på baggrund af indførelsen af den fælles valuta. Dette giver sig nødvendigvis udslag i en udvikling af Fællesskabets regelværk. De generelle rammer Virksomhederne skal kunne udøve deres aktiviteter på grundlag af fælles regler uanset aktivitetsområde. Disse fælles regler er vigtige, fordi de fastlægger de generelle rammer for, hvorledes økonomien fungerer, og dermed de generelle konkurrencevilkår. Dette område omfatter ud over konkurrencereglerne (virksomheder og offentlig støtte) skatte- og afgiftsbestemmelserne, som behandles i et andet afsnit i udtalelsen, åbningen af markedet for bygge- og anlægsarbejder, indkøb og tjenesteydelser, harmonisering af reglerne for intellektuel ejendomsret (herunder det europæiske patent), harmonisering af selskabsretten og reglerne for regnskabsaflæggelse, beskyttelse af personoplysninger samt henvisning af sagsanlæg og gensidig anerkendelse af retsafgørelser (konventioner, traktatens artikel 220). Sammendrag Offentlige indkøb reguleres ved en rammelov fra 1997, som skal gennemføre dele af EF- kravene som første skridt. Regeringen er i færd med at vedtage gcnnemførelsesdekreter. Et kontor for offentlige indkøb under finansministeriet har til opgave at overvåge det offentlige system, udarbejde nye love og udstede instrukser. Ifølge rammeloven skal parlamentet udpege et uafhængigt revisionsudvalg, som skal træffe bestemmelse i forbindelse med anmodninger om revision af afgørelser. Den slovenske lovgivning om intellektuel og industriel ejendomsret er veludviklet og baseret på loven om industriel ejendomsret (1992-1993) og loven om intellektuel ejendomsret (1992- 1993). Kontoret for intellektuel ejendomsret har til opgave at overvåge al lovgivning på området og koordinere håndhævelsen i samarbejde med toldmyndigheder, politi og handelsinspektoratet. Aftalen om TRIPS gælder også for Slovenien. Selskabsret er styret af loven om handelsselskaber af 1993. For øjeblikket er der registreret 48. 000 selskaber af forskellige typer. Selskaber kan udstede aktier for at rejse finansiering, og aktionærerne er beskyttet i den forbindelse. Minimumskapitalbehovet er fastlagt ved lov. Der findes klausuler til beskyttelse af autoriseret aktiekapital. Der er også forskellige forpligtelser til beskyttelse af kreditorer, afhængigt af virksomhedstype. Der findes et selskabsregister med væsentlige oplysninger om hvert enkelt. Artikel 246, stk. 5, og artikel 449, stk. 6, i loven om 39 handelsselskaber foreskriver, al llerlallet af lederne af aktie- og anpartsselskaber skal være slovenske statsborgere. Der er også bestemmelser om begrænsning af udenlandske selskabers virksomhed i Slovenien via afdelinger, med deraf følgende begrænsning af den frie etableringsret (artikel 561-568). Regnskabsaflæggelse er styret af kapitel 7 i loven om handelsselskaber (1993). Der findes også en revisionslov. Det slovenske rcvisorinstitut har bemyndigelse til at vedtage standarder for regnskabsføring og til at udslede certifikater til revisorer. i den slovenske grundlov Artikel 38 indeholder bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger. På grundlag af denne artikel fastlægger loven af 7. marts 1990 de institutionelle rammer for beskyttelsen af personoplysninger, herunder en tilsynsmyndighed. Slovenien tiltrådte i maj 1994 Europa-Rådets konvention nr. 108 om beskyttelse af personoplysninger. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Den nye slovenske lovgivning om offentlige indkøb inkorporerer kun dele af EF-direktiverne. Der er behov for at få præciseret bestemmelserne om udvælgelses- og tildelingskriterier. Systemet for klageadgang opfylder ikke fuldt ud Fællesskabets krav. Sektoren for offentlige værker er tilsyneladende ikke dækket. På nuværende tidspunkt far slovenske virksomheder, også slovenske datterselskaber af EU- virksomheder, præferencebehandling ved tildeling af kontrakter om offentlige indkøb. Dette præferencesystem kan kun bevares op til udløbet af den overgangsperiode, der er tilladt i henhold til Europaaftalen (dvs. 6 år efter aftalens ikrafttrædelse). Fuldstændig harmonisering på området offentlige indkøb forventes opnået ved udløbet af 1999. De slovenske myndigheder erkender, at det er nødvendigt at foretage ændringer i lovudkastet for at opfylde Fællesskabets krav. Lovgivningen vedrørende intellektuel og industriel ejendomsret er med små undtagelser forenelig med Fællesskabets regelværk. Der er dog stadig aspekter, der skal harmoniseres som varigheden af beskyttelsen af audiovisuelle produktioner og indførelsen af supplerende beskyttelsescertifikater. Hvad angår i den farmaceutiske sektor, er det nødvendigt at behandle spørgsmålet om varemærkers udløb. lovgivningens gennemførelse, specielt Det er endvidere hensigten at tage fat på midlertidige foranstaltninger og bevarelsen af beviser i forbindelse med overtrædelsesprocedurer og grænseforanstaltninger ved at ændre den eksisterende lovgivning i 1999. I praksis er de administrative strukturer ikke fuldt udrustet, navnlig med hensyn til personale og uddannelse, til at kunne håndhæve lovgivningen. Ifølge de oplysninger, Slovenien har givet om selskabsret, er lovgivningen allerede bragt på linje med første, tredje, elvte og tolvte direktiv, og det er underforstået, at den ene resterende undtagelse fra andet direktiv og også begrænsningerne vedrørende udenlandske ledere og udenlandske virksomheder sandsynligvis vil blive ophævet i 1997. Med hensyn til regnskabsaflæggelse er næsten alle krav i fjerde, syvende og ottende direktiv blevet opfyldt. Det er planlagt at ændre revisionsloven, således at selvstændige revisorer og 40 ikke kun revisionsfirmaer har ret til at foretage revisioner. Visse overgangsproblemer vedrører tydeligvis den praktiske gennemførelse af de nye regler, bl. a. mangel på kvalificerede regnskabsførere og revisorer, men disse problemer kan løses på mellemlang sigt. Sloveniens tiltrædelse af Europa-Rådets konvention nr. 108 tyder på, at den slovenske lovgivning om beskyttelse af personoplysninger er på linje med de europæiske standarder i konventionen. Desuden er der allerede oprettet en myndighed med kompetence til at overvåge gennemførelsen af lovgivningen, og dens beføjelser er klart fastlagt i loven. Den slovenske lovgivning er dog endnu ikke i fuld overensstemmelse med EF's rammedirektiv. En ny lov ventes. Bestemmelserne vedrørende gennemførelse og håndhævelse må også skærpes. På det civilretlige område må det noteres, at Lugano-konventionen om retternes kompetence og om fuldbyrdelse af retsafgørelse i borgerlige sager, herunder handelssager, ikke er åben for Slovenien på nuværende tidspunkt. Det er nødvendigt, at der først gøres fremskridt angående beskyttelse af civile borgeres interesser, som så forelægges til godkendelse af de lande, der allerede er parter i Lugano-konventionen. Konklusion sektorer. Slovenien har allerede overtaget de vigtigste direktiver Gennemførelsen af bestemmelserne i Europaaftalen og hvidbogens henstillinger angående de undersøgte sektorer har generelt været god. i ovennævnte Det er imidlertid nødvendigt med yderligere arbejde på området offentlige indkøb, hvor Slovenien skal foretage omfattende ændringer i den lovgivning, landet vedtog for nylig, således at der blive fuld overensstemmelse med de tilsvarende EF-direktiver. Med hensyn til intellektuel ejendomsret er der mulighed for at skærpe gennemførelsesprocedurerne og håndhævelsen af lovgivningen. På området selskabsret og regnskabsaflæggelse forventes ingen problemer, idet det antages, at tidsplanen for al lovgivning forløber som planlagt, også med hensyn til ophævelsen af ovennævnte diskriminerende bestemmelser. Med hensyn til databeskyttelse er det nødvendigt med en yderligere indsats for at bringe loven i fuld overensstemmelse med HF-rammcdirekliv. Mulighederne for gennemførelse og håndhævelse bør styrkes. Dette skulle være muligl på mellemlang sigt. Fri bevægelighed for varer Den fri bevægelighed for varer forudsætter, at foranstaltninger, der medfører begrænsninger for haiidelen, forsvinder, dvs. ikke blot told og kvantitative begrænsninger på handelen, men også alle foranstaltninger med tilsvarende virkning, nemlig de foranstaltninger, der direkte eller indirekte finder anvendelse på nationalt fremstillede eller importerede varer og har protektionistiske virkninger. I det omfang de tekniske krav ikke er harmoniseret, er anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse af nationale regler og princippet om begrænsning af de nationale krav til de mål, der ønskes opnået, afgørende for at garantere varers fri bevægelighed, idet principperne i EF-Domstolens "Cassis de Dijon"-dom finder anvendelse. Med henblik på harmonisering har Del Europæiske fællesskab udviklet den "nye metode", der indfører en fremgangsmåde med fin balance mellem offentlige og private autonome 41 organer, hvori EF-lovgivningen og europæiske standarder spiller en særlig supplerende rolle. I stedet for at påtvinge tekniske løsninger er EF-lovgivningen således begrænset til al fastsætte de væsentlige krav, som varer skal opfylde. Varer fremstillet i overensstemmelse med europæiske standarder antages at opfylde sådanne væsentlige krav, men europæiske standarder er ikke det eneste middel til at bevise en sådan overensstemmelse. Den "nye metode" fungerer i forbindelse med den "globale metode" for varecertificering, der styrer anbringelsen af EF-ovcrensstcmmelsesmærket på varen. For andre varer såsom lægemidler, kemikalier, motorkøretøjer og levnedsmidler følger EF-direktivcrne det traditionelle regulatoriske mønster med tilvejebringelse af fuldt detaljerede regler. Den frie bevægelighed for varer hviler ligeledes på gennemførelse af en række EF- harmoniseringsforanstaltninger. I denne forbindelse bør der lægges stor vægt på anvendelse af reglerne for harmonisering på området for beskyttelse af sikkerhed og sundhed, som forudsætter indførelse af passende ordninger og organer for såvel virksomheder som forvaltninger. Blandt de "horisontale" direktiver, der er absolut nødvendige for, at markedet uden grænser kan fungere effektivt, er bl. a. direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og direktivet om produktansvar. Bestemmelserne om produktsikkerhed i almindelighed er dækket i afsnittet om forbrugerbeskyttelse. De specifikke bestemmelser om landbrugsprodukter (overholdelse af veterinære og plantesundhedsmæssige standarder) beskrives detaljeret i afsnittet om landbruget. Sammendrag Slovenien startede på at skabe omstændighederne for varers frie bevægelighed med interim saftalens ikrafttrædelse den 1. januar 1997. Alle priser er blevet liberaliseret, bortset fra priserne på ydelser fra offentlige værker og levnedsmidler samt landbrugspriserne. Tilpasingsprocessen går temmelig langsomt med hensyn til tekniske handelshindringer. På nogle områder anvendes føderative bestemmelser fra den tidligere socialistiske føderative republik Jugoslavien stadig som nationale bestemmelser i Slovenien. Med hensyn til tilpasning af lovgivningen har Slovenien gjort fremskridt efter en periode med stilstand i anden halvdel af 1996. Der blev forelagt et program for tilnærmelse af lovgivningen i maj 1997, men det er temmelig vagt både med hensyn til anvendelsesområde og tilpasningernes indhold. Det slovenske institut for standarder og metrologi, et organ med tilknytning til regeringen, har både standardiserings- og godkendelsesfunktioner, idet sidstnævnte område traditionelt hører til den offentlige sfære. Generelt gøres der gode fremskridt i standardiseringsprocessen. Hen imod juni 1997 havde instituttet, der er associeret medlem af Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (CENELEC), udstedt over 1200 standarder, hvoraf størsteparten gennemfører enten europæiske eller Den Internationale 42 Standardiseringsorganisations (ISO) standarder eller Den Internationale Elektrotekniske Kommissions (CEI) standarder. Der findes imidlertid stadig en betydelig mængde tidligere jugoslaviske lovbestemmelser, hvis anvendelse er påbudt, og mange af dem kræver forskellige former for obligatorisk tredjeparts certificering. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Slovenien har gradvis liberaliseret sin handelsordning. Men det er alligevel nødvendigt med yderligere bestræbelser, hvis hele fællesskabets regelværk skal overtages og gennemføres. Der findes stadig restriktive foranstaltninger for udenrigshandelen, og en ordning med importlicenser. Omkring 3% af importen kræver særlige offentlige licenser eller er underlagt kvantitative begrænsninger. Det nye sæt tvær-europæiske oprindelsesregler, som Slovenien har anvendt siden 1. januar 1997, vil betyde øget handel og fri bevægelighed. I nogle tilfælde skaber obligatoriske slovenske standarder og certificeringskrav tekniske handelshindringer. Flere tekniske handelshindringer vil dog være afskaffet, når først Slovenien har vedtaget EU's tekniske lovgivning og overtaget EU's begreber. Arbejdet med at tilpasse lovgivningen startede først i begyndelsen af 1997 efter en periode med stilstand. Det program for tilnærmelse af lovgivningen, der blev forelagt i maj 1997, dækker et stort område, men er temmelig vagt både med hensyn til anvendelsesområde og tilpasningernes indhold. Direktiverne vedrørende den "nye metode" nævnes ikke, og tilnærmelsen er uklar i sektorerne for kemikalier og levnedsmidler. På flere områder lader det imidlertid til, at arbejdet skrider fremad på tilfredsstillende måde, som i sektorerne for farmaceutiske produkter og køretøjer. Loven om standarder er først planlagt til vedtagelse i 1999, hvilket vil forhandlingerne om den europæiske aftale om overensstemmelsesvurdering. indvirke på Ifølge de slovenske myndigheder vil større lovgivningsmæssige foranstaltninger være gennemført ved år 2000. Det må bemærkes, at det under alle omstændigheder ofte er nødvendigt med afledt ret til at gennemføre generelle lovgivningsrammer. Mængden af menneskelige ressourcer og teknisk ekspertise i Slovenien er imidlertid begrænset, og det vil kunne være til hinder for en glidende tilnærmelsesproces og hæmme arbejdet med at etablere de nødvendige gennemførelsesstrukturer og således vanskeliggøre reformprocessen. Endvidere bør der etableres passende strukturer og uddannes personale hos de kompetente offentlige myndigheder i markedstilsyn og efterfølgende kontrol af produktsikkerhed. Med hensyn til de nødvendige strukturer til al gennemføre Fællesskabets regelværk har Slovenien endnu ikke foretaget den nødvendige opdeling mellem regulerings-, standardiserings- og varecertificeringsfunktioner, idel der for de to sidstnævnte områders vedkommende bør lægges større vægt på at få inddraget den private sektor. Den gældende slovenske lovgivning vedrørende civilretligt ansvar for mangelfulde varer opfylder endnu ikke helt EF's krav på området. Men der er allerede planlagt forbedringer. På de områder, der er reguleret på nationalt plan, men som ikke er omfattet af en fællesskabsharmonisering, mangler der imidlertid oplysninger om den faktiske anvendelse af fællesskabsrettens principper for varers fri bevægelighed i Slovenien. Dette skyldes især den 43 omstændighed, at underretningsprocedurerne, der udgør en del af det indre markeds funktion, endnu ikke er operationelle og således ikke kan anvendes i før-tiltrædelsesperioden. Det drejer sig bl. a. om direktiv 83/1X9, der foreskriver underretning om forslag til nationale tekniske standarder og forskrifter, beslutning nr. 3052/95 om foranstaltninger, der fraviger princippet om frie varebevægelser, procedurer for klager til Kommissionen eller endda muligheden for at lade Domstolen afgøre spørgsmål, jf. traktatens artikel 177. Samtidig vil en vurdering af Sloveniens anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse forudsætte grundigere oplysninger om landets nationale regler og administrative praksis, der kan være af betydning for handelen med varer. Konklusion Der er gjort begrænset fremskridt i forbindelse med vedtagelse af Fællesskabets regelværk vedrørende varers frie bevægelighed, og det er nødvendigt med et yderligere betydeligt arbejde. Gennemførelsen af bestemmelserne i interims- og Europaaftalen vil bidrage til fremskridt i løbet af de kommende år. Bestræbelserne bør styrkes for at tilpasse den tekniske lovgivning, herunder direktiverne om den "nye metode". Ordningen for standardisering og overensstemmelsesvurdering må også forstærkes. Hurtig vedtagelse af den nye lov om standarder vil hjælpe i så henseende. Menneskelige ressourcer, færdigheder og institutionsopbygning bør ligeledes forbedres. Hvis den nuværende indsats forstærkes, vil der kunne være gennemført fri bevægelighed for varer på mellemlang sigt. De slovenske myndigheder bør ligeledes sikre sig, at deres nationale lovgivning på de områder, der ikke er omfattet af en fællesskabsharmonisering, ikke vil kunne tænkes at besværliggøre handelen, bl. a. ved at kontrollere, at de gældende foranstaltninger står i rimeligt forhold til det mål, der skal opnås. Fri bevægelighed for kapital Europaaftaler fastlægger princippet om fri bevægelighed for kapital mellem Slovenien og EU. Dette gælder fra tidspunktet for Europaaftalens ikrafttræden for så vidt angår direkte investeringer foretaget af selskaber, der allerede er etableret i Slovenien, og skal hvad angår i (samt EF-selskabers overgangsperioden. selvstændige) gennemføres gradvis filialer og agenturer Ifølge aftalen er der også forbud mod at indføre nye valutarestriktioner fra aftalens ikrafttræden. I hvidbogen understreges sammenhængen mellem fri bevægelighed for kapital og fri bevægelighed for finansielle tjenesteydelser. Der foreslås en trinfølge for liberalisering af kapitalbevægelser, som starter med langfristede kapitalbevægelser og kapitalbevægelser, knyttet til handelstransaktioner, og slutter med kortfristede kapitalbevægelser. Sammendrag Mellem 1990 og 1996 nåede de udenlandske direkte investeringer op på 600 mio. ECU. Ved udløbet af 1996 udgjorde disse investeringer 10,8 % af BNP. Det er en beskeden andel i forhold til BNP-niveauet i Slovenien. Markedets ringe størrelse er en del af forklaringen. Men der findes også restriktioner for udenlandske direkte investeringer. Der er især tale om, 44 hvordan medarbejder-styrede virksomheder blev privatiseret (fortrinsvis ved medarbejdernes overtagelse af virksomheder for udlændinges porteføljeinvesteringer), generel skærpet kontrol med udenlandske kapitalstrømme og forskellige sektorspecifikke restriktioner. ledsaget af restriktive bestemmelser Både staten og den private sektor har adgang til de internationale finansmarkeder. De rentefrie indskud i tolar, der skal deponeres af uofficielle låntagere, er imidlertid forhøjet til 40% ved lån med løbetid på op til 7 år (og 10% ved langfristede lån). Andre foranstaltninger, der er truffet af Sloveniens Bank, omfatter indførelse af dcponeringskonti for udenlandske investorer, forhøjelse af de obligatoriske bankreserver for udenlandske lån og lofter for pengeoverførsler fra valutaindlændinges konti. I september 1995 tilsluttede Slovenien sig officielt bestemmelserne i artikel VIII i IMF's vedtægter og indførte således formelt fuld konvertibilitet for tolaren på de løbende poster. Transaktioner på de løbende poster var i praksis blevet frigivet nogle fa år tidligere. Der skal i almindelighed gives tilladelse til udgående kapitalbevægelser, og for nylig er ordningen vedrørende kapital også blevet strammet. Blandt liberaliserede kapitalbevægelser er udenlandske direkte investeringer i landet (med undtagelser) og i udlandet (på visse betingelser), handelskreditter, personlige kapitalbevægelser (bortset fra lånetransaktioner) og finansielle kreditter og lån (med undtagelser og begrænsninger). Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Et særligt kendetegn for lovrammen vedrørende kapitalbevægelser er, at der ikke findes bestemmelser for transaktioner med værdipapirer. Det betyder, at bestemmelserne vedrørende direkte investeringer, udlån og låntagning anvendes analogt ved køb, salg eller andre transaktioner i forbindelse med værdipapirer. For at skabe retsgrundlaget for yderligere liberalisering af kapitaltransaktioner og dække de grå områder i den eksisterende lovgivning, navnlig for transaktioner med værdipapirer, har Slovenien planer om at vedtage en ny valutalov i begyndelsen af 1998. Det er hensigten at afskaffe tilvejebringe grænseoverskridende tjenesteydelser med EU-investeringer, når der indføres en valutalov i begyndelsen af 1998. Der er behov for en effektiv lovgivning vedrørende forvaltningen af pensionsmidler. forbuddet mod at oprette afdelinger og Tilnærmelsen af lovgivningen for kapitalmarkedet svarer generelt til de forpligtelser, der er indgået i Europaaftalen. Men flere dekreter, der er vedtaget af Sloveniens Bank, er ikke i overensstemmelse med aftalen. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod følgende problemer: a) spørgsmålet om udlændinges muligheder for at erhverve fast ejendom i Slovenien b) ifølge bestemmelserne i Sloveniens selskabsret skal et flertal af medlemmerne i et selskabs bestyrelse være slovenske statsborgere. Delte er en restriktiv bestemmelse og en hindring for udlændinges mulighed for at erhverve kontrollerende aktieposter i slovenske selskaber. Regeringen er klar over problemet og agter at afskaffe bestemmelserne med hensyn til banker 45 og forsikringsselskaber med de nye love om bankvæsen og forsikring. På nuværende tidspunkt er der dog ingen planer om at ændre i disse bestemmelser for andre sektorer c) høje rentefrie indskud i tolar for uofficielle låntagere udgør en stor hindring for kapitalens frie bevægelighed d) skærpede registreringsprocedurer, baseret på obligatorisk oprettelse af deponeringskonti og høje transaktionsomkostninger, fordi bankerne har brug for at opbygge store valutareserver, har negative virkninger for udenlandske investeringer og lån. Det vil være nødvendigt at foretage en nærmere undersøgelse af omfanget og berettigelsen af de foranstaltninger, Sloveniens Bank har vedtaget. Generelt har de restriktioner, der indførtes først i 1997, skærpet kontrollen med udenlandske valutatransaktioner, de har negative virkninger for udenlandske investeringer og lån og bør derfor gradvis afvikles. Konklusion Alt i alt har liberaliseringen af kapitalbevægelser været langsom. Trods betydelige fremskridt i forbindelse med tilnærmelsen af lovgivningen, som afspejler forskrifterne i både hvidbogen og Europaaftalen, har de seneste foranstaltninger, der er vedtaget af Sloveniens Bank, skabt tilbagegang i liberaliseringsbestræbelserne. Regeringen er klar over disse problemer og har til hensigt at indføre foranstaltninger for kapitalliberalisering, herunder at udenlandske banker får mulighed for at åbne afdelinger i Slovenien via en ny valutalov. Men inden for de nuværende rammer for penge- og i retning af yderligere valutapolitik er der kun ringe håb om et vigtigt skridt kapital liberalisering. Derfor bør politikken vedrørende makroøkonomi og udenlandske direkte investeringer tages op til fornyet overvejelse for at gøre den forenelig med mere liberale kapitalbevægelser og skabe højere udenlandske direkte investeringer. Fri bevægelighed for tjenesteydelser Grundlaget for den fri bevægelighed for tjenesteydelser er forbud mod forskelsbehandling, bl. a. på grund af nationalitet, og regler for harmonisering af forskellige nationale regelsæt. Disse regler vedrører ofte både etableringsretten, som hører under området for personers fri bevægelighed, og den fri levering af tjenesteydelser. Deres gennemførelse forudsætter indførelse af administrative strukturer (banktilsynsudvalg, kontrolmyndigheder for den audiovisuelle sektor, tilsynsmyndigheder) samt en styrkelse af samarbejdet mellem medlemsstaterne på kontrolområdet (ordninger for gensidige anerkendelse). En vigtig del af lovgivningen om fri bevægelighed for tjenesteydelser vedrører finansielle tjenesteydelser. Ligeledes berøres problemerne i forbindelse med åbningen af nationale markeder i traditionelt monopoldominerede sektorer som telekommunikations- og til dels energi- og transportsektoren. Disse områder vil blive behandlet i de relevante afsnit i udtalelsen. Sammendrag 46 Med tre vigtige undtagelser er alle banker for øjeblikket på private hænder. Afdelinger af udenlandske banker er ikke tilladt. Den samlede balance er steget støt, både i absolutte tal og i procent af BNP. De tre største banker dækker over halvdelen af markedet. Loven om banker og opsparingsinstitutioner af 1991 styrer oprettelse, drift og tilsyn med banker og sparekasser. Et ikke særlig udviklet finanseringssystem gør, at loven også omfatter bestemmelser om tilpasning af det indenlandske banksystem til det internationale finansmiljø. Centralbankens banktilsynsafdeling fører tilsyn med banker og sparekasser. Der findes et omfattende system af banklove og forskrifter, og Centralbanken fører nøje tilsyn med deres gennemførelse. Problemet med aktivernes dårlige kvalitet er blevet taget op til behandling, efter at banken gav meddelelse om dekreter med regler og forskrifter for beregning af provision som garanti mod muligheden for tab. Udenlandske banker kan oprette datterselskaber i Slovenien, som får national behandling, eller et repræsentationskontor. De kan ikke åbne afdelinger, men det er planen at ophæve disse begrænsninger i den nye banklov, som er til drøftelse i parlamentet. Alle banker opfylder kravet om 8% internationalt kapitalgrundlag og ligger faktisk betydeligt højere, for at opnå fuld licens må en bank stille en kapital på mindst 4,080 mio. slovenske tolar, dvs. ca. 25 mio. ECU (kurs ved udløbet af 1996) og skal også aktivt foretage almindelige bankforretninger i Slovenien. En ny banklov er planlagt til vedtagelse ved udgangen af 1997. Der er her taget hensyn til både Basel-standarder og alle relevante EU-direktiver. Loven sigter især mod tilpasning af den slovenske banksektor til internationale kriterier og standarder. Der er kun ét reguleret marked, nemlig børsen i Ljubljana, og her har også kreditinstitutioner adgang. Børsen er en selvregulerende organisation, hvis forpligtelser omfatter vedtagelse af bestemmelser vedrørende adgang til markedet, listeføringskrav, øjeblikkelig offentliggørelse af markedsoplysninger over radio og datarapportering til myndighederne. Børsen i Ljubljana er medlem af IOSCO (International Organisation of Securities Commissions) og udvalget for nyligt etablerede markeder. Udlændinge kan kun eje 24% af kapitalen i børsmæglerselskaber. Værdipapirmarkedet reguleres af loven af 1994 om værdipapirmarkedet og med hensyn til etablering og drift af investeringsselskaber og gensidige fonds, af loven af 1994 om investeringer og forvaltningsselskaber. Markedet er reguleret med den amerikanske kommission for værdipapirer og valuta som model. Det uafhængige agentur for værdipapirer og valuta styrer og fører tilsyn med værdipapirmarkedet. Der er oprettet et slovensk central register for værdipapirer, det "centrale register over ikke-materielle værdipapirer". Fem forsikringsselskaber er medarbejder-styret (offentlige, men ikke statsejede selskaber), i to af dem ejer medarbejderne over 50%. Det største forsikringsselskab dækker 56% af markedet og har 80% af de samlede egne midler. Der er ét statskontrolleret eksportkreditforsikringsselskab. Lovrammen for forsikringsselskaber er loven om forsikringsselskaber, som blev offentliggjort i 1994 og 1995. Bestemmelserne om regulering og tilsyn med markedet håndhæves i øjeblikket, men der overvejes yderligere foranstaltninger. Loven om forsikringsselskaber af 47 1994 tillader, at udenlandske foretagender etablerer sig, med forudgående godkendelse fra forsikringstilsynsmyndigheden, men at de kun deltager i op til 15% af kapitalen. Udenlandske forsikringsselskaber med investorer kan købe forsikringsti lsynsmyndighedens tilsynsmyndighedens godkendelse. Retsgrundlaget oprettelse er ovennævnte lov om forsikringsselskaber. slovenske for supplerende aktier i Siden 1995 har forsikringstilsynsmyndigheden, et organ i finansministeriet, varetaget tilsynsmyndighedens opgaver. Kapitalforhøjelserne i forsikringssektoren forventes at ville fortsætte indtil 1999. Det er ikke tilladt at investere i udlandet. I tilfælde af genforsikring er der begrænset adgang til det lokale marked. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation I banksektoren har love og forskrifter, der er vedtaget efter Sloveniens uafhængighed, stor lighed med love og forskrifter i EU, nemlig med etape I-foranstaltninger, og de vil blive harmoniseret yderligere med EU's direktiver i henhold til den nye lovgivning, der skal vedtages ved udgangen af 1997. Dette vil bidrage til at øge effektiviteten i bankvæsenet, når det engang bliver part i den europæiske og den globale banksektor. Da der fornylig blev indført deponeringskonti for udenlandske investorer i Slovenien, hvilket i sammenhæng med en restriktiv licens- og valutareservepolitik, begrænser antallet afbanker, der er berettiget til at udføre udenlandske kapitaltransaktioner og også udelukker udenlandske banker, som ikke kan foretage almindelige bankforretninger i Slovenien, fordi de ikke er berettiget til fuld licens. Kun fuld licens giver en bank ret til at åbne deponeringskonti og foretage ovennævnte transaktioner. Der blev opnået tilnærmelse til hvidbogens etape I-foranstaltninger med vedtagelsen af loven for værdipapirmarkedet i 1994. Agenturet for værdipapirmarkedet har endnu ikke beføjelser til at udføre sine tilsynsforpligtelser på en effektiv måde. Regeringen er i færd med en nærmere gennemgang fastsat ved direktiverne om investeringsrådgivning og kravene til kapitalgrundlaget. af de principper, der er Kreditinstitutioner, som kan få tilladelse af Sloveniens Bank (efter forudgående udtalelse fra værdipapirtilsynet) til at tilvejebringe investeringsrådgivning, må kun have ét vekselerfirma som datterselskab. Det er ikke tilladt at oprette afdelinger og modtage grænseoverskridende tjenesteydelser fra tredjelande. Valutaudlændinge kan kun eje op til 24% af aktierne i børsmæglerselskaber. EU-investeringsselskaber har dog lov til at have majoritetsandele i lokale kreditinstitutioner, som Sloveniens Bank har givet tilladelse til investeringsrådgivning. Det er hensigten at ophæve forbudet mod, at EU-investeringsselskaber etablerer afdelinger og tilvejebringer grænseoverskridende tjenesteydelser, når valutaloven bliver indført først i 1998. På forsikringsområdet skal der fortsat foretages en del justeringer i den slovenske lovgivning i forhold EU's tilsynsordningen, bestemmelser vedrørende udenlandske investeringer og manglende gennemsigtighed i forbindelse med anvendelsen af lovgivning hvad angår 48 forskrifter. Der lindes stadig uløste problemer i forbindelse med privatisering. Restriktionerne for oprettelse af afdelinger i Slovenien må fjernes. Tilsynet med sektoren er kun lidt udviklet. Forsikringstilsynsmyndigheden blev etableret i finansministeriet i marts 1996, men må styrkes yderligere. Konklusion Der er gjort betydelige fremskridt. Fællesskabets regelværk i denne sektor er allerede blevet gennemført i vid udstrækning, men der er stadig vigtige bestemmelser, som endnu ikke er vedtaget. Det er fortsat nødvendigt at indføre passende bestemmelser om fuldstændig fri etableringsret på bank-, værdipapir- og forsikringsområdet, specielt hvad angår afdelinger af udenlandske institutioner, i lovrammerne for sektoren og at gennemføre dem. For øjeblikket er udenlandske banker i praksis udelukket fra transaktioner med udenlandsk kapital, da disse er forbeholdt banker med fuld licens, og en sådan licens er betinget af, at der tilvejebringes en meget høj kapital og en fuldstændig række af ydelser i Slovenien (herunder almindelige bankforretninger). til forsikring bør privatiseringen Med hensyn forsikrings- og genforsikringssektoren åbnes for EU-operatører og udenlandsk investering. Det forventes at tilsynsfunktionerne i sektoren vil blive styrket med den nye lovgivning, der er under forberedelse. fremskyndes, og Men hvis harmoniseringen går som planlagt; forventes der ikke større vanskeligheder med at opnå fuld tilnærmelse med hensyn til fri bevægelighed for finansielle ydelser på mellemlang sigt. Fri bevægelighed for personer Den fri bevægelighed for personer omfatter to begreber, der ikke har samme traktatmæssige baggrund. På den ene side vedrører artikel 7 A i første del af traktaten, der omhandler "Principperne", oprettelsen af det indre marked og indebærer, at medlemsstaternes indre grænser kan passeres uden kontrol. På den anden side giver artikel 8 A i traktatens anden del om unionsborgerskabet enhver unionsborger en personlig ret til på visse betingelser at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område. Afskaffelsen af grænsekontroller gælder for alle personer uanset nationalitet, da det ellers risikeres, at artikel 7 A mister sin nyttevirkning. Mens rettighederne i henhold til artikel 8 A gælder i alle medlemsstater, er de rettigheder, der følger af artikel 7 A, endnu ikke gennemført fuldstændigt på unionsplan. Fri bevægelighed for unionsborgere, etableringsfrihed og gensidig anerkendelse af a) eksamensbeviser og kvalifikationer fastslår, at legalt ansatte arbejdstagere (og deres familier) ikke må Europaaftalen forskelsbehandles. Den dækker muligheden for at kumulere eller overføre rettigheder i forbindelse med social sikring og opmuntrer medlemsstaterne til at indgå bilaterale aftaler med Slovenien om adgang til arbejdsmarkeder. I anden fase af overgangsperioden vil Associeringsrådet undersøge yderligere måder til at forbedre arbejdstageres bevægelighed. 49 I hvidbogen omhandles de lovgivningsmæssige krav, der er nødvendige for at sikre en harmonisk udvikling på arbejdsmarkedet og samtidig forhindre konkurrencefordrejninger. Arbejdstagernes fri bevægelighed er en af de grundlæggende frihedsrettigheder, der anerkendes i traktaten; adgangen til visse erhverv (f. eks. i den juridiske sektor eller på sundhedsområdet) kan imidlertid afhænge af visse betingelser, bl. a. kvalifikationer, der alt efter tilfældet er genstand for samordning eller anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse. Den fri etableringsret garanteres ligeledes af traktaten og vedrører økonomiske aktiviteter, der udøves af fysiske personer, som ikke er lønmodtagere, og selskaber. Det fri bopælsvalg kan ligeledes gøres til genstand for minimumsbetingelser vedrørende midler til underhold og dækning af en sygeforsikring, når der ikke udøves en erhvervsmæssig aktivitet i det pågældende land. Sammendrag Ifølge gældende lovgivning har udlændinge grundlæggende samme rettigheder med hensyn til arbejdsvilkår og social sikring, med visse undtagelser, som er forbundet med fast bopæl. En arbejdstilladelse udstedes på betingelse af, at der ikke er en passende lokal arbejdstager til rådighed på området for mulig beskæftigelse. Arbejdstilladelser udstedes normalt kun for et år og kun for arbejde hos en arbejdsgiver. I tilfælde hvor arbejdstageren mister sit arbejde, må han forlade landet. Udenlandske arbejdstageres familie har ikke ret til at arbejde. Staten har mulighed for at tage yderligere initiativer til økonomisk og social integration af udlændinge. Slovenien er ved at udarbejde en ny lovgivning om indvandring efter europæiske standarder og principper, som vil behandle disse spørgsmål. Vedrørende uddannelse har den slovenske regering gjort en stor indsats for at skabe overensstemmelse med EU-direktiver. Slovenien har stort set overtaget Fællesskabets regelværk på området. Strukturerne (ministerier og offentlige organer) er til stede for mange erhverv, men det er nødvendigt at styrke dem. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Slovenien har gjort store bestræbelser for at tilpasse sin sociale lovgivning til EU's standarder. Med små undtagelser anerkendes princippet om ikke-forskelsbehanding mellem statsborgere og udlændinge, der har legal bopæl i landet, allerede i slovensk lovgivning. Derfor skulle det ikke give problemer at gennemføre princippet om lige behandling af de arbejdstagere fra EU, som allerede har legal bopæl i Slovenien. Gældende begrænsninger top ledelsesposter vil blive afskaffet med den nye selskabslovgivning, som er planlagt vedtaget ved udløbet af 1997. for beskæftigelse af udenlandske arbejdstagere på Hovedparten af fællesskabets regelværk vedrørende gensidig anerkendelse af diplomer og kvalifikationer er allerede blevet overtaget. Der findes dog stadig vigtige områder, hvor det fortsat er nødvendigt at gøre en indsats. Fuld tilnærmelse vil blive gennemført på mellemlang sigt. 50 Uddannelse er samordnet i direktiver for syv forskellige erhverv, men er endnu ikke bragt på linje med Fællesskabets regelværk, Erhvervsfaglige strukturer (som erhvervskamre og Integrationsprocessen med sammenslutninger) erhvervssammenslutninger i EU forløber godt (f. eks. opfylder ingeniørdiplomerne allerede de mindste europæiske standarder. for mange erhverv. findes Konklusion Politikken vedrørende indvandring og arbejdstilladelser håndteres restriktivt, men lovændringer er under vejs. Der er fortsat områder, der skal tilpasses, med hensyn til gensidig anerkendelse af diplomer. Slovenien er på det rene med, at der fortsat er problemer, som må løses med hensyn til den fri bevægelighed for personer. Fra el teknisk synspunkt vil det blive nødvendigt med forskriftstilpasningcr på mellemlang sigt. b) Afskaffelse af kontrol af personer ved de indre grænser Den fri bevægelighed i henhold til EF-traktatens artikel 7 A, dvs. afskaffelsen af kontrol af alle personer uanset nationalitet ved de indre grænser, er endnu ikke virkeliggjort i fuldt omfang på fællesskabsplan. Afskaffelsen af personkontrollen afhænger af, at der vedtages et stort antal ledsageforanstaltninger, hvoraf nogle endnu ikke er blevet godkendt og gennemført af medlemsstaterne (jf. afsnittet om retsvæsen og indre anliggender). Derimod er dette mål nået af et begrænset antal medlemsstater på grundlag af Schengen-konventionen, der allerede anvendes af syv medlemsstater, mens seks andre forbereder sig på at tage den i brug. Traktatforslaget sigter mod at lette opnåelsen af dette mål inden for rammerne af Unionen ved at indføre et nyt kapitel om et "område for frihed, sikkerhed og retfærdighed" samt ved at integrere Schengen-aftalen i EU-traktaten. Slovenien har givet udtryk for sit ønske om og sin vilje til at opfylde bestemmelserne i Schengen-aftalen. Landet er begyndt at forberede dette og har i denne forbindelse anmodet om bistand fra medlemsstaterne, navnlig med hensyn til at styrke grænsekontrollen. Nødvendige ændringer til grænsekontrolloven og loven om udlændinge indgår allerede som en del af regeringens treårige lovgivningsprogram. Generel evaluering 1. Sloveniens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af lovgivningen i forbindelse med hvidbogen er opsummeret i bilaget. Af tabellen fremgår det, at Slovenien pr. 30. juni 1997 forventer at have gennemført 415 af de 899 direktiver eller forordninger, der er omhandlet i hvidbogen, i sin nationale lovgivning. Disse oplysninger vedrører den lovgivning, som Slovenien allerede har gennemført eller kontrolleret, om den er forenelig med fællesskabsreglerne. Dette indebærer ikke en stillingtagen til teksternes forenelighed, hvorom Kommissionen ikke kan udtale sig på nuværende tidspunkt. 2. For samtlige områder, der er forbundet med det indre marked, særlig områder som regnskabsaflæggelse, gensidig anerkendelse af erhvervsfaglige kvalifikationer og intellektuel ejendomsret, er grundlaget i fællesskabslovgivningen næsten på plads. Hovedparten af 51 foranstaltningerne er helt eller delvis gennemført ifølge de slovenske myndigheders evaluering, uden at Kommissionen dog på nuværende stadium kan udtale sig om, hvorvidt de er fuldt ud forenelige med fællesskabsbestemmelserne. Slovenien skal imidlertid fortsat gøre en betydelig indsats for at opnå fuld overensstemmelse med Fællesskabets regelværk. Det er også nødvendigt at styrke koordineringen og gennemførelsen af den nationale strategi for tilnærmelse af lovgivningerne. lovgivningsmæssig 3. Trods de bestræbelser, der er gjort, bør de resultater, der er konstateret i gennemførelsen af tekster, som er vedtaget for ganske nylig, dog ledsages af konkrete foranstaltninger for gennemførelse samt indførelse af en effektiv administrativ infrastruktur. Det er nødvendigt indkøb, forsikring, frihed for med et betydeligt arbejde på områderne offentlige kapitalbevægelser, vareoverensstemmelsesvurdering og standardisering samt indirekte beskatning. Gennemførelse og håndhævelse bør betragtes som en integreret del af den slovenske før-tiltrædelsesstrategi, som skulle nå videre end den primære lovgivning og også omfatte tekniske standarder. Det bør erindres, at Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt ikke kan udtale sig om virksomhedernes, og navnlig de små og mellemstore virksomheders, evne til at iværksætte Fællesskabets regelværk. 4. Uafhængigt af de specifikke aspekter i forbindelse med landbruget vil det først være muligt at afskaffe kontrollerne ved Unionens indre grænser, når der er sket en tilstrækkelig harmonisering af lovgivningerne. Dette forudsætter en gensidig tillid, der bl. a. hviler på forvaltningerne på rette niveau (f. eks. betydningen af sikkerhedskontroller af visse produkter foretaget på afgangsstedet). Det var kun muligt at skabe et område uden grænser pr. 1. januar 1993, fordi alle formaliteter og kontroller ved medlemsstaternes indbyrdes grænser afskaffedes. Det drejer sig bl. a. om særlig tekniske kontroller (bl. a. af varers sikkerhed), veterinære, sanitære, plantesundhedsmæssige, økonomiske og kommercielle kontroller (f. eks. bekæmpelse af efterligninger) samt sikkerheds- og miljømæssige kontroller (våben, affald osv. ). tilfælde var afskaffelsen kun mulig ved at I de fleste iværksætte fællesskabsforanstaltninger, der tillod en harmonisering af reglerne for bevægelighed og markedsføring (især vedrørende produktsikkerhed) og evt. lade kontroller og formaliteter finde sted internt i området eller på medlemsstaternes marked (bl. a. vedrørende moms og punktafgifter, kontrol af dyrs og planters sundhed eller indsamling af statistiske oplysninger). indføre og En del af Sloveniens nuværende grænse vil blive Unionens ydre grænse. Dette vil indebære en styrkelse af grænsekontrollen (jf. afsnittet om told). I betragtning af den samlede vurdering, der kan foretages på forhånd, og af hastigheden i arbejdet på de forskellige berørte områder er der i dag anledning til at tro, at Slovenien vil være i stand til - på mellemlang sigt - at gennemføre alle de retsakter, der er nødvendige for at afskaffe kontrollen ved de indre grænser og overføre denne kontrol til Unionens ydre grænse. 52 5. Slovenien har allerede vedtaget betydelige dele af regelværket vedrørende det indre marked. Kommissionen er imidlertid endnu ikke i stand til at tage stilling til alle foranstaltninger, som Slovenien har anmeldt som gennemført. I alle tilfælde har fremskridtene været begrænset til nogle vigtige sektorer, navnlig liberalisering af kapitalbevægelser, indirekte beskatning og tekniske forskrifter og standarder. På de fleste områder må håndhævelsen forbedres. Det vil være nødvendigt med en stor indsats for at styrke forvaltningen. Hvis der gøres en betydelig indsats, eller indsatsen øges på områder, hvor der kun langsomt gøres fremskridt, bør Slovenien på mellemlang sigt kunne vedtage og gennemføre hovedparten af lovgivningen vedrørende det indre marked samt gøre de nødvendige fremskridt med hensyn til håndhævelsesmekanismeme, så landet kan deltage fuldt ud i det indre marked. 53 Konkurrence Det Europæiske Fællesskabs konkurrencepolitik bygger på traktatens artikel 3, litra g), der fastsætter, at Fællesskabet skal have en ordning, der sikrer, at konkurrencen inden for det indre marked ikke fordrejes. De vigtigste anvendelsesområder er anti-trust og statsstøtte. Europaaftalen indeholder bestemmelser om anvendelse af forholdsreglerne beskrevet i artikel 85 of 86 i Traktaten (aftaler mellem virksomheder/misbrug af dominerende position) og artikel 92 (statsstøtte) og om, at der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser på disse områder senest tre år efter aftalens ikrafttræden. Den fastsætter desuden, at Slovenien skal bringe sin lovgivning i overensstemmelse med Fællesskabets på konkurrenceområdet. refererer Hvidbogen til den gradvise anvendelse af ovennævnte bestemmelser og bestemmelserne i fusionsforordningen (4064/89) og artikel 37 og 90 (monopoler og særlige rettigheder). Sammendrag Konkurrencen reguleres i øjeblikket på basis af lov om beskyttelse af konkurrencen (den slovenske statstidende nr. 18/1993 af 9. april 1993). Kontoret for konkurrencebeskyttelse er den eneste myndighed, der har ansvaret for gennemførelsen af loven. Det blev officielt oprettet i oktober 1994 og er ansvarligt over for ministeriet for økonomiske forbindelser og udvikling. For at bringe monopolsektorer eller sektorer, som indtager en dominerende stilling, som f. eks. telekommunikation, transport, posttjenester og energi, på linje med de aktuelle og forudseelige forhold i EU er der allerede enten truffet de nødvendige foranstaltninger, eller sådanne er under udarbejdelse. Ifølge de foreliggende oplysninger findes der ingen handelsmonopoler i Slovenien. Hvad angår statsstøtte, findes der endnu ingen myndighed med ansvar for tilsyn med statsstøtte, men den nødvendige lovgivning for udpegelse af denne myndighed og om tilsyn med statsstøtte i Slovenien er under udarbejdelse. Der foreligger for nærværende ingen pålidelig opgørelse over statsstøtte. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Der kræves en række ændringer af loven om beskyttelse af konkurrencen for at bringe den på linje med EF-konkurrencereglerne. Det gælder hovedsagelig dens anvendelsesområde (sektorer som transport, oplagring og service er udelukket), indførelse af forbud mod restriktive aftaler og definition af dominerende stilling og misbrug af dominerende stilling. Der kræves en yderligere afklaring vedrørende procedurerne for joint ventures og fusionskontrol. Bestemmelserne vedrørende undersøgelser, forretningshemmeligheden og ret til forsvar skal udvikles yderligere. Det nye lovforslag om konkurrence vil, hvis det bliver vedtaget, i høj grad hjælpe til at indfri disse krav. 54 Slovenien har tilsyneladende indledt en politik for liberalisering og åbning for konkurrence i traditionelle monopolsektorer som f. eks. telekommunikation og posttjenester. Der kræves yderligere oplysninger til, at der kan foretages en ordentlig vurdering af situationen i andre sektorer. Der føres ikke tilsyn med statsstøtte, og der foreligger derfor til dato ingen pålidelige oplysninger herom. Udarbejdelse af en opgørelse over statsstøtte og oprettelse af en tilsynsmyndighed bør være en prioritet. Støtteopgørelsen skal omfatte al støtte, der ydes af statslige, regionale eller lokale myndigheder eller med statslige midler. Det er også af afgørende betydning, at der afsættes tilstrækkeligt personale og tekniske faciliteter til at føre en troværdig kontrol med statsstøtte. Afskaffelsen af eksportstøtteforanstaltningernc er et skridt i den rigtige retning, men visse foranstaltninger udgør driftsstøtte, som kun tillades på meget strenge betingelser. På grund af manglende gennemsigtighed er det ikke klart, om disse betingelser er opfyldt. Der er på ret kort tid gjort en betydelig indsats for at udarbejde en opgørelse over bestående statsstøtte. Regeringen er også gået i gang med at udarbejde og vedtage de nødvendige regler til at indføre statsstøttekontrol og er i færd med at udpege en tilsynsmyndighed. Foruden vedtagelse af lovgivning, der ligger tilstrækkelig nær EU's, kræves det til en troværdig håndhævelse af konkurrencelovgivningen, at der etableres velfungerende anti trust- og statsstøttetilsynsmyndigheder. Det forudsætter tillige, at retssystemet, den offentlige forvaltning og de relevante økonomiske beslutningstagere har en tilstrækkelig forståelse af konkurrencelovgivningen og -politikken. Konklusion lovgivningstilnærmclsen på anti-trust-området er ikke i øjeblikket Omfanget af tilfredsstillende. Hvis del nye imidlertid vedtages, vil til nærmel sesproecssen være nær sin afslutning. Kontoret for konkurrencebcskyttelse skal styrkes, for at det kan håndhæve lovgivningen på en troværdig måde. lovforslag om konkurrence Hvad angår statssttøtte, er kravene om gennemsigtighed og tilsyn endnu ikke opfyldt. Slovenien vil skulle gøre en betydelig indsats for at opfylde disse krav på mellemlang sigt. På grund af manglende erfaringer i øjeblikket på dette felt, bliver det nødvendigt med et nært samarbejde med Kommissionen i den kommende tid. Det ser desuden ud til, at der i visse sektorer findes eksklusive eller særlige rettigheder, som eventuelt ikke er forenelige med Fællesskabets regelværk. Dette problem vil skulle angribes i nær fremtid. 55 3. 2 Innovation Informationssamfundet Nuværende situation Kombinationen af informationsteknologi og telekommunikation kan få store økonomiske og samfundsmæssige virkninger. I Slovenien negligeredes disse muligheder før 1989, men det var i almindelighed ikke tilfældet for uddannelse. Følgen heraf synes at være blevet, at efterspørgslen efter computere er vokset kraftigt, og mere end man skulle forvente på grundlag af BNP-tallet pr. indbygger. Tallet for værtscomputere på Internet (7,4 pr. 1000 indbyggere), der kan tages som et relativt mål for, hvor langt udviklingen frem mod informationssamfundet er kommet, tyder på, at Slovenien i dag har nået EF-gennemsnittet. Hvis internettilslutningerne følger samme vækstmønster, kan teleinfrastrukturen, som for fortsat hæmme tiden er cirka ni år bagud informationssamfundets udvikling. til EF-gennemsnittet, forhold i til en Den statsejede akademiske forretningsmæssigt orienteret forbindelser mellem universiteter, skoler, forskningsinstitutioner og biblioteker. Siden 1996 er der opstået flere andre internetudbydere, herunder Telekom Slovcnije's tjenester. internetudbyder, ARNES, har vokset sig op tjenesteleverandør, der knytter Konklusion Den stærkt avancerede infrastruktur og det nationale uddannelsessystems høje kvalitet giver forventninger om, at Slovenien vil virkeliggøre informationssamfundets muligheder før gennemsnittet af øst- og centraleuropæiske lande. 56 Uddannelse og ungdomsanliggender I EF-traktatens artikel 126 og 127 hedder det, at Fællesskabet bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau og iværksætter en erhvervsuddannelsespolitik, hvis mål er at udvikle den europæiske dimension på uddannelsesområdet, at lette tilpasningen til den industrielle udvikling og at fremme arbejdsmarkedets fleksibilitet ved hjælp af erhvervsuddannelsestiltag. Europaaftalen rummer bestemmelser om samarbejde med henblik på at højne uddannelsesniveauet og forbedre de erhvervsuddannelsesmæssige kvalifikationer. Hvidbogen rummer ingen foranstaltninger på dette område. Sammendrag Sloveniens udgifter til uddannelse andrager 5,8% af BNP. De udgør 12,6% af statens budget. Der er 820 skoler, 305 000 skolelever, 40 000 studerende og 23 000 lærere i Slovenien. Siden 1990 har den politiske prioritering i stadig højere grad fokuseret på imødekommelse af forbindelsen mellem de markedsøkonomiske behov med hovedsigte at uddannelsessektoren på den ene side og arbejdsmarkedet på den anden. styrke seks I 1996 blev der med hvidbogen om uddannelse i Den Slovenske Republik udstukket rammer for en omfattende lovreform af det nationale uddannelsessystem. På grundlag heraf er der vedtaget finansieringen af uddannelsessystemet, (2) førskoleundervisning, (3) primærskolerne, (4) gymnasiet, (5) erhvervsuddannelserne og (6) voksenuddannelserne. I 1993 blev der vedtaget en lov om de højere uddannelser, der fokuserede på en omstrukturering af universiteterne og etablering af ikke-universitære institutioner for diverse videregående uddannelser. (1) Struktureringen og som regulerer: love, TEMPI 'S-programmet har bidraget til opfyldelsen af målene for en reform af de højere uddannelser og skabt grundlag for et samarbejde med videregående uddannelsesinstitutioner i EU. Ca. 15% af den samlede slovenske befolkning tilhører aldersgruppen mellem 15 og 25 år (den aldersgruppe, der er berettiget til at deltage i Ungdom for Europas program). I de seneste år er der gennemført en lang række foranstaltninger på ungdomsområdet med henblik på at styrke ungdomsorganisationernes rolle i samfundet og tilvejebringe faciliteter til de unges aktiviteter. Der er etableret et landsdækkende oplysnings- og rådgivningscenter for unge med et dertil hørende netværk på lokalt plan, og der ydes støtte til de unges mobilitet og frivillige arbejde. Det er planen, at Slovenien begynder at deltage i Ungdom for Europas program fra og med 1998. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Den slovenske regering har gjort betydelige fremskridt med hensyn til en målretning af uddannelsessystemet hen imod en udvikling af menneskelige ressourcer, der passer til en mindre, aben markedsøkonomi, der skal være konkurrencedygtig på internationalt plan. Der bør dog udfoldes yderligere bestræbelser med hensyn til gennemførelsen af den fastlagte politik. 57 Med hensyn til uddannelsessektoren bør de budgetmæssige midler nu kanaliseres over til støtte for den prioritering, der er foretaget på uddannelsesområdet. Desuden bør der satses mere på en styrkelse af forbindelserne med forskning og udvikling og på en kraftigere orientering mod udviklingstendenserne på markedet. Slovenien begynder fra 1998 at deltage i Ungdom for Europas program, forudsat at Europaaftalen ratificeres. Det nationale kontor for Ungdom for Europa er endnu ikke blevet udpeget. Konklusion Set i et liltrædelsesperspektiv forventes der ikke at opstå større problemer på disse områder. 58 Eojskiiing og teknologisk udvikling I Fællesskabet sigter forskning og teknologisk udvikling, som fastsat i traktaten og i industris konkurrenceevne, øge rammeprogrammet, på at fremme den europæiske livskvaliteten og andre samt fællesskabspolitikker. fremme bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse Europaaftalen vil åbne mulighed for samarbejde på dette område, navnlig gennem deltagelse i rammeprogrammet. Hvidbogen omfatter ingen direkte foranstaltninger på dette område. Sammendrag Den Nationale politik for forskning og teknologisk udvikling er fastlagt i det nationale forskningsprogram, der blev vedtaget i januar 1995. Den grundlæggende lovgivning på dette område er loven om forskningsaktiviteter, der blev vedtaget i 1991, og som forventes erstattet med en ny lov om finansiering og organisering af forskning og teknologi, der for øjeblikket er under udarbejdelse i ministeriet for forskning og teknologi. De aktuelle forskningsudgifter svarede til omkring 1,77% af BNP i 1995 (op fra 1,46% i 1993), hvoraf 0,75% afholdes af private virksomheder. Den slovenske regerings mål, som går ud på at øge denne procentdel til 2,5% inden år 2000, vil kræve store investeringer både fra den offentlige og den private sektor. To universiteter og mere end 40 forskningsinstitutter konkurrerer om begrænsede midler. Samtidig er der en generel tendens til at mindske offentlig finansiel støtte. Der ud over er der omkring 20 private fonde, der yder generel støtte, og sammenslutninger for udviklingen af denne sektor. Akademiet for videnskab og kunst og det nationale råd for forskning og udvikling har rådgivende funktioner i forbindelse med forskningspolitikken. Der er indført et program med fastlæggelse af prioriterede opgaver for forsknings- og teknologipolitikken og foranstaltninger, der skal fremme forbindelserne med industrien. De vigtigste prioriteter er bedre målretning af den finansielle støtte, øget privat finansiering, øget deltagelse i internationale forskningsprogrammer, ændret fokusering af budgetbevillingerne over imod virksomhedsrelateret anvendt forskning og bedre overførsel af knowhow. Regelmæssigt samarbejde med Det Europæiske Fællesskab indledtes i 1992 med det tredje rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Hidtil har samarbejdet navnlig været koncentreret i COPERNICUS (Specific Programme for Cooperation with CECs and NIS - særprogram for samarbejde med de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater) og er deltagelsen i det fjerde rammeprogram forholdsvis lav. Slovenien er medlem af COST (Europæisk Samarbejde om videnskabelig og teknisk Forskning) og EUREKA (European Research Coordination Agency - agentur for koordinering af europæisk forskning). Siden 1993 er statistikkerne på dette område forenelige med normerne i OECD. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Den overordnede omorganisering af de komplekse strukturer for forskning og teknologisk udvikling er skredet godt frem og tager sigte på at intensivere forbindelserne med den 59 økonomiske og industrielle udvikling. Der må imidlertid stadig gøres en betydelig indsats for at sætte nyt liv i den teknologiske udvikling i industrisektoren og udnytte potentialet i den til økonomisk udvikling. Der ydes støtte til privatisering af nationale forskning forskningsinstitutter. Der tilvejebringes yderligere finansielle ressourcer til forsknings- og network ing-infrastruktur, garantier og kapitalinvesteringer som startkapital eller risikovillig kapital. Hidtil har dette ikke ført til de forventede resultater, men der er rimelige gode udsigter til et opsving. Slovenien har erklæret, al det er interesseret i fuld associering med det femte rammeprogram. Konklusion Med henblik på tiltrædelse forventes der ikke større problemer på dette område. Tiltrædelse vil være til gensidig fordel. 60 Telekommunikation Målsætningerne for EU's telekommunikationspolitik er at afskaffe hindringerne for, at enhedsmarkedet for teleudstyr, -tjenester og -net kan fungere effektivt, at åbne tredjelandes markeder for virksomheder fra EU og at sikre, at privatpersoner og virksomheder overalt i EU har adgang til moderne teletjenester. Målene nås gennem harmonisering af standarder og vilkår for udbud af tjenester, liberalisering af markederne for terminaludstyr, tjenesteydelser og net samt vedtagelse af de nødvendige forskrifter. De direktiver og politikker, der skal til, er på plads, men liberaliseringen af offentlig taletelefoni og den tilhørende infrastruktur udsættes et år eller to ud over 1998 i visse medlemsstater. Europaaftalen omfatter samarbejde om at forbedre standarder og praksis med henblik på en tilnærmelse til El I-niveauet inden for post- og teletjenester, standardisering, regulerings- politik og modernisering af infrastruktur. Hvidbogen fokuserer på tilnærmelse af lovgivning, net og tjenester, efterfulgt af yderligere tiltag til en gradvis liberalisering af sektoren. Sammendrag Da Slovenien blev uafhængigt, var dets telekommunikationssystem stadig intakt. Dæknings graden for telefoni er steget fra 24,1% i 1991 til 33,3% i dag. Digitaliseringen af nettet er langt fremme og var midt i 1995 nået op på 66% for så vidt angår transmissionskapacitet og 46% for koblingskapaciteten. De gældende love og bestemmelserne for sektoren omfatter den tidligere jugoslaviske lov om telekommunikationssystemer af 1988, en ny lov om telekommunikation af maj 1997 og dekret af 1995 om typegodkendelse, certificering og prøvning af terminaludstyr. Operatøren af det offentlige net, Telekom Slovenije, har monopol på taletelefoni indtil år 2000. Selskabet har et datterselskab, der driver de to mobilnet, hhv. et analogt og et digitalt. Andre tjenester er liberaliseret. Statens andel i Telekom Slovenije udgør 76% og vil blive yderligere reduceret med ca. en tredjedel for at gøre organisationen mere fleksibel og kommerciel. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Liberaliseringsgrad Der er ikke sket de store fremskridt i liberaliseringen, men de seneste erklæringer fra rege ringen tyder på, at åbningen af markedet er ved at tage fart. Dermed står Telekom Slovenije over for en større udfordring. Selskabet har eneret på drift af det faste net og udbud af taletelefoni indtil 1. januar 2001 og har endvidere et datterselskab, der driver de to mobilnet, hhv. et analogt og et digitalt. Markedet for tillægstjenester er liberaliseret. Regeringen har til hensigt at give driften af endnu et GSM-mobilnet i udbud sidst i 1997. Tilnærmelse til EU-lovgivningen En ny lelekommunikalionslov blev vedlaget af parlamentet den 28. maj 1997. Det undersøges loven er i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Et dekret om for øjeblikket, om typegodkendelse, eertilicering og prøvning af terminaludstyr blev udstedt i 1995. Efter vedtagelsen af dekreterne til gennemførelse af telekommunikationsloven og vedtagelse af udkastet til dekret om frekvenstildeling kan det forventes, at Slovenien vil harmonisere den 61 resterende del af lovgivningen med EU-lovgivningcn inden år 2000. Det vil være nødvendigt at øge den administrative kapacitet for at løse denne opgave. I juni 1997 tog regeringen fat på at justere takstsystemet ved at øge taksterne for lokal trafik (med 9%) og reducere taksterne for andre opkald (med 18%). Lokaltaksten er blandt de laveste i regionen, men tilslutningsafgiften for nye abonnenter er meget høj. Der er endnu ikke almen adgang til teletjenester, og myndighederne vil utvivlsomt se nøjere på operatørernes forsyningspligt, efterhånden som nettet udvides til mindre udviklede områder. Infrastruktur Dækningsgraden for telefoni er steget fra 24,1 tilslutninger pr. 100 indbyggere i 1991 til 33,3 tilslutninger pr. 100 indbyggere i 1997 (gennemsnittet for Irland, Portugal og Grækenland er ca. 43,9), og i 1997 var 66% af nettet digitaliseret (gennemsnittet for Irland, Portugal og Grækenland er ca. 62,4%). Siden 1995 har der været udbudt ISDN-tjenester i to større byer. Efter planen skal dækningsgraden for telefoni op på 40% inden år 2000. Digitaliseringen af transitnettet forventes ikke at være færdig før år 2010. Der er ca. 220. 000 kabel-tv- abonnenter, svarende til 90% af husstandene (fordelt på 100 netoperatører). Der er foreløbig kun få direkte udenlandske investeringer i telesektoren. Den eneste mobilnetoperatør, Mobitel, er et datterselskab af Telekom Slovenije, og operatøren af personsøgetjenester, Teleray, er et privat slovensk selskab. I 1996 modtog Telekom Slovenije et lån på 35 mio. ECU fra et konsortium af udenlandske banker. Sektorens konkurrenceevne I 1995 var der 5 ansatte pr. 1000 tilslutninger sammenlignet med 6,2 i gennemsnit for Grækenland, Portugal og Irland, og den gennemsnitlige ventetid på en telefontilslutning var 1,8 år. Prisen på en standardtilslutning til erhvervsformål (283 ECU) ligger på et mellemniveau i forhold til priserne i de øvrige lande i regionen. Indtægten pr. tilslutning (ca. 344 ECU i 1995), er den højeste i regionen. Den burde give Telekom Slovenije tilstrækkeligt overskud til yderligere investeringer. Sektoren vil dog kun være i stand til at klare sig under konkurrencevilkår, hvis der gøres en kraftig indsats for at indføre mere omkostningsægte takster. Konklusion Den slovenske telesektor vil - med en moderne infrastruktur og et avanceret tjenesteudbud - på lidt længere sigt kunne nå op et niveau, der svarer til visse EU-medlemsstaters. Det skulle være muligt at bringe forholdene i overensstemmelse med EU-lovgivningen på lidt længere sigt, forudsat at alle områder hurtigt liberaliseres. Operatøren af det offentlige net skulle være i stand til al tage konkurrencen op, hvis der gennemføres en takstreform inden år 2000. 62 Av-sektoren Formålet med den gældende fællesskabsret vedrørende av-sektoren er, som led i det indre marked, at sikre adgangen til og den frie bevægelighed for audiovisuelle tjenester inden for EU samt at fremme den europæiske programindustri. Direktivet om "fjernsyn uden grænser", som finder anvendelse på alle tv-radiospredningsorganer, uanset transmissionsmåden (jordbaseret, satellit, kabel), og uanset om organerne er private eller offentlige, omfatter den pågældende fællesskabsret og fastslår de grundlæggende regler for transnational tv- radiospredning. Hovedformålene er: at sikre den frie bevægelighed for tv-programmer i medlemsstaterne, at fremme produktionen og distributionen af europæiske audiovisuelle produktioner (gennem bestemmelser om, at et vist minimum af sendetiden skal være forbeholdt europæiske produktioner og programmer produceret af uafhængige producenter), at fastsætte grundlæggende normer for tv-reklame samt at sikre beskyttelsen af mindreårige og retten til berigtigelse. Europa-aftalen omhandler samarbejde om fremme og modernisering af den audiovisuelle industri og harmonisering af lovgivningsmæssige aspekter af den audiovisuelle politik. Direktiverne om "fjernsyn uden grænser" er en fase I-foranstaltning i hvidbogen. Sammendrag Lovgrundlaget for av-sektoren udgøres af loven om offentlige medier og loven fra 1994 om Sloveniens nationale radio- og tv-selskab. Det største tv-radiospredningsorgan er public service organet RTV Slovenia, men markedet omfatter også en række andre tv-organer. støtte finansiel særlig Der ydes samfinansieringsordning. Der ydes støtte for at fremme investeringer i produktioner af uafhængige producenter, europæiske produktioner og nationale film- og videoproduktioner. Der foreligger ikke nærmere oplysninger om filmdistribution. til programmer, der produceres under en Vurdering uf den nuværende og fremtidige situation Av-seklorcn i Slovenien forsøger at genetablere sig efter store omvæltninger i de senere år, og den er præget af hurtig vækst og stadig forandring. Sektorens mulighed for reelt at overholde fællesskabsretlen alhænger af, om programindustriens kapacitet forbedres, således at den kan imødegå de store udfordringer, som en lovgivningsmæssig ramme indebærer. Sloveniens lovgivning på av-området er delvis forenelig med EU-kravene. Der er mangler på en række områder, herunder modtagefrihed, fremme af europæiske værker, produktioner af uafhængige producenter og nye produktioner, placering af reklameindslag, beskyttelse af mindreårige samt regler for reklame. Den slovenske regering har meddelt, at det er dens ønske i løbet af 1998 at få vedtaget en lovgivning, der bringer Slovenien på linje med EU- reglerne. 63 Konklusion Forudsat at de nødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger indføres inden for den forudsete tidshorisont og ledsages af den nødvendige strukturtilpasning inden for industrien, skulle Slovenien være i stand til på mellemlang sigt at opfylde EF-kravene inden for den audiovisuelle sektor. 64 3. 3. ØKONOMISKE OG FISKALE ANLIGGENDER Økonomisk og monetær union På det tidspunkt, hvor Slovenien tiltræder, vil ØMU'en være gået ind i tredje fase. Dette vil medføre betydelige ændringer for samtlige medlemsstater, herunder dem, der ikke deltager i euro-zonen. Alle medlemsstater , også de nye, vil komme til at deltage fuldt ud i Den Økonomiske og Monetære Union. Deres økonomiske politik vil være et anliggende af fælles interesse, og de vil blive inddraget i samordningen af den økonomiske politik (nationale konvergensprogrammer, overordnede økonomiske retningslinjer, multilateral overvågning, procedure i tilfælde af for stort underskud). De skal overholde stabilitets- og vækstpagten, må ikke direkte lade deres centralbank finansiere offentlige underskud eller give offentlige myndigheder privilegeret adgang til finansieringsinstitutter, og de skal have gennemført liberal iseringen af kapitalbevægelser. Tiltrædelsen indebærer et snævrere samarbejde med EU om monetære spørgsmål og valutakurser. Dette vil kræve strukturreformer til styrkelse af den monetære politik og valutakurspolitikken. Medlemsstater, der ikke deltager i euro-zonen, skal være i stand til at føre en selvstændig monetær politik og i begrænset omfang deltage i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB). Deres centralbanker skal være uafhængige, og deres vigtigste mål skal være at sikre prisstabilitet. Den monetære politik skal gennemføres ved hjælp af markedsbaserede instrumenter og fungere effektivt i den forstand, at dens impulser hurtigt far virkning for økonomien. Derfor skal reformpolitikken videreføres med henblik på at eliminere de faktorer, der hindrer en effektiv monetær politik, f. eks. utilstrækkelig konkurrence i banksektoren, utilstrækkelig udvikling af de finansielle markeder og problemet med "dårlige lån" inden for banksektoren. Endelig skal samtlige medlemsstater behandle deres valutakurspolitik som et anliggende af fælles interesse og være i stand til at stabilisere deres vekselkurser ved hjælp af en mekanisme, som der endnu ikke er truffet afgørelse om. Da medlemskab af Den Europæiske Union indebærer accept af, at målet er at etablere ØMU'en, skal Slovenien på længere sigt opfylde konvergenskriterierne, selv om det ikke nødvendigvis vil blive krævet ved tiltrædelsen. Selv om opfyldelse af konvergenskriterierne ikke er en forudsætning for EU-medlemskab, vil disse fortsat være vigtige referencepunkter for en stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik, og de skal derfor fra et vist tidspunkt permanent være opfyldt af alle nye medlemsstater. Det er derfor af afgørende betydning, at der med held gennemføres systemændringer og markedsorienterede strukturreformer. Sloveniens økonomiske situation og de hidtil opnåede fremskridt er analyseret i tidligere kapitler af denne udtalelse. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Den slovenske centralbank er ret uafhængig af regeringen. Dens chef udpeges af parlamentet, og banken er eneansvarlig for gennemførelsen af den monetære politik. Centralbankens officielle mål er at sikre den nationale valutas stabilitet og dermed implicit prisstabiliteten. Loven om centralbanken er ikke fuldt ud forenelig med traktatens forbud mod at finansiere budgetunderskud, men den sunde skattepolitik, der hidtil er ført, har gjort centralbankens finansiering af sådanne underskud overllødig. 65 Sloveniens monetære politik har vist sig at være ret effektiv, når det drejer sig om at reducere inflationen. I 1996 var inflationsraten encifret. Men flere faktorer stiller sig hindrende i vejen for en effektiv monetær politik. Privatiseringen af statsejede banker og omstruktureringen af hele banksektoren er skredet godt frem efter en ret langsom start. Selv om mængden af dårlige lån er blevet reduceret, udgør de stadig et problem. Mangelen på statsobligationer, der skyldes den sunde skattepolitik, gør det vanskeligt for centralbanken at styre pengeforsyningen ved hjælp af indirekte instrumenter. Dertil kommer, at den kraftige indeksering af økonomien holder udlånsrenten på et højt niveau, hvilket afholder virksomhederne fra at optage banklån og reducerer den monetære politiks evne til at påvirke den reale økonomi. Den kraftige indeksering er også grunden til den massive tilstrømning af spekulativ kapital. En sådan kapitaltilstrømning udgør en trussel for centralbankens evne til at styre de pengepolitiske størrelser. De vanskeliggør også inflationsbekæmpelsen. Hvis de steriliseres, udgør de endvidere en kilde til ekstra budgetudgifter. Endelig er der altid en risiko for, at kapitalstrømmen vender og sætter landets valuta under hårdt pres. I begyndelsen af 1996 indførte de slovenske myndigheder bestemmelser om kontrol med kapitalbevægelser for at begrænse dette fænomen. Disse foranstaltninger, der er i strid med Europa-aftalen, er stadig i kraft. Slovenien har siden midten af 1992 hall et valutakurssystem baseret på styret flydning. I praksis har den slovenske Tolar været knyttet til DM. Valutakurspolitikken kombineret med et positivt inflationsspænd og en kraftigt indekseret økonomi førte til en massiv tilstrømning af spekulativ kapital i perioden 1992-1994. I 1995 indførte de slovenske myndigheder en mere afslappet valutakurspolitik. Det medførte først en opskrivning, men siden har valutakursen været langsomt faldende. Der er næsten balance på de løbende poster. Konklusion Det er endnu for tidligt at udtale sig om, hvorvidt Slovenien på tiltrædelsestidspunktet vil være i stand til at deltage i euro-zonen. Det vil afhænge af, hvorvidt landet far held med strukturændringerne, så det kan opfylde og til stadighed overholde konvergenskriterierne, hvilket imidlertid ikke er en forudsætning for tiltrædelse. Sloveniens deltagelse i ØMU'ens tredje fase som ikke-medlem af euro-zonen skulle ikke give problemer på mellemlang sigt. Det er dog vigtigt, at lovgivningen om centralbanken gøres fuldt ud forenelig med EP-reglernc, og at banksektoren omstruktureres. Endelig bør der vedtages en monetær politik, der er i stand til at dæmpe tilstrømningen af spekulationskapital uden systematisk at gribe til kontrol med kapitalbevægelser. 66 Iteskiiinjflg Den gældende fællesskabsret om direkte beskatning berører hovedsagelig enkelte sider af selskabsskatten og kapitaltilførselsafgiften, mens de fire friheder i EF-traktaten har en mere omfattende indvirkning på medlemsstaternes afgiftssystemer. Den gældende fællesskabsret på området indirekte beskatning består først og fremmest af harmoniseret lovgivning om moms og forbrugsafgifter. Dette omfatter anvendelse af en ikke- kumulativ generel forbrugsafgift (moms), som opkræves i alle led af produktionen og distributionen af varer og tjenesteydelser. Det betyder ens beskatning af indenlandske og udenlandske (import-)transaktioner. Den gældende fællesskabsret på momsområdet omfatter også overgangsordninger for beskatning af transaktioner mellem afgiftspligtige inden for EU. Hvad angår fællesskabsret harmoniserede beskatningsstrukturer og minimumsafgifter sammen med fælles regler om opbevaring og transport af varer, der er pålagt harmoniserede afgifter (herunder afgiftsoplag). Som resultat af gennemførelsen af det indre marked blev enhver form for fiskal kontrol ved Fællesskabets indre grænser afskaffet i januar 1993. forbrugsafgifter omfatter den gældende Den gensidige bistand mellem medlemsstaternes afgiftsmyndigheder er et vigtigt element i det administrative samarbejde i det indre marked. De pågældende direktiver dækker både direkte og indirekte beskatning. Europaaftalerne indeholder bestemmelser om tilnærmelse af lovgivningerne om indirekte beskatning. indeholder Hvidbogen i fællesskabsretten om indirekte beskatning (hovedsagelig de foranstaltninger, der blev iværksat i fællesskabet indtil 1993), og i etape II de foranstaltninger, som der derudover er behov for til gennemførelse af den gældende fællesskabsret om indirekte beskatning fuldt ud. i etape I de foranstaltninger, der udgør hovedkravene Sammendrag Direkte beskatning De to direktiver om selskabsbeskatning og konventionen om voldgiftslovgivning indeholder et system, der hviler på gensidighed. Pr. definition kan det derfor ikke forventes, at der indføres bestemmelser herom inden tiltrædelsen. Indirekte beskatning Næsten 70% af beskatningsprovenuet i løbet af de sidste 4 år hidrører fra indirekte skatter (f. eks. omsætningsafgifter og told) ; dette har fortsat med en opadgående tendens. Moms Slovenien anvender i øjeblikket ikke et momssystem, men pålægger i stedet det endelige forbrug en afgift, der kun erlægges i ét omsætningsled. Dette system minder kun meget lidt om det. Fællesskabet anvender. 67 Forbrugsafgifter Slovenien har endnu ikke noget forbrugsafgiftssystem, men lægger istedet værditold på mineralolier, alkohol og alkoholholdige drikkevarer samt tobaksvarer (undtagen cigaretter). Gensidig bistand Afgiftsmyndighederne har endnu ikke skullet indføre systemet til gensidig bistand over for afgiftsmyndighederne i EU-medlcmsstatcmc, da den gensidige bistand først vil træde i kraft ved tiltrædelsen. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Mmns Sloveniens medlemsskab af EU kræver, at der indføres et momssystem baseret på er baseret på Fællesskabets hovedprincipperne i Fællesskabets momslovgivning, men behøver nogle yderligere tilpasninger, så at momsloven kan opfylde kravene i den gældende fællesskabsret. slovenske momslovforslag system. Det forelagte Sloveniens strategi til gennemførelse af henstillingerne i hvidbogen vedrørende moms går ud på, at tier indføres et momssystem, og el forslag herom er forelagt det slovenske parlament til godkendelse. Det er tanken, at momsloven skal træde i kraft 1. januar 1999. Forbrugsafgifter Det gældende forbrugsafgiftssystem opfylder forskelsbehandling a visse importerede varer til fordel for indenlandske varer. ikke Fællesskabets krav og medfører Lovforslaget om forbrugsafgifter er udarbejdet og er til behandling i det slovenske parlament. Det forventes, at det træder i kraft 1. januar 1999. Den del af forslaget, der omhandler anvendelsesområde, dækning og afgiftsfritagelser, er detaljeret og i overensstemmelse med EF-direktiverne om harmonisering af forbrugsafgifternes struktur. Den del, der omhandler procedurerne, er mindre udbygget. Heri fastsættes det, at der skal indføres suspension af afgiften ved transport mellem afgiftsoplag og med et ledsagende dokument i stil med det dokument, der kræves anvendt i henhold til fællesskabsretten om forbrugsafgifter. Det er vigtigt at sikre, at reformen af forbrugsafgiftssystemet gennemføres fuldt ud og praktiseres effektivt, så at det er i overensstemmelse med EF-bestemmelserne om opbevaring og transport af varer. 68 Gensidig histand Ved tiltrædelsen skal der også iværksættes hensigtsmæssige ordninger for det administrative samarbejde og den gensidige bistand mellem medlemsstaterne. Disse krav er af væsentlig betydning for det indre markeds funktion. Konklusion Den gældende fællesskabsret på området direkte beskatning synes ikke at volde større vanskeligheder. Selv om man er ved at udarbejde en momslovgivning, er der fortsat tvivl om, hvorvidt Slovenien på mellemlang sigt skal kunne opfylde kravene i den gældende fællesskabsret, da landet endnu ikke har et moms- og forbrugsafgiftssystem. Det skulle være muligt for Slovenien at være med i den gensidige bistand, når afgiftsmyndighederne har opnået den nødvendige ekspertise på området. 69 Statistikker i Fællesskabets Hovedprincipperne regelværk vedrører objektivitet, pålidelighed, gennemsigtighed, fortrolighed (af de enkelte oplysninger) og udbredelse af statistikker. Desuden findes der et vigtigt sæt principper og praksis vedrørende anvendelse af europæiske og internationale klassifikationer, nationalregnskabssystemer, virksomhedsregistre og forskellige kategorier af statistikker. Europaaftalerne omfatter bestemmelser om samarbejde om udvikling af effektive og pålidelige statistikker i overensstemmelse med internationale standarder og klassifikationer. Hvidbogen indeholder ingen bestemmelser på dette felt. Sammendrag Sloveniens statistiske kontor er det centrale organ, der har til opgave at fremstille og udbrede officielle statistikker i Slovenien. Retsgrundlaget for de slovenske officielle statistikker er loven af 1995 om nationale statistikker. Vurdering af den nuværende og den fremtidige situation Den slovenske lovgivning er med enkelte undtagelser forenelig med de gældende standarder i Den Europæiske Union. Nogle spørgsmål vedrørende fortrolighed kræver en afklaring, og der forekommer mangler med hensyn til finansregnskaber, landbrugsstatistikker og udenrigshandelsstatistikker. Konklusion Slovakiet skulle være i stand til at opfylde EU-kravene vedrørende officielle statistikker i de kommende år. 70 3. 4 Sektorpolitikker Industrien initiativfrcmmende klima, udvikle virksomheder Fællesskabets industripolitik søger at forbedre konkurrenceevnen og således opnå bedre levestandard og højere beskæftigelse. Den tager sigte på at fremme tilpasningen til i hele strukturændringer, skabe et Fællesskabet, fremme industrielt samarbejde og sørge for at udnytte innovationspolitikkens, forskningspolitikkens og den teknologiske udviklingspolitiks industrielle muligheder bedre. Fællesskabets industripolitik er horisontal. De horisontale ideer overføres til de enkelte sektorer ved hjælp af sektormeddelelser. Fællesskabets industripolitik er resultatet af en kombination af forskellige virkemidler fra en række af Fællesskabets politikker. Den omfatter både virkemidler med sigte på markedets funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv. ). i Fællesskabet skal For at kunne klare konkurrencepresset og markedskræfterne ansøgerlandenes industri have nået et bestemt konkurrencedygtighedsniveau på tiltrædelsestidspunktet. Det skal fremgå, at ansøgerlandene fører en politik, der tager sigte på åbne, konkurrenceprægede markeder, i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 ("Industri"). Samarbejdet mellem Fællesskabet og ansøgerlandene inden for industri, investering, industriel standardisering og overensstemmelsesvurdering, således som dette er fastsat i Europaaftalen, er også en vigtig indikator for, at udviklingen går i den rigtige retning. Sammendrag Slovenien har en lille industrisektor i overensstemmelse med landets størrelse. Sloveniens samlede industriproduktion ligger i øjeblikkel på ca. 5,3 mia. ECU eller mindre end to gange Luxembourgs industriproduktion, og industriproduktionens andel af BNP er faldet fra 37% i 1990 til 32% i 1995. Fremstillingssektoren udgøres af lidt mere end 8000 virksomheder, hvoraf mere end 90% er på private hænder; flere hundrede virksomheder er stadig "kollektivt ejede'". Der er endnu ikke iværksat nogen lovgivning for statsejede virksomheder, som udgør ca. 30% af den slovenske økonomi. Der er en høj koncentration, idet 570 firmaer står for 80% af industriebs arbejdspladser, omsætning og eksport. De vigtigste sektorer er kemiske produkter, elektroteknik og maskinindustri, biler, tekstiler og beklædning samt papir og træ. Slovenien har været i stand til at bygge på sin gamle position som det mest avancerede fremstillingscentrum i det tidligere Jugoslavien, da Sloveniens industri var specialiseret i at forarbejde råvarer og halvfabrikata fra de sydlige republikker. Efter uafhængigheden har genoprettelsen stort set været vellykket, og man er kommet godt over tabet af det tidligere jugoslaviske marked. Industrien er nu mere eksportorienteret og importsystemet er liberalt. liberalisering og fjernelse af tekniske Regeringen har forpligtet sig til yderligere handelshindringer. Horisontale støttepolitikker, især vedrørende små og mellemstore virksomheder, regionaludvikling og virksomheders målrettede forskning og udvikling, er stadig i en lidlig udviklingsfase. 71 langsom vedtagelse af Industriproduktionen bremsedes i 1995 og 1996 bl. a. af svag efterspørgsmål på nogle vigtige eksportmarkeder, den høje vekselkurs for tolaren og dårligere konkurrenceevne i form af arbejdskraftomkostninger. Andre faktorer er høje renter, restriktioner for udenlandsk kapital i og og moderniseringen af industrien gået dårligere. Sektorer, der er særligt berørte er papir, tekstiler og beklædning, læder, levnedsmidler, jern og stål samt trykkerisektoren, medens andre sektorer som elektroteknik, forarbejdning af ikke-jernholdige metaller, kemiske produkter og træ fungerer forholdsvis godt. lovgivning. Som følge heraf er investeringerne Privatiseringen af den slovenske industri er stødt på nogle vanskeligheder, selv om mange virksomheder er godt ledet og veludstyrede, først og fremmest på grund af den indviklede blanding af garantmetoden, mulighed for medarbcjderovcrtagelse og andre metoder. Der er endnu ikke gennemført privatiseringer af offentlige forsyningsselskaber. De direkte udenlandske investeringer er ret små (1% af BNP) til trods for, at den politiske risiko synes ringe. Sloveniens industri, vigtigste produktionssektorer i 1995 Sektor Andel i % af Antal virk- somheder industricl I1VT Andel i % af beskæf tigelse i industrien Forarbejdning af råvarer (stål, metallurgi, cement, glas, keramik, papir og træ) 18 924 17,5 Maskiner og elektroteknik 15,5 1027 Tekstiler, beklædning, læder/fodtøj Levnedsmidler Biler Kemiske produkter Medicinalvarer Informalionstcknoloui lait 624 280 I 468 12 332 9 7 5 6 5,5 2,5 100 Industriproduktion udtrykt i % af BNP 32 20 14 6 5 5 2 2,5 100 Sammenlignet med andre CØL er produktiviteten inden for basisindustrierne (metallurgi, stål, glas, keramik, træ, papir, cement) forholdsvis høj. Den industrielle struktur inden for disse sektorer er karakteriseret ved, at den største del er små og mellemstore virksomheder. Der er 72 ingen kapacitctsoverskud af betydning. Privatisering er langt fremskreden i de fleste af disse sektorer. Stålindustrien er lille og privatiseringen går langsomt. Slovenien har en forholdsvis høj specialiseringsgrad og en stærk eksportkapacitet inden for ikke-jernholdige metaller (især aluminium) men også inden for dæk og papir. Slovenien har en fordel fremfor sine CØL-naboer, fordi landet har mere moderne skovbrugsbaserede industrier, og dermed større direkte udenlandske investeringer, navnlig fra EU-virksomheder. Det er en lille sektor, men kvaliteten er ofte på EU-niveau (især for cellulose, papir og trykkeriapplikationer). Slovenien kan derfor anses for at være en kommende konkurrent til EU-producenter på nogle nichemarkeder inden for papirsektoren, hvilkel kan ses af den betydelige eksport. Den omfattende privatisering har bidraget væsentligt til denne positive udvikling. Tekstiler og beklædning: De Heste af virksomheder i denne sektor er små og mellemstore virksomheder, men produktionen er koncentreret på et par store (irmaer. Nettoinvestcringcrne inden for beklædning modsvares af desinvestering i tekstilsektoren, hvilket tyder på en øget specialisering længere henne i produktionskæden. Lønomkostninger er blandt de højeste i CØL (men stadig lavere end i EU). De direkte udenlandske investeringer fokuserer på nye teknologier og modernisering af udstyr. Tekstil/bekædningsindustrien er allerede integreret i den europæiske produktionskæde, navnlig på grund af den udbredte passive forædlingsproces, der er baggrunden for 75% af den totale beklædningseksport. Levnedsmiddelindustrien: Denne sektor er lille i forhold til markedets størrelse, meget opsplittet og svag. Den eneste producent af biler er en fransk bilfabrikants datterselskab. Sektoren for kemiske produkter er lille, og Slovenien har ingen større virksomheder inden for petrokemiske produkter. Der er dog en slor dækproducent, der er etableret som et joint venture mellem en tysk/øslrigsk producent, og som er på højeste tekniske niveau og storeksportør. Medicinalvareindustrien er en af de største i Centraleuropa. Produktionen er nærmest koncentreret på tre virksomheder. Ca. 75% af produktionen eksporteres, først og fremmest til de andre CØL. Slovenske firma er også begyndt at afsætte nogle generika på EU-markedet. Sektoren er helt harmoniseret med gældende EU-lovgivning, og der er indført beskyttelse af produktpatenter. Der er dog fortsat problemer med håndhævelse af dette. Informationsteknologisektoren er lille men i god form. Det er et resultat af det tidligere Jugoslaviens langfristede teknologiudviklingsprogram, som havde prioriteret elektronik i den nationale økonomiske udvikling. Slovenien har en bemærkelsesværdig tradition inden for elektriske og (både underholdningselektronik og husholdningsapparater) og en betydelig eksport til EU. Produktionen bygger hovedsageligt på licensaftaler med store multinationale selskaber. forbrugerprodukter elektroniske Udsigterne for efterspørgslen inden for IT-sektoren i Slovenien er positive. Den førende virksomhed inden for produktion af telekommunikationsudstyr kan sikkert fortsat deltage i den verdensomspændende ekspansion, da den leverer komponenter og enheder til store multinationale selskaber. 73 Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Den slovenske industri startede på et produktionsniveau, som var meget højere end i nogen af de andre ansøgerlande og kan på nuværende tidspunkt sikkert allerede sammenlignes med niveauet i nogle medlemslande. Udviklingen er dog gået langsomt i de seneste år på grund af langsomme privatiseringer. Direkte udenlandske et beskedent investeringer er blevet holdt nede på grund af begrænsninger vedrørende retten til at eje jord, kontrol med kapitalbevægelser og langsomme privatiseringer; de har hidtil kun udgjort 5% af de samlede investeringer, hvilket er et af de laveste niveauer i alle ansøgerlande. investeringsniveau og Medens ændringerne i ejendomsforholdet skrider frem i de fleste af de kollektivt ejede virksomheder, mangler de fleste stadig at gennemføre omstruktureringer. Hindringer er virksomhedernes underforsyning med kapital på grund af de mange medarbejderovertagelser og den høje realrente, som sigter mod at undgå store underskud på de løbende poster og at holde inflationen nede, men som bremser investeringer i virksomheder. De slovenske myndigheder er også nødt til at fastlægge en passende strategi for den fremtidige ledelse eller privatisering af statsejede virksomheder og offentlige forsyningsselskaber. Der skal fastlægges effektive forskrifter. Det er muligt at forbedre kvalitet og effektivitet af tjenesterne til den offentlige og den private sektor. Fortsatte prisliberaliseringer ville fremme en effektiv allokering af ressourcer yderligere. Udenlandske investeringer kunne spille en vigtig rolle ved forbedringen af konkurrenceevnen og effektiviteten. I begyndelsen af 1997 forelagde den slovenske regering sin nye strategi, der skal øge den slovenske industris konkurrenceevne, og som fastlægger en lang række foranstaltninger, der er forenelige med retningslinjerne i Traktatens artikel 130. Gennemførelsen er begyndt for nylig, selv om det delvis sker ved foranstaltninger, der er uforenelige med EU's regler om statsstøtte. Yderligere udvikling af industriens konkurrenceevne afhænger af både industriens og den slovenske regerings gennemførelse af strategien. Konklusion om industriens konkurrenceevne Det nuværende niveau og udsigterne for den slovenske industris konkurrenceevne fører til en positiv forventning om dens evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlangt sigt. Der kan dog være problemer forbundet med visse stive arbejdsmarkedsstrukturer samt med de sektorer og virksomheder, som endnu ikke er omstruktureret. En vurdering af den gældende ret for den fri bevægelighed af industrivarer lindes i afsnittet om del indre marked. 74 Landbrug Den fælles landbrugspolitik har til formål at bevare og udvikle et moderne landbrug og derved sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsprodukter og sikre varers frie bevægelighed inden for EF. Der lægges særlig vægt på miljøet og udviklingen af landdistrikterne. Den fælles landbrugspolitik forvaltes ved hjælp af forskellige markedsordninger. De er suppleret med bestemmelser om dyresundhed, plantesundhed og dyrs ernæring og med bestemmelser om levnedsmiddelhygiejne. Der findes også forskrifter inden for strukturpolitikken, som oprindelig blev udviklet med henblik på modernisering og udvidelse af landbruget, men hvor der i den senere tid lægges større og større vægt på miljøet og på en regional differentiering af strategien. Siden reformerne i 1992 har en stigende del af landbrugsstøtten haft form af direkte støtte, der udbetales for at kompensere for nedsættelser af støttepriserne. Europaaftalen danner grundlag for landbrugshandelen mellem Slovenien og EF og har til formål al fremme samarbejdet om modernisering og omstrukturering af Sloveniens landbrug og agroindustri og om plantesundhcdsnormer. I perioden indtil denne aftale bliver ratificeret, regulerer interimsaftalen præferencehandelen med landbrugsprodukter. Hvidbogen omfatter veterinærkontrol, plantesundhedskontrol og foderkontrol tillige med bestemmelser om afsætningen af de enkelte varer. Formålet med denne lovgivning er at beskytte forbrugerne, folkesundheden og dyrs og planters sundhed. Sammendrag Landbrugets situation Landbrugsproduktionens landbrugsproduktionen i EU. værdi udgjorde i 1995 ca. 0,56% af værdien af Landbruget indtager en beskeden plads i Slovenien, når man ser på BNP, beskæftigelse og eksportindtægter. Landbrugssektoren spiller imidlertid en vigtig rolle som økonomisk og social stabilisator. Landbruget tegner sig for 4,3% af BNP og ca. 7% af beskæftigelsen. Omkring 92% af landbrugsjorderne er privatejede, mens staten ejer de resterende 8%. Der er 156 000 bedrifter i Slovenien, hvoraf 82% dækker under 10 ha. Omkring 46 000 af disse landbrug står derfor over for en bedrifter er "husholdningsbrug". Det slovenske gennemgribende strukturel tilpasning, især inden for de sektorer, hvor der ikke anvendes prisstøtteforanstaltninger i EF (svineavl, fjerkræavl og ægproduktion). Ud af et samlet areal på 2 mio. ha er 50% dækket af skove, og ca. 39% er landbrugsland. Omkring 70% af landbrugslandet ligger i ugunstigt stillede bakke- og bjergområder, der hovedsagelig er udlagt til græsning. Kun 30% af landbrugsarealerne, dvs. 250 000 ha, er agerjord. De vigtigste markafgrøder er korn (45% af agerjorden), foderafgrøder (30%) og kartofler (10%). Landbrugsproduktionen er ligeligt fordelt mellem vegetabilske produkter (52%) og husdyravl (4X%). 75 Slovenien er nettoimportør af fødevarer og landbrugsprodukter (selvforsyningsgrad: 84%). I 1995 producerede landet 535 000 tons korn, 449 000 tons kartofler, 65 000 tons sukker (inklusive importeret råsukker til forarbejdning), 700 000 hl vin, 590 000 mælk, 36 000 tons oksekød, 58 000 tons svinekød og 56 000 tons fjerkrækød. De vigtigste sektorer, der producerer et overskud til eksport, er vin, humle, fjerkræ og mejeriprodukter. Udenrigshandelen med landbrugsprodukter spiller dog en begrænset rolle i den samlede handelsbalance (4% af eksporten og 8,2% af importen). Den samlede landbrugsimport var på 612 mio. ECU og eksporten på 262 mio. ECU. EF er en handelspartner af stigende betydning, hvad angår landbrugsprodukter (EU-15: 55% af importen og 30% af eksporten), men det tidligere Jugoslavien er stadig Sloveniens vigtigste eksportmarked (53% af eksporten i 1996). Agroindustrien er relativt velstruktureret og benytter for det meste de samme teknologiske metoder som den tilsvarende industri i EF, men den lider under en lav kapacitetsudnyttelse og bliver nødt til at tilpasse sig EU's kvalitetsnormer. Privatiseringsprocessen er imidlertid ikke afsluttet. Omkring 10% af sektoren er endnu ikke blevet privatiseret, herunder de vigtigste selskaber. Landbrugspolitikken Slovenien begyndte på at gennemføre sin egen landbrugspolitik i 1991. Denne politik blev styrket gennem vedtagelsen af strategien for landbrugsudviklingen i Slovenien i 1993, hvor der lægges særlig vægt på en bæredygtig udvikling i landdistrikerne og i landbruget under hensyntagen til sociale og økologiske aspekter. Støttepolitikken omfatter følgende hovedelementer: (i) prisstyring for mælk, sukker, hvede og mel, (ii) inputsubsidier, kredit- og investeringsstøtte, (iii) beskyttelse af de ydre grænser og eksportstøtte. Landbrugspriserne i Slovenien er generelt højere end i andre central- og østeuropæiske lande og ligger i de Heste tilfælde højere end den laveste pris, der er registreret på EU-markederne. Hvedepriserne er markant højere end EF-priscrne som følge af højere garanterede priser for brødhvede i Slovenien. De vigtigste landbrugspolitiske foranstaltninger i sektorer med markedsordninger modsvarer eller ligger tæt op ad Ef-strategierne. Imidlertid har en række sektorer nærmest ikke andre i markedsinterventionsmekanismer end beskyttelse af udenrigshandelen. Udviklingen landbrugspolitik, og en række landdistrikterne er et vigtigt landbrugspolitiske foranstaltninger tager sigte på at udligne ugunstige produktionsbetingelser for landbrugere i bakke- og bjergområder og fremme økonomiske aktiviteter uden for landbruget som f. eks. produktion af forædlede specialitetsprodukter, turisme osv. i den slovenske led i form af Slovenien er i gang med at revidere sin landbrugspolitik med henblik på at tilnærme den EF's fælles landbrugspolitik. Det påregnes, at der gradvis vil blive indført direkte udbetalinger, f. eks. landbrugerne, sideløbende med strategier for regionaludvikling og udvikling i landdistrikterne. I 1996 blev der vedtaget ændringer af prisstøtteforanstaltningerne for mælk. Direkte betalinger forventes iværksat i 1997 og skal træde i stedet for prispolitikken med støtte til mælkeproduktion i bjerg- og bakkeområder. indkomststøtte til Omkring 2% af statsbudgettet går til landbruget. Den nye regering påregner at afsætte en større del af budgettet til landbruget og at gennemføre landbrugspolitiske foranstaltninger, der 76 ligger tæt op ad EF's fælles landbrugspolitik (direkte betalinger, strategier for udvikling i landdistrikterne. Strategien for udenrigshandel er et vigtigt led i den slovenske politik for fødevarer og landbrug. I 1993 indførte Slovenien en ordning med tærskelpriser og variable importafgifter. Da Slovenien blev medlem af WTO, blev disse foranstaltninger ændret i overensstemmelse med betingelserne i GATT-overenskomsten. Slovenien har indgået forpligtelserne i GATT- overenskomsten vedrørende indenlandsk støtte, markedsadgang og eksportsubsidier. Slovenien har indgået sine forpligtelser i ECU. De begrænsede eksportsubsidier, der har været anvendt indtil nu, skal gå til eksportfremmeforanstaltninger. Europaaftalen med Slovenien blev undertegnet i 1996. Slovenien er også medlem af CEFTA frihandelsaftale). Liberaliseringen af landbrugsmarkederne inden for CEFTA vil blive gennemført gradvis med henblik på at nå frem til en fuldstændig markedsintegration mellem de kontraherende parter i 1999. (den centraleuropæiske Den slovenske samhandelspolitik tager også sigte på at opretholde og genoprette landets markeder i de tidligere jugoslaviske republikker. I den forbindelse er der blevet undertegnet en frihandelsaftale med den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (FYROM). Slovenien er i gang med at indføre den lovgivning, der er redegjort for i hvidbogen. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation regering er under pres for at foretage strukturelle justeringer Den slovenske i landbrugssektoren, især i bjergområderne og de dårligt stillede områder. For så vidt som Slovenien gennemfører sine målsætninger om at lægge sine strategier tættere op ad EF's landbrugspolitik i de vigtigste sektorer, skulle Slovenien ikke have større vanskeligheder ved at tilpasse sig EF's politikker. Vanskeligheder i forbindelse med det indenlandske budget og menneskelige ressourcer vil dog kunne sinke tilnærmelsesprocessen. Det vil s-ære nødvendigt at tilpasse en række markedsordninger, (i) Statsmonopolerne for korn-, oliefrø- og sukkersektoren må afvikles, (ii) Den slovenske sukkerpolitik må tilpasses EF-polilikken. (iii) Politikkerne for svinekød, fjerkrækød og æg svarer til EF-politikkerne, og disse sektorer er ikke nogen større hindring for tiltrædelse, medmindre et nyt lovforslag om indførelse af interventionspriser og offentlige interventionsopkøb inden for svinekødssektoren godkendes af parlamentet, (iv) Politikkerne for mejeriprodukter og oksekød afviger på flere punkter fra EF's politikker (kvoter for mejeriprodukter, ordninger med markedsprisnoteringer osv. ). De vigtigste markedspolitiske instrumenter, som anvendes i EF, anvendes ikke i Slovenien. Der er her tale om nøgleinstrumenter såsom mælkekvoter, hovedelementerne i ordningen med markafgrøder (basisareal, jordudtagning, godtgørelser og præmier i husdyrsektoren) tillige med programmer for udvikling af landdistrikter og strukturer. Det vil kræve relativt avancerede administrative systemer at forvalte og føre kontrol med disse foranstaltninger, herunder et hensigtsmæssigt matrikelsystem og systemer til idenfikation og registrering af kvæg. 77 På delte stadium er det svært at forudse, hvordan støttepriserne for landbrugsprodukter i Slovenien vil udvikle sig i perioden fra nu af og frem til tiltrædelsen. Dette vil afhænge af en række faktorer, herunder den indenlandske økonomi, situationen på eksportmarkederne og udviklingen i prisstøtten i EU. Den slovenske regering har imidlertid bekendtgjort, at den har til hensigt at nedsætte støttepriserne og bevæge sig i retning af en mere målrettet direkte indkomststøtte. i den slovenske Et vigligt element til at nedbringe produktionsomkostningerne og indkomststøtte i dårligt stillede områder. Nogle af disse politikker, især direkte inputsubsidier, er i modstrid med gældende EF-ret, mens andre politikker (kredit- og investeringspolitikkerne) ligger inden for rammerne af EF's politikker for strukturudvikling. landbrugspolitik er støtte Fødevare forarbejdningssektoren vil nok komme til at mærke et fremtidigt medlemskab mest. Det er væsentligt, at der følges passende strategier for højere kvalitetsnormer og produktivitet i perioden forud for tiltrædelsen. Den øgede liberalisering af samhandelen som følge af regionale handelsaftaler vil sandsynligvis sætte gang i tilpasningsprocessen gennem øget konkurrence. Slovenien er i færd med at indføre de nøgleforanstaltninger, der er omtalt i hvidbogen. Hvis gennemførelsesprocessen fortsætter i samme tempo, vil de vigtigste dele af foranstaltningerne for det interne marked være på plads inden århundredeskiftet. På nuværende stade er det dog vanskeligt at vurdere, hvor langt Slovenien er kommet med tilnærmelsen til gældende EF-ret, og om de nødvendige inspektions- og kontrolinfrastrukturer er eller vil blive i stand til at sikre fyldestgørende håndhævelse af lovgivningen. På veterinærområdet er der sket en delvis tilnærmelse til og iværksættelse af gældende EF- ret. De tidsplaner, der er blevet opgivet for godkendelse og iværksættelse af den afledte ret i de forskellige sektorer varierer fra 1997 til år 2000. Det er spørgsmålet, om den retlige struktur er fyldestgørende med henblik på effektiv ændring eller iværksættelse af EF's retsforskrifter. Under lilnærmelsesprocessen vil det blive nødvendigt med yderligere tilpasninger i forbindelse med HACCP (risikoanalyse af kritiske kontrolpunkter) og egenkontrol, overvågningsprogrammer, udryddelse af sygdomme, kontrolforanstaltninger i forbindelse licensordningen, veterinærkontrol, med det indre marked (beskyttelsesforanstaltninger, yderligere garantier, regionalisering), importordningen (godkendte tredjelande, godkendte virksomheder) samt identifikations- og registreringssystemet for husdyr (især når der er tale om meget faciliteterne på grænsctoldstederne og i veterinærlaboratorierne og at videreuddanne personalet. Det er nødvendigt at forbedre edb-systemet, identifikations- og registreringssystemet for husdyr og forarbejdningsinfrastrukturen. Slovenien vaccinerer stadig mod klassisk svinepest, og det er nødvendigt, at landet ophører med at vaccinere, men dette kan blive vanskeligt at gennemføre. små husdyrhold). Det er nødvendigt at opgradere Hvad angår frø og formeringsmateriale, plantesundhed, plantebeskyttelsesprodukter, pesticidrester og foderstoffer er lovgivningen ved at blive tilpasset. Det vil imidlertid være nødvendigt, at Kommissionen efterprøver, om lovgivningen gennemføres korrekt. 78 Det vil blive nødvendigt at indføre EF's handelsnormer for frugt og grøntsager. Tilpasningen af afsoningsbestemmelserne i lovgivningen for vin er stadig i en indledende fase. Slovenien er medlem af OIV (Det Internationale Vinkontor), og dets lovgivning er harmoniseret med OIV's resolutioner. Administrationen har begrænsede forvaltningserfaringer, og på nuværende stade synes den administrative struktur ikke at være i stand til at sikre fyldestgørende iværksættelse og håndhævelse af den gældende EF-ret. Konklusion Yderligere tilpasning til den gældende EF-ret er stadig nødvendig, selv om der er sket betydelige fremskridt, når del gælder vedtagelsen af de foranstaltninger, der er nævnt i hvidbogen. Der kræves en særlig indsats, hvad angår: - styrkelse af strukturpolitikken og politikken for udvikling i landdistrikterne - gennemførelse og håndhævelse af de veterinære og plantesundhedsmæssige krav og modernisering af virksomhederne, så de opfylder EF-normerne; dette er særligt vigtigt, når det gælder inspektions- og kontrolordningerne for beskyttelse af EU's ydre grænser - udbygning af de administrative strukturer for at sikre den nødvendige kapacitet til at iværksætte og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser - yderligere omstrukturering af den agro industriel le sektor for at øge dens konkurrenceevne. Hvis disse forbedringer realiseres, vil der ved tiltrædelse på mellemlang sigt ikke være problemer forbundet med al gennemføre EF's fælles landbrugspolitik på fyldestgørende måde. 79 Eiskexi Den fælles fiskeripolitik omfatter fælles markedsordninger, strukturpolitik, aftaler med tredjelande, forvaltning og bevarelse af fiskeressourcerne og videnskabelig forskning til støtte for disse aktiviteter. Europaaftalen indeholder bestemmelser om handel med fiskerivarer med Fællesskabet. Hvidbogen omfatter ingen foranstaltninger på dette område. Sammendrag Fiskerisektoren spiller ikke en vigtig rolle i landets økonomi. Langs Adriaterhavskysten er den lokalt af betydning, men som følge af de begrænsede fiskerimuligheder i Adriaterhavet vil den forblive lille. I 1995 fiskede 105 skibe 1911 t (hovedsagelig pilchard, ansjos, brisling). Der beskæftigedes kun 183 fiskere. Som handelspartner for Fællesskabet leverer Slovenien 0,05% af EU's samlede import (uanset oprindelse) af fiskerivarer og 2,0% af EU's import af fiskerivarer fra ansøgerlandene alene (målt i værdi). Hvad EU's eksport angår, aftager Slovenien 0,52% af Unionens samlede eksport af fiskerivarer og 6,2% af dens eksport af disse varer til ansøgerlandene (målt i værdi). I forarbejdningsindustrien (hvor der beskæftiges 300 mennesker) var produktionen på 2 285 t i 1995. Det vigtigste produkt er ansjoskonserves. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Sloveniens produktions- og udcnrigshandelstal er lave i forhold til de tilsvarende EF-tal og skulle følgelig ikke få nogen væsentlig effekt for Fællesskabet som helhed. Det bliver nødvendigt for Slovenien at oprette en fiskeriadministration, der kan gennemføre den fælles fiskeripolitik - især forvaltning af ressourcerne, førelse af et register over af strukturpolitikken fiskerflåden, markedsordningen og indsamling af alle statistiske oplysninger - og EF's politik vedrørende sundheds-, hygiejne- og miljøspørgsmål. implementering forvaltning sektoren, for af Konklusion Sektoren vil højst sandsynligt ikke frembyde problemer for en tiltrædelse. 80 Energi bl. a. for Den Europæiske Union" øget og miljøbeskyttelse. Den gældende Hovedmålsætningerne med EU's energipolitik er ifølge Kommissionens hvidbog om "En konkurrenceevne, energipolitik energiforsyningssikkerhed på energiområdet består af bestemmelser i EF-traktaten og afledt ret vedrørende konkurrence og elektricitet, statsstøtte, prisgennemskuelighed, licenser, beredskab inkl. forpligtelser om sikkerhedslagre, osv. ), atomkraft, energieffektivitet og miljø. De transeuropæiske energitransmissionsnet og støtte til FTU inden for energi er også vigtige energipolitiske emner. Blandt igangværende arbejde er liberalisering af gassektoren, fællesskabslovgivning om energieffektivitet og auto-oil-programmet. (herunder transitordninger for gas og el, fossile brændstoffer, fællesskabsret energimarked direktiver indre om det Fællesskabsretten på det nukleare område bestod oprindeligt af Euratom-traktaten, men er nu blevet betydeligt mere omfattende og består af en række juridiske og politiske instrumenter, herunder internationale aftaler. Fællesskabsretten vedrører bl. a. sundhed og sikkerhed, affaldshåndtering, herunder investeringer inkl. finansielle instrumenter under Euratom, fremme af forskning, et nukleart fællesmarked, forsyninger, sikkerhedsforanstaltninger og internationale relationer. sikkerheden på kernekraftanlæg, strålingsbeskyttelse, Europa-aftalerne fastslår, at der skal etableres et samarbejde om en gradvis integration af de europæiske energimarkeder og ydes bistand inden for de relevante politiske områder. Hvidbogen om de associerede central- og østeuropæiske landes integration i EU's indre energimarked fremhæver behovet for, at de vigtigste direktiver om det indre marked gennemføres i fuldt omfang sammen med EF's konkurrenceret. På kerneenergiområdet omtaler hvidbogen forsyninger, kontrolforanstaltninger og transport af radioaktivt affald. Sammendrag Slovenien importerer over 70% af sit energiforbrug, især olie og gas (hhv. 30% og 10% af dets energibalance), men også fast brændsel og nukleart brændsel. De indenlandske ressourcer består primært af lignit (en alvorlig forureningskilde) og sub-bituminøse kul af lav kvalitet, som udgør 20% af energibalancen. Desuden har landet en del vandkraft, biomasse og uran (minedriften indstillet i 1990 og afvikling er i gang). Udvinding af faste brændsler fortsætter af strategiske grunde, men produktionen er allerede faldet kraftigt i de seneste år (i perioden 1985-1995 faldt lignitproduktionen fra 5,1 til 3,9 mio. t og brunkulsproduktionen fra 2,6 mio. t til 1 mio. t). Afhængigheden af eksterne energikilder styres tilfredsstillende gennem spredning på flere importlande og gode netværksforbindelser. Elforsyningsnettet har været tilsluttet det vesteuropæiske UCPTE-net siden 1974. Olie og gas importeres både fra Rusland og fra andre kilder. Energieffektiviteten ligger 50% under EU-gennemsnittet, hvilket bl. a. kan henføres til historisk betingede teknologi, og mangelfulde energipolitikker. lave priser, forældet og ineffektiv En amerikansk trykvandsreaktor ved Krsko leverer 20% af Sloveniens elforbrug, og 50% af produktionen eksporteres til Kroatien. Kernekraftværket ejes af Slovenien og Kroatien i fællesskab, men tilsynet med det hører under et slovensk organ for nuklear sikkerhed, 81 Nuclear Sikkerheds administration, som hører under ministeriet for miljø og fysisk planlægning. Det ville være ønskeligt med en uafhængig tilsynsmyndighed, selv om det ikke er et krav i henhold til fællesskabsretten. Slovenien bør håndhæve dette princip, som fastsættes i Konventionen om Nuklear Sikkerhed, som landet har tiltrådt for nyligt. Der er foretaget for at sikre et højt nukleart sikkerhedsniveau. Eftersom kernekraftværket er opført på en brudlinje, har området været genstand for yderligere seismisk forskning. Der er en forskningsreaktor i drift ved Ljubljana. investeringer Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 1996-dokumentet "En strategi for effektiv energiforbrug og -forsyning i Slovenien" stemmer overens med EU's energipolitik, og omhandler bl. a. markedsøkonomiske principper, større forsyningssikkerhed, miljøbeskyttelse og øget energieffektivitet. Rammerne for konkurrencen i energisektoren tilnærmes gradvist direktiverne om det indre energimarked, som de anvendes i forbindelse med EF's konkurrenceret. Vedtagelse af specifikke energilov må fremskyndes. Skønt der er foretaget kraftige prisforhøjelser, krydssubsidieres priserne på gas, el og opvarmning ikke omkostningsdækkende. Regeringens fastlagte politik består i at hæve priserne med 7% pr. år (i faste priser) og nå op på et niveau på ca. 80% af de gennemsnitlige EU-priser i år 2000. til husholdningerne af bl. a. sociale hensyn, og priserne er Energiselskaberne er for det meste statsdominerede monopoler, men der findes enkelte mindre og uafhængige energiproducenter. Der må indføres lovgivning om administration af offentlige værker inden for sektoren, således at man kan sikre effektiv styring af statsejede virksomheder og undgå konkurrenceforvridning. For at sikre, at virksomhederne kan være konkurrencedygtige fremover, må prisstigningerne målt i faste priser stemme overens med regeringens mål. Sloveniens nuværende beredskabslager ikke EU's beredskabskrav om olielagre til 90 dages forbrug. Såfremt der hurtigt vedtages den nødvendige lovgivning, ventes Slovenien at leve op til fællesskabsretten på mellemlang sigt. (30 dages olieforbrug) opfylder Omstruktureringen af sektoren for fremstilling af fast brændsel fortsætter. Der skal tages højde for de sociale og regionale følgevirkninger, mens statsinterventionerne skal vurderes i henhold til El*"s statsstøtteregler. Slovenien har taget skridt til at opfylde EU-lovgivningens bestemmelser om energieffektivitet (f. eks. energimærkning og effektivitetsnormer) og miljøbeskyttelse (f. eks. brændselskvalitet), men der er stadig meget, der skal gøres. I den forbindelse bør det bemærkes, at der kræves investeringer i Lendava-raffinaderiet, hvis det skal kunne konkurrere på et mættet europæisk marked. På basis af slovensk uran er der fremstillet brændselselementer i USA, hvor også berigningen i vidt omfang ligeledes er foretaget. Brugt brændsel fra reaktorerne sendes tilbage til USA. EU's forsyningssikkerhedspolitik om diversificering af forsyninger med nukleart materiale vil gælde for forsyningskontrakter, der indgås efter tiltrædelsen. Ud fra hensynet til 82 forsyningssikkerheden pa længere sigt i et udvidet EU må det anbefales, at Slovenien dækker i hvert fald en del af sit uranforbrug gennem kontrakter med længere løbetid. Det brugte brændsel fra Krsko lagres i værkets bassin, hvis kapacitet kan udvides. Midlertidig deponering i tørre beholdere kan også tages under overvejelse. Nogle af disse beholdere kunne lagres i Kroatien, som drager nytte af Krskos elproduktion. Slutdcponering af brugt brændsel er endnu ikke alklarel og bør derfor være genstand for yderligere undersøgelser. Regeringen er begyndt at henlægge midler, som skal dække omkostningerne ved nedlukningen af Krsko-værkel, når det lages ud afdrift. Ved tiltrædelsen skal Slovenien overholde Euratom-traktatens bestemmelser, herunder særligt bestemmelserne om forsyninger af nukleart materiale, det nukleare fællesmarked, kontrolforanstaltninger, sundhed og sikkerhed og internationale aftaler. Landet har endnu ikke tiltrådt samtlige relevante internationale aftaler på det nukleare område, herunder Retningslinjer for Leverandører af Nukleart Materiale og IAEA-bestemmelser om udvidet rapportering, og er endnu ikke medlem af Kerneenergiagenturet under OECD. Slovenien har imidlertid en ubegrænset konlrolovercnskomsl med IAEA. Der ventes ikke at være problemer med anvendelsen af fællesskabsretten på disse områder. Kernekraftværkets sikkerhed under drift må følges nøje og tilsynsmyndighedens uafhængighed må støttes. Konklusion Såfremt den nuværende indsats fortsættes ventes Slovenien at leve op til det meste af EU- lovgivningen på energiområdet for nogle år. Foranstaltninger vedrørende monopoltilpasning, herunder import og eksport, netadgang, energiprissætning, beredskab inklusive opbyggelsen af de obligatoriske olielagre, statsinterventioner i sektoren for fremstilling af fast brændsel, energieffektivitet og brændselskvalitetsstandarder skal imidlertid følges nærmere. inden Der ventes ikke at være problemer med at leve op til Euratom-bestemmelserne, men Slovenien bør sikre tiltrædelse eller fuld gennemførelse af visse nukleare aftaler. Der må træffes passende forantaltninger vedrørende sikkerhedsstandarder, og der skal findes mere langsigtede løsninger hvad angår det radioaktive affald. 83 Transport Fællesskabets transportpolitik består af tiltag og initiativer inden for tre hovedområder: - kvalitetsforbedring konkurrencedygtige transportsystemer på grundlag af avancerede teknologier, som også bidrager til opfyldelse af miljømæssige og sikkerhedsmæssige målsætninger integrerede udvikling gennem og af - forbedring af det indre markeds funktion ved fremme af mere effektive og brugervenlige transporttjenester samtidig med, at valgmuligheder og sociale standarder sikres - udvidelse af den eksterne dimension, ved at man forbedrer transportforbindelserne til tredjelande og fremmer EU-virksomhedernes adgang til andre transportmarkeder (Den Fælles Transportpolitik, Handlingsprogram for 1995-2000). Europaaftalen rummer bestemmelser om tilnærmelse af lovgivningen til fællesskabsretlen og samarbejde med det formål at omstrukturere og modernisere transportområdet, at skabe bedre adgang til transportmarkedet, at lette transittrafikken og at nå frem til driftsmæssige fokuserer på standarder svarende for inden foranstaltninger transportsektoren, herunder aspekter som konkurrence, harmonisering af lovgivning og standardisering. til dem, der gælder til opfyldelse af betingelserne i Fællesskabet. Hvidbogen indre marked for det Sammendrag Slovenien har tradition for at være transitrute for trafikken til Grækenland og Lilleasien; og med henblik herpå er der blevet udviklet infrastruktur. De politiske forandringer i slutningen af firserne tillige med krigen i det tidligere Jugoslavien førte til en større omlægning af trafikstrømmene, med et kraftigt fald i den nordvest-sydøstgående trafik og en gradvis stigning i trafikken på sydvcst-nordøst-aksen, idet sidstnævnte trafik har måttet benytte en vejinfrastruktur, der ikke oprindeligt var bygget til så store trafikmængder. Fredsslutningen skulle gengive Slovenien dels funktion som transitrute mellem Grækenland og resten af Unionen, og der kan på ny komme slort pres på infrastrukturen. Slovenien er midt i gennemførelsen af el større program for investering i forbedringer af landets vejnet, for øjeblikket til fordel loi sydvcst-nordøst-aksen; det vil også være nødt til at forbedre grænseovergangsinfrastrukturerne, hvis disse skal kunne klare det stigende behov for transport til og fra Kroatien. Som transitland vil det forhold, at lande- og søgrænser til Kroatien endnu ikke er endeligt fastlagt, eventuelt kunne volde visse problemer. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation For så vidt angår gennemførelsen af det indre marked er Slovenien kommet langt med overtagelsen af den gældende fællesskabsret, selv om landet har været det sidste til at indgå en associeringsaftale med EF. Den slovenske sektor for international transport anvender allerede i vid udstrækning lignende regler som gælder i Unionen, eller er på vej til at anvende disse, især for lufttransport, søtransport, kombineret transport og vejtransport, både i form af gods- og passagerbefordring. Mangelen på lovfæstede regler om statsejede selskaber forhindrer imidlertid etableringen af en gennemsigtig markedsstruktur. For jernbanernes vedkommende bør den rent faktiske anvendelse af den gældende fællesskabsret vedrørende offentlig tjeneste og standardisering af regnskaberne overvåges igennem de nærmeste år. 84 Under forudsætning af, at de slovenske regler for vejafgifter kommer på linje med bestemmelserne i fællesskabsretten pîi delte område, og at der åbnes op for markedet for vejgodstransport, skulle Slovenien være i stand til hurtigt at blive integreret i del indre marked på transportområdet. Udviklingen af et integreret og konkurrencedygtigt transportsystem er et mål, som de slovenske myndigheder holder sig for øje; de to største problemer på dette område vil nok være at nå op på et fyldestgørende sikkerhedsniveau og at nå frem til en optimal udnyttelse af transportsystemet. Med hensyn tilfredsstillende fremskridt. Til gengæld synes opnåelsen af det andet mål: skabelsen af et sammenhængende transportsystem, at være et vanskeligere at opfylde; sandsynligvis vil Slovenien opleve en vedvarende stigning inden for vejtransporten, hvilket landet allerede søger at udligne ved at gøre en særlig indsats til fordel for anvendelsen af jernbanerne. til sikkerheden har Slovenien gjort Med hensyn til en forbedring af forbindelserne til Unionens medlemsstater og til nabolandene påregner Slovenien i tiden mellem 1995 og 1999 at investere ca. 2,2 mia. ECU over landets eget budget i de transportinfrastrukturer, der anvendes af den internationale transport, især til fordel for de transeuropæiske korridorer. Dette beløb svarer til ca. 2,9% af BNI, hvilket forekommer tilfredsstillende. Konklusion Slovenien har gjort tilfredsstillende og hurlige fremskridt med hensyn til overtagelsen af den gældende fællesskabsret på transportområdet. Under forudsætning af, at der gøres en yderligere indsats inden for vejgodstransporten (især markedsadgang og vejafgifter), samt at der opnås for jernbanesektoren - foranstaltninger, der ikke skulle være uoverkommelige at gennemføre - vil transportsektoren nok ikke volde nogen vanskeligheder med hensyn til overtagelsen af den gældende fællesskabsret vedrørende det indre marked. til den finansielle gennemsigtighed fremskridt med hensyn inden Til gengæld bør der drages omsorg for, at de nødvendige midier til etablering af grundlaget for det fremtidige transeuropæiske transportnet, der vil blive udvidet med de nyoptagne lande, vil være til stede. 85 Små og mellemstore virksomheder EU's virksomhedspolitik sigter mod at give de små og mellemstore virksomheder gunstige forhold at udvikle sig under i hele EU, at forbedre deres konkurrenceevne og fremme deres udvikling i EU og internationalt. Virksomhedspolitikken er kendetegnet ved en høj grad af subsidiaritet. Fællesskabets komplementære rolle er fastlagt i et flerårigt program for små og mellemstore virksomheder i EU. Programmet danner rets- og budgetgrundlag for EU's konkrete aktioner til fordel for de små og mellemstore virksomheder. Den gældende fællesskabsret har hidtil været begrænset til henstillinger inden for nogle konkrete områder, selvom lovgivningen inden forandre omrader (som f. eks. konkurrence, miljø og selskabsret) også har betydning for de små og mellemstore virksomheder. Europa-aftalen omhandler samarbejde om at udvikle og styrke de små og mellemstore virksomheder, særligt i den private sektor, gennem bl. a. information og bistand i retlige, administrative og skattemæssige anliggender. Hvidbogen indeholder ingen konkrete for anstaltninger. Sammendrag Små og mellemstore virksomheder udgør langt hovedparten af Sloveniens virksomheder. Siden 1988 nat private haft ret til at stifte egen virksomhed (virksomhedsloven og lov om håndværksvirksomheder). Privatiseringsprocessen, der nu befinder sig i den afsluttende fase, har ført til, at en række større industrielle virksomheder er blevet splittet op i en række middelstore selskaber. Økonomiministeriet har fremlagt en strategi, der bl. a. indeholder planer om at gennemføre en decentralisering, således at udviklingen af de små og mellemstore virksomheder overføres til det lokale plan. Det økonomiske kammer og håndværkerkammeret, som det er obligatorisk at være medlem af, er ligeledes til stede lokalt. import af maskiner og råmaterialer fra udlandet Blandt de vigtigste tiltag hører skattelempelser for nystartede virksomheder i de første fire år og rabatter ved for eksportorienterede virksomheder). Der tilstås kreditgarantier gennem en fond for små og mellemstore virksomheder og også lokalt gennem kommunale fonde. Endvidere gives der støtte til uddannelsesforanstaltninger og fremstød i udlandet samt til oprettelse af forbindelser med sammenslutninger af mindre forretningsdrivende i nabolandene. Disse foranstaltninger vedrører selskaber med mindre end 50 ansatte, idet dette er den øvre grænse for, hvad der i Slovenien kategoriseres som små og mellemstore virksomheder. (navnlig Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Regeringen anerkender, at der er tale om visse svagheder i dens udviklingspolitik for de små og mellemstore virksomheder, navnlig hvad angår kohærensen og koordineringen mellem de forskellige handlingsprogrammer. Denne situation vil der forsøgt blive rettet op på i de kommende år. De små og mellemstore virksomheder udgør en vigtig fornyelse og har et stort eksportpotentiale for Slovenien. Udviklingen i landet fortjener opbakning, således at Slovenien med udgangspunkt i udviklingen af en konkurrencedygtig privat sektor, så hurtigt som muligt kan nå op på økonomisk niveau med EU. 86 De igangværende bestræbelser på at styrke de små og mellemstore virksomheder i perioden op til optagelsen må derfor fortsættes. Konklusion Der forventes ikke at ville blive særlige problemer i forbindelse med Sloveniens fremtidige deltagelse på dette område. 87 3. 5 Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Fællesskabets socialpolitik er blevel udviklet ved hjælp af en række forskellige instrumenter som f. eks. juridiske bestemmelser, Den Europæiske Socialfond og aktioner, der fokuserer på specifikke spørgsmål, herunder folkesundhed, fattigdom og handicappede. EF's regelværk omfatter sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og arbejdsvilkår, lige muligheder for mænd og kvinder, koordinering af socialsikring for vandrende arbejdstagere samt tobaksvarer. Sociallovgivningen i Unionen har været karakteriseret af fastlæggelsen af minimumsnormer. Desuden er dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk niveau nedfældet i traktaten (artikel 118B), og i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken henvises der til konsultation af arbejdsmarkedets parter og foranstaltninger med henblik på at lette dialogen mellem dem. Europaaftalen indeholder bestemmelser om tilnærmelse af lovgivning til fællesskabsretten og samarbejde om forbedring af standarder inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsmarkedspolitikker og modernisering af socialsikringssystemet. Hvidbogen nævner foranstaltninger med henblik på en tilnærmelse inden for alle områder af regelværket. Sammendrag I Slovenien fagforeninger. lindes der en hel del fagforeninger, herunder lire større Arbejdstagerne er hovedsagelig repræsenteret af fire organisationer. På nationalt plan fungerer den tresidede sociale dialog udmærket. Den videre udvikling af den sociale dialog vil blive understøttet af den planlagte vedtagelse af en ny rammelov om arbejdsmarkedsforhold. Ifølge ILO's beregningsmetode var arbejdsløsheden i 1996 på 7,3%. Sloveniens tal for registreret arbejdsløshed er højere, men har en indbygget tendens til at overvurdere arbejdsløsheden. Slovenien har udviklet en regional arbejdsformidlingsstruktur til gennemførelsen af den aktive arbejdsmarkedspolitik. Slovenien har samme type finansieringsproblemer inden for socialsikring som dem, man støder på i de Heste europæiske lande. I 1994 var den del af BNP, der blev anvendt til socialsikring, med sine 25% tæt på den andel, der anvendes af mange medlemsstater. Medmindre der gennemføres en reform af det sociale forsikringssystem, vil statsbudgettet snart blive belastet af et stadig større underskud. Nogle af ændringerne af systemet vil imidlertid kunne øge risikoen for, at visse grupper falder igennem det sociale beskyttelsesnet. De sociale bistandsordninger, der skal fungere som en sidste løsning, er temmelig ringe. Der vil sociale for skulle gøres en beskyttelsesforanstaltninger. sikre, at der udvikles indsats fortsat at Den generelle situation i Sloveniens offentlige sundhedsvæsen er sammenlignelig med EU- niveauerne. Vurdering af den nuværende og den fremtidige situation 88 I Slovenien er arbejdet med at tilnærme lovgivningen inden for sundhed Og sikkerhed stadig på begyndelsesstadiet. Selvom Slovenien ikke har angivet nogen tidsplan herfor, er processen med tilnærmelse til EU-regelværket i gang. Der vil skulle stilles sikkerhed for, at de eksisterende arbejdstilsynsstrukturer er uafhængige, i overensstemmelse med kravene i ILO- konvention nr. 81. De overordnede principper i europæisk arbejdsret er allerede gennemført i det slovenske retssystem. Der vil dog stadig skulle foretages en række tilpasninger i forbindelse med beskyttelsen af arbejdstagere i tilfælde af virksomhedsoverdragelse og oprettelse af garantiinstitutioner til at beskytte arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens. Der er behov for mindre ændringer vedrørende kollektive afskedigelser, information af arbejdstagerne om de vilkår, der gælder for deres arbejdskontrakter, samt den gældende arbejdstidsordning. Selvom der allerede lindes en ordning med samarbejdsudvalg, vil den sociale dialog på virksomhedsniveau skulle udvikles. Man er ved at udarbejde en ny arbejdslov for at sikre fuld overensstemmelse med Fællesskabets regelværk. Generelt set bør videreførelsen af politikker til modernisering af arbejdsmarkedet anspores. De grundlæggende bestemmelser i EF-lovgivningen om ligebehandling af mænd og kvinder er omfattet af den slovenske lovgivning. Det er nødvendigt at tilpasse reglerne for forældreorlov. Hvad angår retten til fri bevægelighed for arbejdstagere, synes der ikke at være noget til hinder for, at Slovenien skulle kunne gennemføre bestemmelserne i regelværket på dette område. Indførelsen af retten til fri bevægelighed vil imidlertid kræve ændringer i den nationale lovgivning, navnlig med hensyn til adgangen til beskæftigelse og behandling uden nogen i nationaliteten begrundet forskelsbehandling. I forbindelse med socialsikring for vandrende arbejdstagere volder tiltrædelsen i princippet ikke større problemer, selvom del vil være nødvendigt at foretage visse tekniske tilpasninger. Et vigtigere punkt er den administrative kapacitet til at gennemføre de detaljerede koordinationsregler i samarbejdet med andre lande. Slovenien ser ud til at have mange af de administrative strukturer, der kræves til gennemførelsen af disse opgaver, men det vil være nødvendigt med yderligere forberedelse og uddannelse før tiltrædelsen. Direktiverne om advarselsmærkning af cigaretpakker og maksimalt tjæreindhold er endnu ikke gennemført i slovensk lovgivning. Konklusion På det socialpolitiske område har Slovenien allerede taget en række betydningsfulde skridt i forberedelserne til sit fremtidige EU-medlemskab. De sociale reformer bør videreføres og den sociale dialog bør udvikles. Hvis Slovenien fortsætter sine bestræbelser, vil landet sandsynligvis på mellemlang sigt kunne påtage sig forpligtelserne i forbindelse med EU- medlemskab. 89 Regionalpolitik og samhørighed Ifølge traktatens afsnit XIV søger Fællesskabet at styrke samhørigheden, navnlig via strukturfondene. Slovenien skal indføre disse instrumenter effektivt og samtidig overholde de principper, målsætninger og procedurer, der gælder på tiltrædelsestidspunktet. I Europaaftalen er der bestemmelser om samarbejde om regionaludvikling og fysisk planlægning, bl. a. ved hjælp af udveksling af oplysninger blandt lokale, regionale og nationale myndigheder saml udveksling af embedsmænd og eksperter. Hvidbogen nævner ingen særlige foranstaltninger. Sammendrag Sloveniens samlede BNP er vokset støt siden 1993 og udgjorde i 1995 ca. 59 % af EU- gennemsnittet. Arbejdsløsheden ser ud til at være faldet til ca. 7 % efter at være steget i gennemsnit med næsten 6 % om året i 1990-1995. Det nuværende retsgrundlag for Slovenien regionaludviklingsinitiativer er loven om stimulering af udviklingen i demografisk truede områder, der blev vedtaget i slutningen af 1990, og som omfatter 61 % af landets område og 24,6 % af befolkningen. Ifølge denne lov er staten med til at finansiere udviklingsprojekter vedrørende infrastrukturer på lokalt plan, herunder offentlige tjenesteydelser og lån på lempelige vilkår til økonomiske aktiviteter (SMV). Der er for nyligt blevel fremlagt en lov om fremme af regionaludvikling til behandling i parlamentet, hvori der fastlægges tre problemområder, der kan sammenlignes med gældende EU-praksis (mål 1, 2 og 5b) samt et grænseområde inden for 10 km fra grænsen (med henblik på deltagelse i Interreg-Phare-programmer). I loven foreslås det, at der oprettes regionaludviklingsråd, og at der indføres et samlet edb-system. Den fysiske planlægning planlægges på lang og mellemlang sigt i det lokale selvstyres regi. Ministeriet for økonomiske forbindelser og udvikling har ansvar for regionaludvikling, mens ministeriet for miljø og fysisk planlægning tager sig af fysisk planlægning. Der er dannet 12 planlægningsregioner, men de har ikke nogen valgte forsamlinger eller etablerede forvaltninger. Siden 1995 har lokalforvaltningerne været organiseret på grundlag af 147 lokale myndigheder. I loven om offentlig forvaltning fastsættes de lokale organers beføjelser. Sloveniens finansiel le instrumenter til gennemførelse af regionaludviklingsinitiativer er begrænsede. Det er dog endnu ikke muligt at fastslå, hvor stor en del af Sloveniens samlede udviklingsudgifter der kan anses som sammenlignelige med EF's strukturpolitik. Der kan derfor laves cl pålideligt skøn over Sloveniens medfinansieringsevnc. ikke på nuværende tidspunkt Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Der er en ny lov om regionaludvikling under forberedelse, og regeringen besluttede i november 1996 at nedsætte en tværministeriel taskforce vedrørende udvikling af en landsdækkende politik på dette område. 90 Ministeransvaret i forbindelse med regionaludviklingspolitik og fysisk planlægning skal imidlertid styrkes. Dertil kommer, at den institutionelle struktur er rudimentær med kun lidt koordinering mellem ministerierne. Der ser dog ud til, at der i Slovenien er en klar politisk bevidsthed om behovet for en regionalpolitik og for, at der etableres administrative og budgetmæssige procedurer til formidling af EU's strukturforanstaltninger. Konklusion Slovenien er i gang med et opbygge en regionaludviklingspolitik, der er tilpasset landets regionale forskelle. I betragtning af Sloveniens størrelse bør regionalpolitikken indgå i den nationale udviklingsstrategi. Skønt der fortsat er bestemmelser, der mangler at blive gennemført, synes Sloveniens kapacitet på det administrative område tilstrækkelig til at kunne gennemføre integrerede regionaludviklingsprogrammer. Med de fornødne ændringer skulle Slovenien således på mellemlang sigt kunne blive til at anvende fællesskabsbestemmelserne og effektivt formidle støtten fra EF's strukturpolitik. rede 91 3. 6 Miljø og livskvalitet Miljø Fællesskabets miljøpolitik, der udledes af traktaten, sigter mod bæredygtighed baseret på integrering af miljøbeskyttelse i EU's sektorpolitikker, forebyggende indsats, forureneren betaler princippet, bekæmpelse af skader ved kilden og delt ansvar. 'L'acquis communautaire' (Fællesskabets regelværk) omfatter omkring 200 retsakter, der dækker en lang række spørgsmål, herunder vand- og forvaltning af affald og kemikalier, bioteknologi, strålingsbeskyttelse og naturbeskyttelse. Medlemsstaterne skal sikre, at der foretages en vurdering af virkninger på miljøet, inden der gives tilladelse til visse offentlige og private projekter. luftforurening, Ifølge Europaaftalen skal Sloveniens udviklingspolitik ledes af princippet om bæredygtig udvikling og bør fuldt ud inddrage miljøhensyn. Den fastlægger ligeledes miljø som et område for bilateralt samarbejde samt for tilpasning af landets lovgivning til Fællesskabets. Hvidbogen dækker kun en mindre del af retsakterne på miljøområdet, nemlig produktrelateret lovgivning, der er direkte forbundet med varers fri bevægelighed. Sammendrag Der er ingen særlige miljømæssige 'hot spots' i Slovenien. Der er imidlertid vigtige, og i nogle tilfælde voksende, problemer hovedsagelig med hensyn til vandkvalitet og affaldsforvaltning, men også til luft- og jordforurening. Overflade- og grundvandskvalitet er blevet ringere i de senere år på grund af spildevand fra landbrugsmæssig afstrømning, udledning af ubehandlet kommunalt og industrielt spildevand samt udslip fra industrielle og kommunale lossepladser. Drikkevandskvaliteten er lav, og der foretages kun i ringe omfang spildevandsbehandling; Slovenien overvejer at iværksætte foranstaltninger for at forbedre situationen. Affaldsforvaltning er et andet område, der giver årsag til stigende bekymring; her skyldes problemerne det hurtigt voksende ubehandlede industrielle og kommunale affald og udslip fra ukontrollerede lossepladser. Kraftværker og, i stigende grad, bytrafik er hovedårsagerne til luftforurening, der er særlig alvorlig i Ljubljana området. Sur regn er i den seneste tid blevet et større problem. Udbredt anvendelse af gødningsstoffer og pesticider i landbruget bidrager til jordbundsforurening. Slovenien har en usædvanlig rig biodiversitet, men erosion volder bekymring. Slovenien har en miljørammelovgivning (miljøbeskyttelsesloven af 1993), hvis mål og principper sigter mod bæredygtig udvikling. Der findes ligeledes forskrifter for luft- og vandforurening, men der er ingen lovgivning for affaldsforvaltning, skønt regeringen for nylig vedtog en omfattende strategi for dette område. Alt i alt er landet bagud med afledt lovgivning om gennemførelse og håndhævelse. De finansielle ressourcer afsat til miljøsektoren er meget begrænsede, langt under EF- gennemsnittet, og under de investeringskrav som de slovenske myndigheder anslog for gennemførelse af deres nationale miljøhandlingsprogram. De økonomiske instrumenter omfatter den økologiske udviklingsfond og en ordning for bøder og tilladelser. 92 Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Sloveniens miljølovgivning er begyndt at bevæge sig i retning af EF's, men der mangler stadig en del sektorbestemt og håndhævelsesmæssig lovgivning, og der er utilstrækkelige oplysninger om graden af overholdelse af nyere lovgivning. Desuden synes Slovenien ikke at have strukturer til at sikre miljølovgivningens og -politikkens overensstemmelse med Unionens. Kritisk for fremskridt med hensyn til at opnå formel overensstemmelse med regelværk vil være vedtagelse i alle miljøsektorer af afledt lovgivning for gennemførelse, der er fuldstændig i overensstemmelse med den eksisterende rammelovgivning. Med hensyn til hvidbogsforanstaltninger på miljøområdet (både fase I og fase II) er den slovenske lovgivning delvis kompatibel på de fleste områder, men der er huller hvad angår lovgivning om affaldsforvaltning, kemiske stoffer og støj. Niveauerne i øjeblikket af indholdsmæssig overensstemmelse ligger stadig under EF- normerne på nøgleområder - industri- og energisektor, kommunalt affald og farligt affald. Sloveniens koncentrering om vandkvalitet har medført relativ forsømmelse af overensstemmelse med andre dele af gældende fællesskabsret, herunder produktrelaterede direktiver og affaldsdirektiver. Miljøproblemerne i landbrugssektoren skal behandles. Der burde lægges særlig vægt på hurtig gennemførelse i national lov af rammedirektiverne om luft, affald, vand og direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) samt opstilling af finansieringsstrategier for luft- og affaldssektorerne, der kræver betydelige investeringer. lovgivning i vand-, indholdsmæssige Nøgleforanstaltninger med henblik på betydeligt at overensstemmelsesniveauer ville omfatte en større indsats med hensyn til at hæve håndhævelsesniveauet, for miljøinvestering, opløse administrative og parlamentariske flaskehalse med hensyn til udarbejdelse af ny lovgivning og yderligere udvikle økonomiske instrumenter. Landets tiltrædelsesstrategi for miljøområdet burde omfatte tidsplaner for gennemførelse af EF's miljølovgivning og starte med gennemførelse af blandt andre ovennævnte ramme- og IPPC-direktiver. forøge det nationale budget forøge de Konklusion de hvis planer nuværende Fuldstændig gennemførelse af EF's miljølovgivning i Slovenien kan forventes på mellemlang afledte for sigt, gennemførelsesbestemmelser realiseres, og hvis det nationale miljøhandlingsprogram og miljøtiltrædelsesstrategien vedtages hurtigt. Effektiv overholdelse af en række retsakter, der kræver høje investeringsniveauer og betydelig administrativ indsats (f. eks. lovgivning om spildevandsbehandling, drikkevand, aspekter af affaldsforvaltning og luftforurening), vil imidlertid kun kunne opnås på lang sigt, og det vil kræve en betydelig forøgelse af miljøinvesteringerne samt en væsentlig indsats for at udbygge den administrative kapacitet. rammelovgivning ny og 93 Forbrugerbeskyttelse Den gældende fællesskabsret omfatter beskyttelse af forbrugernes økonomiske interesser (herunder kontrol med vildledende reklame, prisangivelse, forbrugerkredit, urimelige kon traktvilkår, fjernsalg, pakkerejser, salg uden for forretningslokalerne og timeshare) samt generel produktsikkerhed og produktsikkerhed inden for områderne kosmetik, tekstilbe tegnelser og legetøj. Europa-aftalen omhandler tilnærmelse af lovgivningen samt samarbejde med henblik på at skabe fuld kompatibilitet mellem forbrugerbeskyttelsessystemerne i Slovenien og EU. Hvidbogens fase I-foranstaltninger fokuserer på forbedring af produktsikkerheden, herunder for kosmetik, tekstilprodukter og legetøj, og på beskyttelse af forbrugernes økonomiske interesser, herunder bl. a. på bestemmelser om vildledende reklame, forbrugerkredit, urimelige kontraktvilkår og prisangivelse. Fase li-foranstaltningerne vedrører pakkerejser, salg uden for forretningslokalerne og timeshare. Desuden vil der skulle tages hensyn til EU-lovgivning, der er vedtaget for nylig (fjernsalg), eller som snart bliver det (sammenlignende reklame, prisangivelse). Sammendrag i til behandling Slovenien har endnu ikke laet nogen forbrugcrbcskyttelseslov, men parlamentet har haft et liere år. I september 1996 oprettede regeringen et lovforslag forbrugerbeskyttelseskontor, der dog hidtil synes at have manglet de fornødne ressourcer. Ministeriet for økonomiske forhold og udvikling har det overordnede ansvar for koordineringen af forbrugerpolitikken. Ministeriet og den slovenske forbrugerforening sammensætter hvert år i fællesskab det lovgivningsprogram inden for forbrugerbeskyttelse, regeringen skal vedtage. Forbrugerne er repræsenteret ved den slovenske forbrugerforening, der blev oprettet i juni 1990 som en uafhængig, ikke-statslig, almennyttig organisation. Foreningen er så stærk, at andre forbrugerbevægelser har svært ved at få fodfæste. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Forslaget til en forbrugerbeskyttelseslov synes at være godt på vej til at blive vedtaget, men der skal dog endnu foretages nogle ændringer og vedtages nogle nye bestemmelser før den slovenske lovgivning kommer på fuld højde med EF's standard på forbrugerområdet. Hvad angår beskyttelsen af forbrugernes økonomiske interesser, ser det ud til, at prisangivelse og vildledende reklame kun til dels vil blive reguleret af det slovenske forslag til en forbrugerbeskyttelseslov. Medens bestemmelserne om "særlige former for salg" giver forbrugerne en slørre beskyttelse end I vi*-direktivet, skal bestemmelserne om urimelige kontraktvilkår gøres klarere. Der er store huller inden for områderne forbrugerkredit, pakkerejser og timeshare, hvor der kun synes at være få eller slet ingen lovgivningstiltag. Den slovenske lov om produktsikkerhed synes kun at have et begrænset anvendelsesområde i forhold til EF-bestemmelserne, og det er usandsynligt, at forslaget til forbrugerbe- skyttelsesloven vil indeholde nye eller bredere bestemmelser om beskyttelse af forbrugerne på dette område. Hvad angår kosmetik, er hovedproblemet i forbindelse med den forventede nye lov om kosmetiske produkter, hvordan produkterne defineres. For tekstilbetegnelser og legetøjs sikkerhed forventes der vedtaget nye love på linje med EF-direktiverne. 94 Der vil i forbindelse med indførelsen af den gældende fællesskabsret blive brug for udvikling af en stærk og ualhængig forbrugerbevægelse med støtte fra de offentlige myndigheder. Konklusion På trods af den utilfredsstillende retlige situation synes udsigterne til at lovgivningen på mellemlang sigt bliver tilnærmet den gældende fællesskabsret at være gode, hvis indsatsen fortsættes. Men der skal gøres et stykke arbejde for at bringe den nationale lovgivning på linje med den gældende fællesskabsret. Slovenien skal således hurtigst vedtage lovforslaget om forbrugerbeskyttelse samt en række andre ændringer, der har til formål at styrke forbru gerbeskyttelsen, herunder især den generelle produktsikkerhed. 95 3. 7. Retlige og indre anliggender Den nugældende ret Det vigtigste grundlag for gældende lovgivning inden for retlige og indre anliggender (RIA) er det samarbejde, der omhandles i afsnit VI (artikel K) i traktaten om Den Europæiske Union, dvs. tredje søjle, men der er en snæver forbindelse til visse bestemmelser og foranstaltninger under traktatens første søjle (EF-traktaten). specielt samarbejde og henviser Den væsentligste del af EU-samarbejdet om retlige og indre anliggender omfatter asyl, kontrol af EU's ydre grænser og indvandring, toldsamarbejde og politisamarbejde med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af alvorlig kriminalitet, herunder narkotikahandel, samt civil- og strafferetligt samarbejde. EU-traktaten fastsætter de vigtigste principper for dette til Den Europæiske Konvention om Menneskerettighederne og Genève-konventionen (1951) om Flygtninges Retsstilling. I øvrigt er denne traktat, uden at det specielt nævnes, baseret på en række internationale konventioner, der er relevante for den, især fra Europarådet og FN, samt på Haag-konferencen. Indholdet af lovgivningen under tredje søjle er forskelligt fra indholdet af første søjle, idet den består af konventioner, fælles aktioner, fælles holdninger og resolutioner (herunder godkendte elementer af udkast til instrumenter, som er under forhandling). Rådet har indgået en række EU-konvenlioner (bl. a. Dublin-konvchtioncn fra 1990 og konventioner om udvisning, bedrageri og EUROPOL). Disse er nu ved at blive ratificeret af de nationale parlamenter, medens adskillige andre konventioner, f. eks. om de ydre grænser, er på forskellige forhandlingsstadier i Rådet. Lovgivningen inden for RIA kræver i høj grad praktisk samarbejde, vedtagelse af lovgivning og en effektiv gennemførelse af denne. Den nye traktat De nuværende samarbejdsrammer bliver i stort omfang udvidet for flere af de ovennævnte emner, når den traktat, der blev resultatet af regeringskonferencen i Amsterdam, træder i kraft. Således bekræftes det i den nye traktat, at Unionen skal udvikles til et område med "frihed, sikkerhed og retfærdighed", og disse emner samt den fri bevægelig for personer, asylspørgsmålet, og indvandringen bliver til fællesskabsanliggender. Specielt med hensyn til den fri bevægelig for personer skal Schengen-aftalen ifølge den nye traktat integreres i Den Europæiske Union, og alle kommende medlemmer af EU skal acceptere gældende bestemmelser i denne aftale. Yderligere skal politisamarbejdet og det strafferetlige samarbejde styrkes ifølge den nye traktat. Europaaftalen og Hvidbogen Europaaftalen omfatter bestemmelser om samarbejde om bekæmpelse af narkotikamisbrug og hvidvask af penge. 96 Hvidbogen gar ikke direkte ind på spørgsmål under tredje søjle, men der er henvisninger til første søjle, bl. a. til hvidvask af penge og fri bevægelighed for personer, som er snævert til Bruxelles- og Romkonventionerne. forbundet med RIA. Der henvises også 97 Oversigt Almindelige forhåndsbetingelser for samarbejdet om RIA Slovenien blev medlem af Europarådet i 1993 og har ratificeret de vigtigste instrumenter vedrørende menneskerettighederne. Det fastsættes i forfatningen, at domstolene skal være uafhængige i overensstemmelse med retsstatsprincipperne. De institutionelle reformer inden for RIA skrider tilfredsstillende frem, selv om der hersker en vis tvivl om retsvæsenets effektivitet og funktion, forfatningen sikrer beskyttelse af personoplysninger på linje med EU-kravene, og Slovenien har ratificeret konventionen om beskyttelse af personoplysninger af 1990. En ny lov er under forberedelse, som skal modernisere beskyttelsesordningen, (se også det særlige punkt om det indre marked). Asyl Slovenien er part i Genève-konventionen og 1967-protokollen. I øjeblikket reguleres asylloven over den generelle udlændingelov, men en ny asyllov, der opfylder EU's krav, og som omfatter både socialhjælp og ansøgningsprocedurer, er under forberedelse. Der har været meget får asylansøgninger, men ca. 8,000 midlertidige flygtninge fra det tidligere Jugoslavien har faet bevilget midlertidig beskyttelse. Den slovenske parlament vedtog i april 1997 en lov om midlertidigt ophold som flygtning. Indvandring/grænsekontrol Der var 190 millioner grænsepassager i 1995, hvoraf 4,200 afsløredes som ulovlige. Indvandrerne kommer fra Rumænien, Sri Lanka, Tyrkiet og Kina. Slovenien følger EU's liste over tredjelande, for hvilke der kræves visum, og anvender EU's standardvisumformat. Opholds- og indvandringsspørgsmål vedrørende udlændinge reguleres af udlændingeloven af 1991. Tilbagetagelsesaftaler er indgået med Østrig, Benelux, Frankrig, Grækenland, Ungarn, Kroatien, Schweiz, Slovakiet, Rumænien, og Canada. Grænseforvaltningen er grundig og effektiv. Politisamarbejde Organiseret kriminalitet findes i Slovenien inden for våbensmugling, handel med kvinder, prostitution, pengehvidvask, biltyverier og narkotikasmugling. Lovgivningen er blevet skærpet for bedre at komme den organiserede kriminalitet til livs, og der er blevet oprettet specialenheder. Deres erfaringsniveau er begrænset, men effektiviteten er stigende. Slovenien har underskrevet konventionen om hvidvask af penge af 1990 (se også det særlige punkt om det indre marked). Slovenien oplevede isolerede tilfælde af politisk terrorisme ved afslutningen uf uafhængighedskrigen, men der har ikke for nylig været terroristhandlinger. Slovenien ei bekymret for, at landet skal blive brugt som base for international terrorisme. Det er ikke part i de vigtigste internationale konventioner til bekæmpelse af terrorisme, men straffeloven dækker terroristaktivitet. Narkotika 98 Slovenien er et stort transitland for narkotika. Betydelige mængder heroin er i de seneste år blevet beslaglagt. Den indenlandske efterspørgsel er stigende. Slovenien har tilsluttet sig de vigtigste internationale narkotikakonventioner. Der er vedtaget nationale lovindgreb til efterforskning af narkotikasager, og der er oprettet narkotikaspecialenheder. Retssamarbejde Slovenien har ratificeret de vigtigste strafferetlige konventioner og har indført retsprocedurer med henblik på strafferetligt samarbejde. Landet er part i en række af Haag-konventionerne og er ligeledes ved at udvikle et iværksættelsesapparat i civilretssager. Det slovenske retsvæsen og retssystemet som sådan mangler generelt erfaring og er ineffektivt. Der er behov for reformer og for udvikling af de menneskelige ressourcer, for at det kan fungere effektivt. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Der er stadig en række mangler i Sloveniens lovgivning, men på de Heste områder er lovgivning enten under forberedelse eller allerede vedtaget. Det prioriteres højt i den nærmeste fremtid at lå vedtaget den resterende lovgivning, særlig med henblik på internationale konventioner, og specielt pa strafferctsområdet, samt at få udviklet retssystemet og de institutioner, der beskæftiger sig med organiseret kriminalitet. På immigrationsområdet er det vigtigt at få udarbejdet og gennemført den nye asyllov, således at EU-retten kan overholdes fuldstændig. Konklusion Slovenien har generelt vist, at det kan gøre fremskridt på afgørende områder inden for RIA, især med hensyn til indvandring og grænsekontrol. Hvis der også sker fremskridt i andre spørgsmål, særlig inden for retssystemet, hvis EU-asylretten efterkommes fuldtud og endelig hvis der sker en udvikling af instrumenterne til bekæmpelsen af den organiserede kriminalitet, kan Slovenien i løbet af få år leve fuldstændig op til gældende og kommende EU-ret på RI A-området. 99 3. 8 Eksterne politikker Handel og internationale okonomiskc forbindelser Regelværket på dette område består primært af Fællesskabets multilaterale og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome instrumenter til beskyttelse af handelen. Europaaftalen indeholder på adskillige områder bestemmelser, hvori det kræves af parterne, at de handler i overensstemmelse med WTO/GATT-principperne eller andre relevante internationale forpligtelser. Hvidbogen indeholder ikke nogen bestemmelser på dette område. Sammendrag Slovenien har udviklet en åben, handelsorienteret økonomi og er medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Ved tiltrædelsen vil Slovenien skulle opfylde forpligtelserne under de piurilaterale WTO-aftaler, som Fællesskabet er part i. Slovenien opretholder i øjeblikket kvantitative restriktioner for import af tekstilvarer og beklædningsgenstande. Ved tiltrædelsen vil Slovenien skulle anvende Fællesskabets kvantitative kontingentering. De slovenske myndigheder har forpligtet sig til gradvis at fjerne disse restriktioner, således at de forventes at være helt afskaffet i 2005. Ved tiltrædelsen vil Fællesskabets tekstilpolitik blive udvidet til at omfatte Slovenien; på tiltrædelsestidspunktet vil de EF-restriktioncr, der opretholdes, skulle tilpasses med en passende mængde for at tage hensyn til Sloveniens tiltrædelse. Vurdering af den nuværende og den fremtidige situation Ved tiltrædelsen vil Slovenien skulle anvende EF's fælles toldtarif og bestemmelserne om udenrigshandel i den fælles landbrugspolitik. Efter Uruguay-runden vil det vejede gennemsnit for mestbegunstigelsestold for industriprodukter være 10,9% for Slovenien og 3,6% for Fællesskabet. Slovenien bor i sine forbindelser med internationale organisationer sørge for, at dets handlinger og forpligtelser er i overensstemmelse med Europaaftalen, og sikre, at det som medlem af fællesskabet indgår sine fremtidige forpligtelser på harmonisk vis. Ved tiltrædelsen vil Slovenien blive part i Fællesskabets forskellige præferenceaftaler. Præferencen I taler mellem Slovenien og tredjelande vil generelt set skulle afsluttes ved tiltrædelsen. Hvad angår handel med tjenesteydelser og etablering, har Slovenien søgt at sikre, at dets multilaterale forpligtelser under GATS i videst mulig udstrækning er forenelige med Fællesskabets forpligtelser; Slovenien har erklæret sig rede til at finde en løsning på de eventuelle betydningsfulde uoverensstemmelser, der alligevel måtte opstå. 100 Slovenien vil ved tiltrædelsen skulle ophæve sin nationale lovgivning vedrørende instrumentel til beskyttelse af handelen og derefter anvende EF-lovgivningen på dette område. Erfaringerne fra tidligere tiltrædelser har vist, at den automatiske udvidelse af de eksisterende antidumping foranstaltninger til også at omfatte nye medlemsstater får tredjelandene til at rejse problemer med hensyn til denne fremgangsmådes forenelighed med de relevante WTO- bestemmelscr. Del har også vist sig, at der ved tiltrædelse åbnes mulighed for omgåelse af de foranstaltninger, der er vedtaget af Fællesskabet inden for rammerne af instrumenterne til beskyttelse al handelen. Det sker, når væsentlige mængder af et produkt, der er omfattet af forud for tiltrædelsen eksporteres til den fremtidige medlemsstats foranstaltninger. territorium, hvorefter de ved tiltrædelsen automatisk overgår til fri omsætning i det udvidede toldområde. Der vil i fasen forud for Sloveniens tiltrædelse skulle tages fat om disse to problemer. Slovenien er part i én af de fire ordninger om ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben og er i færd med at ratificere en anden. I øjeblikket er varer med dobbelt anvendelse ikke underlagt eksportkontrol under den slovenske lovgivning. Våbeneksport er kontrolleret. Det er tvivlsomt, hvorvidt Slovenien vil være i stand til at overholde EF-lovgivningen ved tiltrædelse, eftersom det er nødvendigt al gennemføre effektiv kontrol. Slovenien bør omgående lage fat på dette hastende spørgsmål. Konklusion Slovenien er godl stillet med hensyn til at kunne opfylde Fællesskabets krav på dette område i løbet af de nærmeste år, forudsat navnlig at problemet med behovet for eksportkontrol af varer med dobbelt anvendelse løses hurtigt. 101 Udvikling Den gældende fællesskabsret på udviklingsområdet udgøres i hovedsagen af Lomé- konventionen, som løber indtil i begyndelsen af 2000. Hverken Europaaftalen eller hvidbogen indeholder bestemmelser på dette område. Sammendrag Slovenien har ingen præferencehandelsaftaler med AVS-landene, og der anvendes ingen GSP-ordninger. Slovenien indrømmer ikke toldfri adgang. Slovenien har ikke noget budget for udviklingsbistand, skønt landet har bidraget finansielt til genopbygningen af Bosnien og I lercegovina. Den nuværende og fremtidige situation Ved tiltrædel. sen skal Slovenien anvende sin præferencehandelsordning på AVS-staterne og i finansieringen af Den Europæiske sammen med de andre medlemsstater deltage Udviklingsfond (EUF), via hvilken der bevilges finansiel bistand under Lomé-konventionen. Anvendelse al den nuværende Lomé-handelsordning i sin helhed fra tiltrædelsestidspunktet vil kunne give anledning til nogle problemer for Slovenien. Normalt tiltrædei- nye medlemsstater Lomé-konventionen på grundlag af en protokol på tidspunktet for deres tiltrædelse af EU. Konklusion Slovenien vil skulle gøre betydelige fremskridt for at kunne opfylde EU-kravene på dette område i løbet af de kommende år. 102 loJd regelværk og Fællesskabets gennemførelsesbestemmelserne hertil, den kombinerede nomenklatur, den fælles toldtarif, også handelspræfereneer, toldmæssig lovgivning uden for toldkodeksens anvendelsesområde. toldkontingenter og toldsuspensioner, og anden EF-toldkodeksen sektor denne er i Europaaftalen dækker oprettelse af et frihandelsområde med Fællesskabet og gradvis afvikling af told for et bredt udvalg af varer efter faste tidsplaner, som starter på datoen for aftalens ikrafttrædelse. Hvidbogen omfatter etape I foranstaltninger til at binde og rationalisere al frihandel i henhold til Europaaftalen, også lovgivning, der er forenelig med toldkodeksen, den kombinerede nomenklatur osv. Etape II vedrører vedtagelse af hele Fællesskabets lovgivning med henblik på optagelse i toldunionen ved tiltrædelsen. Sammendrag Ved tiltrædelse vil de slovenske toldmyndigheder skulle påtage sig alle forpligtelser i forbindelse med beskyttelse og kontrol af deres del af EU's ydre grænse. Ud over bestemmelserne om indirekte beskatning vil de blive ansvarlige for gennemførelse og fælles håndhævelse af den fiskeripolitik osv. ved Fællesskabets ydre grænse. fælles handelspolitik, den fælles landbrugspolitik, den Sloveniens evne til at anvende Fællesskabets regelværk fuldt ud forudsætter, at der er mulighed for at vedtage og gennemføre fællesskabsbestemmelser, og at der findes et passende niveau for infrastruktur og udstyr, specielt med hensyn til databehandling og undersøgelsesmetoder, saml et effektivt toldvæsen og et tilstrækkeligt stort, velkvalificeret og motiveret personale med en høj grad af integritet. Slovenien har med faglig bistand fra toldprogrammer vedtaget en toldkodeks, der er forenelig med I*!l -toldkodeksen og gennemførelsesbestemmelserne dertil, og som trådte i kraft den 1. januar 1996. Lovgivningen vedrørende toldfritagelse er i vid udstrækning forenelig med fællesskabets lovgivning, men der er store forsinkelser i forbindelse med varemærkefor lal skede og piratkopierede varer. Slovenien er i lærd med at bringe sin nationale varenomenklatur på linje med Fællesskabets kombinerede nomenklatur. Slovenien har allerede en integreret tarif. Dette gør det meget lettere at sammenligne de slovenske toldsatser med toldsatserne i den fælles toldtarif. Slovenien vedtog den 1. april 1997 den nye ordning for kumulativ oprindelse mellem lande i Europa. Slovenien har ansøgt om at blive kontraherende part i EF-EFTA-konventionen om en fælles forsendelsesprocedure og aftalen om det administrative enhedsdokument. Slovenien har også ansøgt om at deltage i en af tolddatabaserne (TARIC). 103 Vurdering af den nuværende og fremtidige situation selv om de Slovenien tillader afgiftsfrie butikker ved landegrænserne i henhold til den nationale at opfylde slovenske myndigheder har lovgivning, Toldsamarbejdsrådets henstilling af 16. juni 1960 senest pr. 1. juli 1998. Disse afgiftsfrie butikker er ikke tilladt ved landegrænser ifølge henstillingen og heller ikke på EF's territorium. Derfor vil afskaffelse af den slag faciliteter være en forudsætning for tiltrædelse. De slovenske myndigheder bør dog fremskynde afviklingen af disse butikker hurtigst muligt. til hensigt Det er vigtigt, al de slovenske myndigheder kan deltage på en hensigtsmæssig måde i de forskellige dalahehandlingssystemer til forvaltning af bestemmelserne om told og indirekte afgifter inden for toldunionen/del indre marked såvel som i databehandlingssystemerne til gensidig administrativ bistand i anliggender vedrørende told, landbrug og indirekte afgifter. Brugen af edb er kun lidt udviklet i Slovenien og må forbedres. Slovenien vil ved tiltrædelsen skulle afskaffe al toldkontrol på grænserne med EU- medlemsstater og andre lande, som tiltræder EU. I den strategiske planlægning skal Slovenien desuden tage højde for de nødvendige ressourcer til at styrke grænsestederne ved grænserne til lande, der ikke er medlemmer af EU. Konklusion Hvis Slovenien fortsat gør en stor indsats for at tilpasse toldvæsenet og dets personale til de opgaver, en moderne toldadministration skal kunne påtage sig, vil landet måske kunne opfylde EF's krav inden for de nærmeste år. 104 Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik Efter uafhængighedserklæringen har Slovenien orienteret sin udenrigs- og sikkerhedspolitik mod EU og NAK). Siden Slovenien først blev inddraget i den politiske dialog mellem EU og de associerede lande, har det deltaget aktivt i ordningerne under Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og har altid, når det har modtaget en opfordring hertil, støttet Unionens aktioner inden for disse rammer. Slovenien er medlem af FN, OSCE, Europarådet og mange andre internationale organisationer. Det er associeret partner i WEU, deltager i NACC og PfP og har gjort det klart, at det ønsker at blive medlem af WEU og NATO så snart som muligt. Det har leveret transitfacilitcter til de internationale styrker på vej til fredsbevarende operationer i det tidligere Jugoslavien, idel det dog ikke sendte tropper til at deltage i IFOR, men det leverede helikoptorer og hospitalsudstyr. Slovenien deltager også i en række regionale organisationer, herunder CEFTA og CEI. Der består ingen territoriale uoverensstemmelser mellem Slovenien og nogen af Unionens medlemsstater. Der er dog fortsat nogle problemer mellem Slovenien og Kroatien, hvoraf det vanskeligste er tvisten vedrørende søgrænsen i Piran-bugten. Andre uoverensstemmelser vedrører den mindre omtvistede trækning af landegrænser, ejendomslovgivning, forvaltning af Krsko-kernek rafl værket og bankkrav. Der findes også en række udestående spørgsmål om det økonomiske samarbejde med Kroatien, som skal løses. Slovenien er opsat på at sikre beskyttelse af de slovenske mindretal i Italien og Østrig. Slovenien har en ny. lille diplomatisk tjeneste med begrænsede erfaringer og ressourcer. Med tiden burde landet dog være i stand til fuldt ud at spille sin rolle som medlem af Unionen. Det har 36 repræsentationer i udlandet og beskæftiger et diplomatisk personale på 108. Slovenien deltager ikke formelt i kontrolordningerne vedrørende masseødelæggelsesvåben, men har etableret kontakter med de relevante organisationer og har anført, at det agter at deltage i alle relevante internationale traktater om våbenkontrol. De beskedne slovenske væbnede styrker, som er under demokratisk kontrol, er under omorganisering for at kunne opfylde NATO-krav. Der findes en mindre forsvarsindustri. Slovenien er i øjeblikket i færd med at studere EF-forordningcr vedrørende eksportkontrol af teknologi med dobbelt anvendelsesformal med sigte på al indføre den nødvendige lovgivning. I en erklæring, der ledsagede ansøgningen om medlemskab af Unionen, bekræftede den slovenske regering, at den var rede til og i stand til fuldt ud og aktivt at deltage i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. En vurdering af Sloveniens udenrigs- og sikkerhedspolitik til dato giver anledning til at forvente, at det som medlem vil kunne indfri sine forpligtelser på dette felt. 105 3. 9. Finansielle spørgsmål Finanskontrol Gennemførelsen af Fællesskabets politikker, navnlig landbrugs- og strukturfondspolitikken, kræver effektive systemer til forvaltning og kontrol af offentlige udgifter, herunder også bestemmelser om bedrageribekæmpelse. Der må desuden tilnærmelse af lovgivningerne for at muliggøre indførelse af ordningen for "egne indtægter", med bl. a. passende bestemmelser om regnskabsføring. ske en Europa-aftalen indeholder ikke særlige bestemmelser om finanskontrol. Den giver imidlertid grundlag for samarbejde på revisionsområdet, herunder teknisk assistance fra Fællesskabet i passende omfang. 11 vidbogen omtaler ikke foranstaltninger på dette område. Sammendrag På det tidspunkt, hvor landet opnåede uafhængighed, blev revision og kontrol med den økonomiske sektor udført af den selvstyrende institution Agenturet for Betalinger og Kontrol (SDK), der var en aflægger af det jugoslaviske system. SDK udførte sine funktioner effektivt inden for del jugoslaviske økonomiske system. Siden uafhængigheden har Slovenien gradvis måttet fratage SDK dets beføjelser og overføre dem til markedsorienterede institutioner. siden januar 1995, statens øverste kontrolorgan. Den Hvad angår ekstern kontrol er Den Nationale Revisionsret, der blev oprettet i juli 1994 og har fungeret fører kontrol med statsregnskabet, statsbudgettet og offentlig støtte. Revisionsretten har beføjelse til at føre tilsyn med opkrævningen af skatter og afgifter og at kontrollere kommercielle transaktioner gennemført al offentlig- og privatretlige enheder, af virksomheder, i det omfang de modtager offentlige midler via statsbudgettet, og af andre enheder, hvori staten har interesser. Dens uafhængighed internationale resultater, revisionsstandarder. Årsberetningerne overtrædelser og status over ressourceanvendelsen, og de kan indeholde henstillinger vedrørende strafferetlig forfølgelse eller efterforskning. generelt information om grundlovssikret. Rapporteringen indeholder kortfattet følger er Et særligt parlamentsudvalg regeringens finansielle forvaltning. for finans- og budgetkontrol fører politisk kontrol med Hvad angår intern kontrol er det Departementet for Budgetkontrol under Finansministeriet, der står for kontrollen af de forskellige budgetbrugeres finansforvaltning, materielle forvaltning og regnskabsføring. Det foregår efter et årligt revisionsprogram, som regeringen pålægger departementet. Kontrollen dækker områderne formel lovlighed og for Offentlige Regnskaber en foretager Departementet ressourceanvendelse. Desuden forebyggende budgetkontrol inden for Finansministeriet, og en lignende kontrol udføres i et vist omfang i hvert af de øvrige ministerier. rigtighed, Tre organer star for samarbejdet med andre lande om bedrageribekæmpelse, afhængigt af sagens art: (i) strafferetlige sager: her ligger ansvaret hos Kriminalefterforskningen under Indenrigsministeriet i samarbejde med Interpol; (ii) overtrædelser af toldbestemmelserne: her finansielle er det Tolddirektoratct under Finansministeriet, der har ansvaret; (iii) 106 transaktioner: her ligger ansvaret hos Kontoret for Forebyggelse af I Ividvaskning af Penge. Kontrol med statens skatteindtægter foretages af Skattedirektoratet. Vurdering af den nuværende og fremtidige situation Efter uafhængigheden blev der indført internationale standarder for finansforvaltning og - kontrol på linje med den almindelige praksis i EU-medlemsstaterne. Flere EU-forordninger finder anvendelse Ira tidspunktet for ratifikationen af Europa-aftalen med det formål at sikre korrekt forvaltning og beskyttelse af Fællesskabets interesser gennem forsvarlig forvaltning af fællesskabsmidler. Mens lovgivning, der generelt afspejler gældende fællesskabsret med hensyn til finanskontrol, er blevet eller er ved at blive vedtaget, må strukturer til gennemførelse og håndhævelse heraf udbygges og styrkes. Der findes ikke nogen central myndighed for bekæmpelse af bedrageri, og der er heller ikke planer om at oprette et sådant organ. Interne og eksterne kontrolorganer er endnu ikke nået op på et effektivitetsniveau, der er foreneligt med EU-praksis og -standarder. Toldvæsenets interne kontrolorgan er ikke specifikt rettet mod revision af "egne indtægter", og der er behov for yderligere samarbejde med Kommissionen for at fastslå, om regnskabsproeedtuerne fuldt ud opfylder kravene i forordning 1552/89. De nuværende rapporterings- og opfølgningsprocedurer lider dels under, at definitionen af Revisionsrettens rolle er begrebsmæssigt utilfredsstillende, dels under, at der er sket en overdreven formalisering. Den nuværende situation skyldes i vid udstrækning mangel på klart definerede revisionbegreber og på uddannet personale. Den Nationale Revisionsret må styrkes, så den kan kontrollere effektiviteten samt projekter, herunder foretage en revision af rapporteringssystemet. Desuden har Finansministeriet behov for yderligere ressourcer for at kunne udføre sit arbejde effektivt. På landbrugsområdet bør der sondres mellem forudgående og efterfølgende kontrol. Der bør ske en afklaring af regnskabsprocedurer, kontrolkriterier og regler for administrative sanktioner i tilfælde af uregelmæssigheder. Da der ikke lindes en regionalpolitik, der kan sammenlignes med EU-medlemsstaternes, er linanskontrolredskaberne for så vidt angår det vanskeligt at give en vurdering af regionaludvikling og linansiering heraf. Der må på dette område etableres effektive strukturer for overvågning, kontrol og revision, og det samme gælder på andre områder, der dækkes af strukturfondene. Konklusion Dét er nødvendigt, at der gøres en vedvarende indsats for at styrke finanskontrol- og revisionsfunktionerne. 107 Konsekvenser for budgettet I meddelelsen "Agenda 2000" redegøres der for de samlede finansielle rammer, som de budgetmæssige virkninger af fremtidige udvidelser skal indgå i på mellemlang sigt, således at der kan sikres sammenhæng med de foreslåede retningslinjer for EF- politikkerne inden for rimelige budgetrammer. På nuværende stadium vil det være vanskeligt og sandelig også for tidligt at foretage et præcist skøn over de budgetmæssige konsekvenser af hvert enkelt ansøgerlands tiltrædelse. Virkningerne for budgettet afhænger i meget stor udstrækning af mange forskellige faktorer: - tidspunktet for de enkelte landes tiltrædelse - udviklingen indtil da i EF-politikkerne, særlig hvad angår de beslutninger, der vil blive truffet om fortsættelse af reformen af den fælles landbrugspolitik og de nye retningslinjer for strukturforanstaltninger - ansøgerlandenes styrkelse af deres konkurrenceevne og deres produktivitet og evne til at overtage Fællesskabets regelværk fremskridt med hensyn til vækst, - de overgangsforanstaltninger, som forhandlingerne vil kunne resultere i. Der kan kun gives nogle beløbsstørrelser for nogle budgetkategorier og et samlet skøn, og alene som illustration. Udgifter Hvis man antager, at reformen af den fælles landbrugspolitik kommer til at forløbe efter de retningslinjer, som Kommissionen har skitseret i anden sammenhæng, vil Sloveniens tiltrædelse i et år med fuldstændig anvendelse af denne reform og alene for markedsinterventionsforanstaltninger kun medføre et supplement til de tilsvarende udgifter, der forudses for de femten nuværende medlemsstater. Anvendelsen af de andre interne EF-politikker på de nyligt tiltrådte lande vil sandsynligvis medføre yderligere udgifter, der forventes at blive større end deres relative vægt i Unionens BNI, eftersom de yderligere omkostninger ved gennemførelsen af visse af disse politikker til dels står i forhold til den berørte befolkning, deres geografiske udstrækning eller antallet af medlemsstater, med hvilke der gennemføres aktioner for koordination og harmonisering. Som eksempel kan nævnes, at Sloveniens BNI i øjeblikket repræsenterer 0,3% af Unionens. Til gengæld burde Sloveniens tiltrædelse ikke medføre væsentlige ekstraudgifter i tilslutning til Unionens eksterne foranstaltninger. Endelig skal der tages hensyn til, at de enkelte landes tiltrædelse vil bevirke, at udgifter, som afholdes over EF-budgettet til før-tiltrædelsesprogrammer til fordel for ansøgerlandet, f. eks. via Phare-programmet, falder bort. 108 Under henvisning til det ovenfor anførte kan udgifterne som følge af Sloveniens tiltrædelse på de tre nævnte områder anslås til cl samlet beløb årligt inden for en gaffel på mellem 1,0 og 1,3 mia. ECU i tiden 2005-2006 (i faste 1997-priser). Indtægter De EF-budgetbidrag, der kan forventes af de nyligt tiltrådte lande under forudsætning af, at ordningen med egne indtægter gælder fuldt ud, forventes for samtlige BNI- og moms indtægters vedkommende - under hensyntagen til nivelleringsreglerne for sidstnævntes vedkommende - at ligge nær deres andel af Unionens BNI. Det vil i Sloveniens tilfælde sige under 0,3%. Sloveniens andel af de traditionelle egne indtægter kommer til at afhænge af strukturen i landets handelstrømme på tiltrædelsestidspunktet. For at sikre fastlæggelse af, kontrol med og overdragelse af de traditionelle egne indtægter i overensstemmelse med EF- forsk rifterne er det nødvendigt at foretage en grundig tilpasning af det nuværende toldsystem i Slovenien. Desuden forudsætter en korrekt beregning af BNI- til pålidelighed, ensartethed og indtægterne betydelige fuldstændighed i nationalregnskaberne. Der kræves endvidere statistiske forbedringer til fastlæggelse af beregningsgrundlaget for de egne moms-indtægter, som tillige kræver en komplet afpasning af moms-systemet i Slovenien efter EF-direktiverne. forbedringer med hensyn 109 4 Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk integrering Det Europæiske Råd i Madrid i december 1996 konkluderede, at de central- og østeuropæiske tilpasning af deres i EU ansøgerlandes harmoniske administrationsstrukturer. I dette kapitel gennemgås Sloveniens offentlige administrations nuværende situation, herunder relevante aspekter af retsvæsenet, og der foretages en vurdering af de nuværende og sandsynlige fremtidige forudsætninger for at varetage de funktioner, der kræves i et moderne demokratisk samfund, med særlig henblik på behovet for at forvalte fællesskabsretten. forudsætter især 4. 1 Administrative strukturer Sloveniens forfatningsmæssige organer, deres beføjelser og ansvar, herunder regionale og lokale myndigheder, er beskrevet i kapitel I. Sloveniens centraladministration består af 15 ministerier samt statsministerens kontor plus en række ministre uden portefølje. Til behandling af særlige emner kan der oprettes tværministerielle komitéer på minister- eller statssekretærplan. Der er endnu ikke noget fuldt udbygget retsgrundlag for statsadministrationen eller noget klart formuleret sæt af principper, der regulerer statsadministrationens rolle. I stedet styres lovgivningen om administrative procedurer. En statsadministrationens arbejde af forvaltningslov er under udarbejdelse. Embedsværket er politisk uafhængigt. Personer, der ikke er offentligt ansat, kan udnævnes til statssekretærstillinger. Ledende medlemmer af politiske partier kan ikke bestride stillinger i embedsværket. Der er ca. 25 000 ansatte i den offentlige administration i Slovenien. Lønniveauet i den forholdsvis lavere end offentlige konkurrencedygtigt, undtagen inden for ganske bestemte professioner. i den private sektor, men dog sektor er nok Ved loven om ministerierne blev indenrigsministeriet i 1995 ansvarligt for den offentlige administration og reformen af den. I juni 1997 har den slovenske regering fået forelagt et reformprogram, der venles al blive godkendt af regeringen inden udgangen af 1997 som led i den nationale strategi frem imod tiltrædelsen af EU. Reformen er baseret på en dybtgående analyse af den slovenske situation og omfatter vedtagelse af en ny forvaltningslov i 1998. Det er planen at gennemføre reformen inden udgangen af 1999. Der er i indenrigsministeriet udnævnt en statssekretær for administration med den opgave at styrke koordinering, overvågning og gennemførelse af reformen. 110 Kontoret for europæiske anliggender fører tilsyn med gennemførelsen af hvidbogen. (Se også afsnittet i indledningen om relationerne mellem Den Europæiske Union og Slovenien). 4. 2 Administrationens og domstolenes kapacitet På grund af arven fra fortiden har der siden uafhængigheden i 1991 været et påtrængende behov for at ændre det, der indtil da var en slovensk regionaladministration, til den slovenske stats centraladministration. Selv om der var kontinuitet med hensyn til personale og administrativ praksis, var administrationen i det store og hele ikke rustet til at udføre alle de ekstra opgaver. Den offentlige administrations strukturer er forholdsvis velegnede til effektivt at varetage de nødvendige opgaver. Skal det sikres, at centraladministrationens positive udvikling i de seneste år konsolideres og styrkes, er det vigtigt at imødekomme behovet for øget kommunikation og samarbejde i og mellem ministerierne. Strukturerne til gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen er endnu på et tidligt udviklingstrin og kræver betydelige yderligere bestræbelser. Der er personalemangel i den slovenske offentlige forvaltning, især til gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen. Dette gælder også retsvæsenet. For at sikre et sundt grundlag for den fremtidige positive udvikling i centraladministrationens rolle og funktion er det vigtigt, at der så hurtigt som muligt skabes et fast retsligt grundlag. De eksisterende arrangementer bidrager til at imødekomme dette behov, men de er utilstrækkelige. Statsadministrationen er underbemandet på en række vigtige områder. Selv om den har ekspanderet og fortsat gør det, ansættes der kun meget få højtuddannede, og der er alvorlige mangler på de forskellige ledelsesniveauer. Disse problemer vil få alvorlige negative konsekvenser for statsforvaltningens evne til at fungere effektivt, medmindre de løses i den nærmeste fremtid. Offentlighedens tillid til statsadministrationen er svingende. Der er ingen tegn på omfattende korruption. Selv om der stadig kan gøres en del for at forbedre administrationens effektivitet, er den administrative praksis med hensyn til koordinering og samarbejde imidlertid under udvikling, især i lyset af den slovenske strategi om at tilpasse sig EU's politikker og lovgivning. Det faglige niveau er ofte højt, men det er vigtigt at videreudvikle de administrative kvalifikationer for at skabe el sundt grundlag for en fortsat europæisk integration. Der kan stadig gøres en del tor at forbedre kvalifikationerne inden for finansforvaltning og forvaltning generelt og på områder som politisk analyse, overvågning og evaluering. Der er sket fremskridt i personaleuddannelsen, og der er planer om at oprette en egentlig forvaltningshøjskole. Planen for gennemførelse af en reform af den offentlige administration i Slovenien (1997-1999) indeholder et omfattende reformprogram, som regeringen har forpligtet sig til at stille de nødvendige finansielle ressourcer til rådighed til. Det er vigtigt, at der gennemføres decentraliseringsinitiativer. Da de planlagte reformer er meget komplekse, kommer resultatet til at afliænge af, hvor stærkt det organ bliver, der skal oprettes til at forestå reformpolitikkens gennemførelse og koordinering. m Der er behov for at udvide reformen til også at omfatte retsvæsenet i Slovenien og at fokusere specifikt på EU's indre marked og dets gennemførelse samt behovet for håndhævelse. Reformernes succes, især på EU-relaterede områder, bliver i vid udstrækning bestemmende for, om Slovenien bliver i stand til at forvalte fællesskabsretten effektivt. Nøgleområder for gennemforelse af fællesskabsretten Den ensartede anvendelse af EU-lovgivningen: Effektiv anvendelse af fællesskabsretten forudsætter, at medlemsstaternes retsmyndigheder er i stand til at anvende de bestemmelser i traktaten, der omhandler sikring af enheden og af anvendelsen af fællesskabsretten, og som kan sikre, at det indre marked og fællesskabspolitikkerne generelt fungerer korrekt. Et højt kvalificeret og veluddannet retsvæsen med tilstrækkelige ressourcer er nødvendigt for, at domstolene kan anvende EU-lovgivningen, herunder sager med direkte retsvirkning og sager, der henvises til EF-Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 177. Der er et særligt behov for at uddanne dommere i Fællesskabets erhvervslovgivning. Desuden er der betydelig mangel på menneskelige ressourcer. Men hvis der tages de rigtige skridt til at udbygge retsvæsenels kapacitet, også i disse henseender, kan systemet på mellemlang sigt blive i stand til at anvende fællesskabsretten effektivt. Det indre marked: Skal Slovenien kunne sikre, at Fællesskabets bestemmelser om det indre marked anvendes korrekt, især med hensyn til fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, forudsætter det, at der findes effektive regulerings-, standardiserings-, certificerings- og tilsynsmyndigheder, der kan handle i fuld overensstemmelse med EU-bestemmelserne. En analyse af disse punkter er indeholdt i kapitel 3. 1 (under "De fire friheder"). den adskillelse nødvendige I Slovenien er den administrative kapacitet med hensyn til fri bevægelighed for varer i det store og hele tilfredsstillende, selv om et område som og offentlige indkøb giver anledning til visse betænkeligheder. Instituttet for standarder og metrologi, der er et statsligt organ, har ansvaret for både standardiserings- og godkendelsesfunktioner. Slovenien mangler fortsat at gennemføre og certificcringsopgaver. De offentlige myndigheder bør etablere effektive systemer og ansætte personale til markedsovervågning med henblik på kontrol af produktsikkerheden. Situationen er langt mindre tilfredsstillende for fri bevægelighed for tjenesteydelser end for varer. Departementet for linanssystemer i finansministeriet beskæftiger sig med al lovgivning om og tilsyn med private finansinstitutter. Det mangler erfarne medarbejdere til at beskæftige sig med ny lovgivning. Centralbankens banktilsyn har 36 medarbejdere. Kontoret for værdipapirmarkedet mangler et retsgrundlag for håndhævelse; det har 15 medarbejdere. Tilsynet med forsikringssektoren er stadig på et tidligt udviklingstrin. Forsikringstilsynet har 7 medarbejdere. standardiserings- regulerings-, af Der skal især gøres noget ved personalemangelen for at leve op til EF-kravene på dette område. Konkurrence: Som forklaret i kapitel 3. 1 (under "Konkurrence") forudsætter håndhævelse af konkurrencelovgivningen, al der etableres antitrust- og statsstøttekontrolmyndigheder, og at 112 retsvæsenet, den offentlige forvaltning og de relevante økonomiske aktører har tilstrækkelig indsigt i konkurrencelovgivningen og -politikken. I Slovenien er den centrale myndighed kontoret for konkurrence, der har 3 medarbejdere, og det er for lidt. Ekspertisen er beskeden. Evne til at gennemføre EF-kravene på dette område forudsætter betydelige investeringer i de menneskelige ressourcer og fastlæggelse af konkurrencekontorets kompetencce. Der findes ikke nogen statsstøttemyndighed, og de administrative arrangementer vedrørende statsejede virksomheder (hvor der mangler kvalificeret lovgivning) må også tages op til revision. Der bør indføres effektive ordninger for at sikre, at konkurrencereglerne overholdes. Til Telekommunikation. de mange liberaliseringsbestemmelser, der er indeholdt i fællesskabsretten på dette område, er det nødvendigt med et regulerende og planlæggende organ, der effektivt er adskilt fra erhvert driftsselskab. gennemførelse udformning og af I departementet for post og telekommunikation beskæftiger 8 medarbejdere sig med telekommunikation. Den administrative kapacitet må styrkes. Indirekte beskatning: En effektiv forvaltning af fællesskabsrettens bestemmelserom indirekte beskatning forudsætter, at der lindes instanser, der er i stand til at gennemføre EU- lovgivningen om harmonisering af moms og afgifter i et miljø, hvor kontrollen ved EU's indre grænser er ophævet, hvor afgiftssystemet er baseret på frilagre, og hvor afgiften betales til den lokale sats i medlemsstaten, hvor og når varerne forbruges. Dette kræver en veludbygget og veluddannet myndighed med tilstrækkelige ressourcer og med en høj grad af integritet. Den relevante myndighed er finansministeriet (et centralt ministerium, 14 regionskontorer og 50 lokalkontorer) med 3 200 medarbejdere. På grund af stor personaleudskiftning, der til dels skyldes, at veluddannet personale rekrutteres af den private sektor, er det vanskeligt at vurdere dot nuværende personales kapacitet. Der findes dog nogen værdifuld ekspertise. Det er imidlertid nødvendigt al konsolidere personalets professionelle kvalifikationer, bl. a. gennem uddannelsestiltag og lønforbedringer. for Landbrug: De administrative krav på landbrugsområdet vedrører først og fremmest veterinær- og plantesundhedskontrol med henblik på at beskytte den offentlige sundhed og sikre fri bevægelighed fælles samt kapacitet landbrugspolitiks mekanismer og bestemmelser, herunder høje standarder med hensyn til finanskontrol og officiel statistik. Disse punkter er behandlet i kapitel 3. 4 (under "Landbrug"); generelle standarder på det statistiske område er behandlet i kapitel 3. 3 (under "Statistik"')- til at administrere den landbrugsvarer, Den administrative kapacitet med hensyn til veterinær- og plantesundhedskontrol i Slovenien har behov for forskellige forbedringer, bl. a. af faciliteter og professionel erfaring ved grænseovergange samt i veterinærlaboratorier. Landbrugsministeriets samlede medarbejdertal på 93 (6 i levnedsmiddelsektoren) er meget beskedent. Antallet af ansatte i landbrugs- skovbrugs- og jaglinspektoratet er på 124 og i veterinærinspektoratet på 116. Med henblik på 113 forvaltningen af kravene i den fælles landbrugspolitik er det nødvendigt med en styrkelse af de eksisterende administrative strukturer. For at kunne leve op li I EF-kravene på dette område er det nødvendigt med betydelige forbedringer. Transport: Anvendelsen af EU-bestemmelserne om det indre marked og om konkurrence på transportsektoren samt udvikling af relevante infrastrukturprodukter og andre aspekter af fællesskabsretten på transportområdet vil stille nye medlemsstater over for administrative udfordringer. Den ansvarlige statslige myndighed er transportministeriet med 96 ansatte. Der er mangel på kvalificeret personale. Manglende i transportsektoren kan blive et problem i forhold til fællesskabsretten. for offentligt ejede virksomheder lovgivning Beskæftigelse og til fællesskabsretten på delle område er, at der er tilstrækkelig inspektionskapacitet, især til at kontrollere sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. lit centralt administrativt krav med hensyn socialpolitik: Det slovenske arbejdsinspektorat har 74 inspektører. Der er behov for en styrkelse af personaleressourcer og ekspertise. Regionalpolitik og samhørighed: De vigtigste administrative krav på dette område er, at der findes kvalificerede og effektive forvaltningsorganer, og især at der er en høj grad af kompetence og integritet i forvaltningen af Fællesskabets midler. Det slovenske ministerium for økonomiske relationer og udvikling har ansvaret for regionaludvikling (der er 59 ansatte, heraf 2 med ansvar for regionaludvikling og 5 ansatte i regionaludviklingsfonden). De administrative arrangementer på dette område befinder sig på et tidligt udviklingstrin. Situationen med hensyn til finanskontrol er ikke tilfredsstillende (se afsnittet nedenfor om "Finanskontrol"). En effektiv forvaltning af fællesskabsretten på dette område vil kræve betydelige bestræbelser på al opbygge de nødvendige institutionelle, administrative og budgetmæssige rammer. M i te Da EU's miljøpolitik indebærer, at miljøbeskyttelsen skal integreres i EU's sektorpolitikker, er de administrative behov potentielt meget store og omfatter mange instanser, der ikke normalt beskæftiger sig med miljøbeskyttelse. Hovedansvaret ligger imidlertid hos miljøministerierne og forskellige underinstanser. Det slovenske miljøministerium har 1 200 medarbejdere. Tilsynet udføres af ministeriet og en række sektormyndigheder, håndhævelsen af statsinspektoratet (28 inspektører). Disse arrangementer er endnu ikke tilstrækkelige, da kun 40% af inspektoratets stillinger er besat. En effektiv forvaltning af fællesskabsretten på dette område forudsætter uddannelse i inspektions- og håndhævelsesprocedurer, og de forskellige instansers kompetenceområder skal præciseres. 114 Forbrugerbeskyttelse: På dette område af fællesskabsretten, at det overordnede ansvar placeres i et særligt statsligt organ, der kan varetage udformning, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen om forbrugerpolitik og forbrugerbeskyttelse. en effektiv forudsætter forvaltning er beskæftiget med Det slovenske ministerium for økonomiske relationer og udvikling deler ansvaret for forbrugerbeskyttelse. 3 forbrugeranliggender med det halvuafhængige kontor medarbejdere ikke-statslige forbrugerorganisationer angår, skal det nævnes, at der allerede er opbygget en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse. Der hersker fortsat forvirring om forbrugerpolitikkens præcise mål og arbejdsområder. Dette forklarer delvis vanskelighederne med den konkrete håndhævelse af forbrugerlovgivningen; der er imidlertid også andre forhold, der må gøres noget ved, bl. a. manglen på specialuddannet personale, organisatoriske svagheder og manglende bevidsthed i retsvæsenet om forbrugerspørgsmål. for forbrugerbeskyttelse. Hvad Retlige og indre anliggender: Tilsynet med retlige og indre anliggender påhviler justits- og indenrigsministerier. De administrative instanser skal være i stand til effektivt at beskæftige sig med asyl- og indvandrerspørgsmål, grænsekontrol samt politi- og domstolssamarbejde. Der er især behov for tilstrækkeligt mange veluddannede medarbejdere med udtalt integritet. indenrigsministeriet justitsministeriet og I Slovenien har både tilstrækkeligt med medarbejdere. Kapaciteten til at behandle asyl- og indvandrersager er endnu ikke tilvejebragt, da en ny lov om asyl - i overensstemmelse med EU-kravene - stadig er under udarbejdelse, og da der endnu kun er indkommet fa asylansøgninger. Grænsekontrollen er tilfredsstillende. Der er oprettet specialenheder i politiet med sigte på bekæmpelse af organiseret kriminalitet, og de er generelt effektive. Retsvæsenet er uerfarent og retssystemet ineffektivt; domstolssamarbejdet er i øjeblikket begrænset, men under forbedring. En effektiv forvaltning af fællesskabsretten på dette område forudsætter øgede investeringer i retsvæsenet (især i udviklingen af de menneskelige ressourcer og uddannelse i EF-lovgivning). Told: Anvendelse af fællesskabsretten på dette område forudsætter et tilstrækkeligt højt niveau med hensyn til infrastruktur og udstyr, herunder edb- og efterforskningsressourcer, samt opbygning af et effektivt toldvæsen med et tilstrækkeligt stort antal kvalificerede og motiverede medarbejdere med en høj grad af integritet. Det slovenske toldvæsen har 2 200 medarbejdere. På grund af stor personaleudskiftning er det vanskeligt at vurdere effektiviteten og derfor, om medarbejdertallet er tilstrækkeligt. Der kan imidlertid konstateres en positiv udvikling på visse områder. Finanskontrol: Beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser kræver opbygning af bedrageribekæmpelsesmyndigheder, uddannelse af særligt personale (kontrollører, dommere) og styrkelse af særlige samarbejdssystemer. Gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne, især inden forvaltnings- og kontrolsystemer for de offentlige udgifter og ressourcer til bedrageribekæmpelse. Det er administrativt nødvendigt at have en skarp skelnen mellem ekstern og intern kontrol. Politi og domstole skal være i stand til at beskæftige sig med kompleks international økonomisk forudsætter effektive strukturfondene, landbruget og for 115 kriminalitet (f. eks bedrageri, korruption og hvidvaskning af penge), der kan skade Fællesskabets finansielle interesser. Slovenien har ikke nogen central myndighed med ansvar for bedrageribekæmpelse. Statsrevisionen er endnu ikke i stand til fuldt ud at udføre sine revisionsopgaver. Finansministeriet har kun 5 medarbejdere i afdelingen for budgetinspektion. En effektiv forvaltning af fællesskabsretten på dette område forudsætter betydelige bestræbelser på at styrke de institutionelle strukturer. 4. 3 Generel evaluering Gennemføres de omfattende reformbestræbelser, kan det forventes, at der vil blive etableret de nødvendige administrative strukturer, så Slovenien på mellemlang sigt kan forvalte fællesskabsretten effektivt. Det samme gælder det slovenske retssystem, der, hvis de nødvendige skridt tages, på mellemlang sigt kan blive i stand til at anvende fællesskabsretten effektivt. 116 C. SAMMENFATNING OG KONKLUSION Slovenien indgav sin ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union den 10. juni 1996. Denne ansøgning er et led i den historiske proces, der afslutter delingen af Europa og er udtryk for forankringen af demokratiet i dette land. Ved anvendelse af traktatens artikel O har Kommissionen efter anmodning fra Rådet udarbejdet en udtalelse om Sloveniens ansøgning om tiltrædelse. Slovenien har endnu ikke ratificeret Europaaftalen, der undertegnedes den 10. juni 1996, og landet skal først foretage en ændring af sin konstitution for at afskaffe de begrænsinger for ejendomsret, der stadig gælder for statsborgere fra EU's medlemsstater. Derfor sker Sloveniens forberedelser til tiltrædelse på grundlag af interimsaftalen, som trådte i kraft den 1. januar 1997. Regeringen har ligeledes etableret de nationale koordinationsstrukturer, som er nødvendige for gennemførelsen af den europæiske integrationspolitik. Regeringen har lagt særlig vægt på at skabe de nødvendige institutionelle strukturer til at iværksætte bestemmelserne i hvidbogen fra maj 1995 om det indre marked, et væsentligt element tre-årigt transformationsprogram for disse foranstaltninger og har planer om at fastlægge en helhedsstrategi for disse spørgsmål inden udløbet af 1997. før-tiltrædelsesstrategien. Regeringen vedtog i maj 1995 et i Ansøgningen om tiltrædelse er blevet vurderet efter de kriterier, som Det Europæiske Råd fastsatte på sit møde i København i juni 1993. Ifølge konklusionerne herfra kan de ansøgerlande i Central- og Østeuropa, som måtte ønske det, blive medlemmer af Den følgende betingelser. Medlemskab kræver, at Europæiske Union, hvis de opfylder ansøgerlandet: - har opnået institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal; - har en levedygtig markedsøkonomi og kan klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen; - kan påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab og herunder er i stand til at tilslutte sig målet om en politisk, økonomisk og monetær union. Ved vurderingen af disse tre grupper af kriterier - politiske og økonomiske kriterier samt evnen til at gennemføre Fællesskabets regelværk - skal der ligeledes tages hensyn til myndighedernes og retsvæsenets evne til gennemføre principperne om demokrati og markedsøkonomi samt anvende og håndhæve regelværket i praksis. Den fulgte metode har bestået i at foretage en analyse af situationen på mellemlang sigt for hvert ansøgerland under hensyntagen til de skete fremskridt og de allerede iværksatte reformer. For så vidt angår de politiske betingelser har Kommissionen foretaget en 117 bedømmelse af den aktuelle situation, idet den er gået ud over en formel beskrivelse af institutionerne for at vurdere, hvorledes demokratiet reelt fungerer. li Politiske kriterier De slovenske institutioner er stabile of velfungerende. De forskellige myndigheder er opmærksomme på grænserne for deres beføjelser og samarbejder indbyrdes. Valgene i 1992 og 1996 var frie og retfærdige. Oppositionen deltager normalt i institutionernes arbejde. Der er desuden ikke væsentlige problemer med hensyn til respekten for de grundlæggende rettigheder i landet. Der er stadig behov for visse forbedringer med hensyn til retsvæsenets funktion og tilbagegivelse til tidligere ejere af ejendom, som det kommunistiske styre havde konfiskeret. Kampen mod korruption bør gøres mere effektiv. Slovenien udviser således de kendetegn, der er typiske for et demokrati med institutionel stabilitet, som garanterer retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal. 2) Økonomiske kriterier Slovenien har efter en nedgang i BNP været vidne til en ny stigning i væksten fra 1993 (+ 5,3 % i 1994, + 3,9 % i 1995 og 3,1 % i 1996). Denne stigning er sket under omstændigheder med balance mellem de offentlige finanser og de eksterne konti og med et fald i inflationen (9,1 % i 1996). Slovenien har 2 millioner indbyggere, og BNP pr. indbygger svarer til 59% af gennemsnittet i EU. Landbrugssektoren beskæftiger næsten 7% af den erhvervsaktive befolkning (5% af værditilvæksten). Handelen med EU har udviklet sig betydeligt siden 1991 og udgør i dag 65% af Sloveniens udenrigshandel. Situationen i Slovenien er følgende i forhold til de økonomiske kriterier, som Det Europæiske Råd fastsatte på sit møde i København: Slovenien kan betragtes som et land med en levedygtig markedsøkonomi. Der er sket betydelige fremskridt i liberaliserings- og privatiseringsprocesserne, og det er lykkedes at stabilisere landets økonomi. Der mangler dog konkurrence i flere sektorer, især i finanssektoren. Det er også nødvendigt at forbedre markedsmekanismernes funktion, og det har endnu ikke været muligt at gennemføre de nødvendige reformer af skattesystemet og de sociale ordninger. Slovenien skulle være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i EU på mellemlang sigt, hvis de stive elementer i økonomien reduceres. Slovenien har et varieret infrastrukturerne eksportgrundlag, arbejdskraften er kvalificeret og veluddannet og forholdsvis gode. Omstruktureringen af virksomhederne har dog været langsom på grund af kravet om konsensus i forbindelse med procedurerne for økonomisk beslutningstagning og de tilskyndelser, som arbejdere og virksomhedsledere har til at opretholde status quo. Mulighederne for at forbedre konkurrenceevene hæmmes af hurtige lønstigninger efterfulgt af en svag stigning i produktiviteten. Den ringe mængde udenlandske direkte investeringer afspejler disse strukturproblemer, som bør behandles. 118 3^ Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemsskab Overtagelsen af Fællesskabets regelværk er vurderet i forhold til flere indikatorer: Europaaftalen omfatter specielt forpligtelser i forbindelse med etableringsret, national behandling, frihandel, intellektuel ejendomsret og offentlige indkøb iværksættelse af de væsentligste foranstaltninger til oprettelse af det indre marked, der er opstillet i hvidbogen gradvis gennemførelse af de øvrige dele af regelværket. Slovenien har endnu ikke ratificeret Europaaftalen, men har gjort en del fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af de tilsvarende bestemmelser i interimsaftalen og har i tilfredsstillende udstrækning gennemført forordninger og direktiver, der er omhandlet i hvidbogen. På samtlige områder, der er knyttet til det indre marked, navnlig regnskabsaflæggelse, gensidig anerkendelse af erhvervsfaglige kvalifikationer og intellektuel ejendomsret, er retsgrundlaget praktisk taget på plads. Hovedparten af foranstaltningerne er blevel helt eller delvis gennemført i den nationale lovgivning ifølge de slovenske myndigheders vurdering. Slovenien bør dog stadig gøre en indsats på lovgivningsområdet med henblik på fuldstændig overtagelse af regelværket. Trods alle bestræbelser må de fremskridt, der rent faktisk er konstateret i gennemførelsen af nyligt vedtagne tekster, ledsages af konkrete iværksættelsesforanstaltninger og indførelse af en effektiv administrativ infrastruktur. Der er stadig behov for en betydelig indsats på områderne kapitalbevægelser, vareoverensstemmelsesvurdering og standardisering. Indførelsen af moms har allerførste prioritet. Regelværkets iværksættelse og anvendelse bør betragtes som et fuldt berettiget element i før-tiltrædelsesstrategien for Slovenien, som må gå videre end den primære lovgivning og også omfatte tekniske standarder. konkurrence, forsikring, offentlige indkøb, frie Hvad angår de øvrige dele af regelværket, skulle Slovenien, hvis landet aktivt fortsætter forberedelserne med henblik på tiltrædelse, ikke få særlige vanskeligheder med at anvende følgende områder: uddannelse, ungdom og regelværket på mellemlang sigt på erhvervsuddannelse, forskning og teknologisk udvikling, telekommunikation, audio-visuelle midler, små og mellemstore virksomheder, forbrugerbeskyttelse, udenrigshandel, udvikling og toldkontrol. Med det nuværende niveau og perspektiverne for konkurrencedygtighed i størstedelen af den slovenske industri er det muligt at antage, at den vil kunne modstå konkurrencepresset og markedskræfterne på mellemlang sigt. Der vil dog kunne opstå problemer på grund af en vis stivhed på arbejdsmarkedet og for de sektorer og virksomheder, som endnu ikke er blevet omstruktureret. På miljøområdet er det nødvendigt med en meget betydelig indsats, herunder massive investeringer og styrkelse af administrationens evne til at anvende lovgivningen effektivt. 119 Fuldstændig overtagelse af regelværket vil først kunne komme på tale på meget lang sigt og vil kræve øgede offentlige udgifter. Slovenien har allerede gjort betydelige fremskridt på transportområdet. Hvis landet fortsætter sine bestræbelser inden for vejtransport og jernbanetransport, kan det forventes, at transportsektoren ikke vil give anledning til vanskeligheder. Landet må foretage de nødvendige investeringer til gennemførelse af de transeuropæiske net for at sikre et velfungerende indre marked. Slovenien skulle ligeledes på mellemlang sigt kunne overtage regelværket om beskæftigelse og sociale anliggender. Men der må stadigvæk gøres bestræbelser med hensyn til at beskytte arbejdstagernes lønninger, sikkerhed og sundhed. Landet bør også sikre, at de tjenester, der arbejder som arbejdstilsyn, er helt uafhængige. For så vidt angår regional- og samhørighedspolitik har Slovenien vedtaget en regional udviklingspolitik, som, hvis den bliver gennemført, bør kunne give mulighed for på mellemlang sigt at iværksætte fællesskabsreglerne og udnytte strukturfondene. Landet bør imidlertid først styrke de finansielle kontrolinstrumenter betydeligt. Inden for landbrugssektoren, skulle tiltrædelsen på mellemlang sigt ikke kunne give anledning til væsentlige problemer for Slovenien ved en passende gennemførelse af den fælles landbrugspolitik, hvis der gøres fremskridt inden for det veterinære og fytosanitære område, og der sker en styrkelse af de strukturer, der skal gennemføre den fælles landbrugspolitik, en omstrukturering af landbrugsfødevaresektoren samt en styrkelse af politikken for udvikling i landområderne. På energiområdet må der stadig gøres en indsats for så vidt angår monopolers stilling, prisfastsættelse, netadgang, statsintervention i sektorerne for faste brændstoffer. Slovenien har sammen med Kroatien et atomkraftværk i Krsko, der producerer næsten 20% af landets elektricitet og er opført efter vestlig teknologi. Der må ligeledes findes en løsning på problemet med atomaffaldet herfra. I betragtning af den samlede evaluering af de berørte områder ser det ud til, at Slovenien på mellemlang sigt vil kunne overtage og iværksætte de foranstaltninger, der er nødvendige for at kunne afskaffe kontrollen ved de indre grænser og overføre den til de ydre grænser i Unionen. Sloveniens deltagelse i tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union, som indebærer en samordning af de økonomiske politikker og fuldstændigt frie kapitalbevægelser, vil kunne give anledning til vanskeligheder på mellemlang sigt, da de regler, der styrer centralbanken, ikke er forenelige med reglerne i EU, og det er nødvendigt at omstrukturere banksektoren. Til gengæld er det endnu for tidligt at sige, om landet på tidspunktet for tiltrædelsen vil være i stand til at deltage i euroen: opfyldelsen af konvergenskriterierne er afhængig af, hvorvidt de igangværende strukturændringer lykkes; det er dog under ingen omstændigheder en betingelse for tiltrædelsen. Landet skulle ligeledes kunne tilslutte sig regelværket om retlige og indre anliggender inden for de kommende år, selv om der må udvises særlig opmærksomhed over for spørgsmålet om 120 rctsapparatets funktion, behandling af asylansøgere og bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Slovenien sikkerhedspolitik. skulle kunne efterleve forpligtelserne i den fælles udenrigs- og Slovenien har desuden siden 1991 udbygget sine relationer med nabolandene og undertegnet venskabsaftaler og aftaler om godt naboskab. Det er dog nødvendigt at nævne en strid om grænser ude i havet, som endnu i dag skaber splid mellem Slovenien og Kroatien. 4) Administrationens og domstolenes kapacitet Hvis Slovenien fortsætter de reformer, der er indledt inden for administrationen, er der mulighed for, at de nødvendige strukturer til en effektiv gennemførelse af regelværket kan være på plads på mellemlang sigt. Domstolenes kapacitet til at sikre en ensartet gennemførelse af fællesskabsretten er et vigtigt element, især til gennemførelsen af det indre marked. Hvis Slovenien vedtager de nødvendige foranstaltninger, skulle retssystemet kunne anvende regelværket på mellemlang sigt. 121 Konklusion Kommissionen konkluderer på baggrund af den analyse, den har foretaget, at: - Slovenien udviser de kendetegn, der er typiske for et demokrati med institutionel stabilitet, som garanterer retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal; - Slovenien kan anses for at have en levedygtig markedsøkonomi og burde være i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt; - Slovenien bør videreføre sine bestræbelser for at kunne overtage regelværket på mellemlang sigt, navnlig hvad angår det indre marked; desuden vil det være nødvendigt at gøre betydelige fremskridt, især på investeringsområdet, i forbindelse med miljø, beskæftigelse og sociale anligender samt energi; generelt er det absolut nødvendigt med reformer i administrationen, således at landet udstyres med strukturer, der kan sikre en fuldstændig anvendelse og håndhævelse af regelværket. På denne baggrund anbefaler Kommissionen, at tiltrædelsesforhandlinger åbnes med Slovenien. Den udvidede før-tiltrædelsesstrategi vil støtte Sloveniens bestræbelser på at forberede sig hurtigere til forpligtelserne i forbindelse med tiltrædelsen, idet den koncentreres om de svage punkter, der er identificeret i udtalelsen. Kommissionen vil senest ved udgangen af 1998 forelægge en rapport om de fremskridt, Slovenien har gjort. BILAG: RESULTATET AE Dl I SENESTE PARLAMENTSVALG (november 19%) Politisk parti Liberaldemokrater Folkets Parti Socialdemokrater Kristelig-demokrater Enhedslisten for Socialdemokrater Pensionistpartiet Det Nationalistiske Parti Forkortelse Antal pladser EDS SLS SDS SKD ZLSD DeSUS SNS 19 25 16 10 9 5 4 +2, der er valgt af henholdsvis det italienske og det ungarske fællesskab. 123 Single Market: White Paper measures 30-06-97 SI This table is based on information provided by the Slovenian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It does not indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table shows the number of measures for which Slovenian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of compatibility with the corresponding White Paper measures. White Paper chapters Direc tives Regul ations Total l. Free Movement of Capital slovenia 2. FM and Safety of Industrial Products 3. Competition 4. Social policy and action 5. Agriculture 6. Transport 7. Audiovisual 8. Environment ^Telecommunication lO. Direct Taxation 11. Free movement of goods 12. Public Procurement 13. Financial services 14. Protection of personal data 15. Company Law 16. Accountancy 17. Civil law 18. Mutual rec. of prof. Quai. 19. 1ntellectual property 20. Energy 21. Customs law 22. 1ndirect Taxation 23. Consumer Protection Total Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures siovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures siovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures siovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures siovenia Number of White Paper measures slovenia Number of White Paper measures li* Stage I 2 3 18 56 0 3 9 12 67 93 17 19 1 1 21 31 3 9 2 2 0 0 0 5 7 13 0 0 1 2 3 3 0 1 2 2 5 5 5 10 0 2 0 15 2 8 165 295 Stage II/III 1 l 40 104 0 0 2 15 22 46 11 15 0 0 0 7 0 7 1 2 0 0 0 1 0 8 1 2 3 3 2 2 0 1 16 16 3 3 0 2 0 1 0 54 0 3 102 293 Stage I 0 0 0 4 0 1 0 0 15 62 7 8 0 0 3 7 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 5 14 0 0 0 0 30 99 Stage II/III 0 0 0 i 0 0 2 2 0 2 8 13 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 i 0 0 0 0 0 0 2 3 0 0 105 184 0 6 0 0 118 212 3 4 58 165 0 4 13 29 104 203 43 55 1 1 24 45 3 16 3 4 0 0 0 6 7 21 1 2 5 6 5 5 0 2 18 18 10 11 5 15 110 201 0 75 2 n 415 899 Source: TAIEX Statistiske data Hvis andet ikke er angivet, stammer dataene i dette bilag fra det centrale statistiske kontor (STATISCNI URÅD REPUBL1KE SLOVENIJE), som Eurostat og medlemsstaternes statistiske kontorer allerede har samarbejdet med i flere år inden for rammerne af Phare- programmet. Regelmæssig indsamling af data og formidling af disse indgår i denne samarbejdsproces, og formålet er al gore det muligt al indføre EU-reglcr og EU-praksis inden for det statistiske omrade. Dataene er i videst mulige omfang indsamlet under anvendelse af EU-definitioner og -standarder, som somme tider afviger fra national praksis. Dette kan i nogle tilfælde give anledning til forskelle mellem dataene i dette bilag og de data, der er anført andre steder i dokumentet, og som generelt er baseret på de enkelte ansøgerlandes opdaterede besvarelse af det spørgeskema, som de modtog i april 1996. Fuldkommen kompatibilitet med EU's statistiske normer, og dermed fuld sammenlignelighed med data for EU, kan endnu ikke garanteres, især ikke med hensyn til de data, der ikke er leveret gennem Eurostat, men direkte af det pågældende land. Metodologiske bemærkninger om indhold eller særlige aspekter vedrørende de statistiske data i dette bilag er anført, hvis sådanne foreligger. Dataene bygger på de oplysninger, der forelå i maj 1997. 125 BASISOPLYSNINO. KR Areal Befolkning (ved periodens udgang) -1 alt - Kvinder - Mænd Befolkningstæthed Befolkning i byerne Diidskvotieni FiHlsclskvoticnl 199(1 1992 1993 1994 1995 1000 hektar 2025 2025 2025 2025 i 1000 pr km2 i % af den samlede befolkning 1989 1990 1022. 9 967. 1 98 50. 1 50. 1 pi KKHI iinll>Yf(Kcrc «>. 7 10. 0 10. 0 o. y l>7 «>. K europæisk lupuiiiiftsenhctl(li('ll) % af samle! bruttoværditilvækst «). 5 y. 5 731 7236 5 32. 1 5 57. 9 Indkomst og K M* pr. indbyggn- -Gcnnemsnitlig måncdslon pr. arbejdslager -BNP pr. indbygger Produktionsstruktur: bruttovicrditilvækst citer brancher -landbrug •industri -bygge- og anlægsvirksomhed -tjenesteydelser 709 6844 5. 5 36. 9 4. 8 52. 8 Bruttoværditilvækst efter branche, 1990 Bruttoværditilvækst efter branche, 1995 share of branch CJVA in 1990 share of branch GVA in 1995 IO. O ,52. 8 Q Q -;ij!i imlliMC -industry r-j -construct Uni Q • -services - Others i57. *> gj -agricull ure. 12. 1 0 -industry j-j -construction Q -services m - Others - agriculture = landbrug tjenesteydelser - others = andet - industry = industri - construction = bygge- og anlægsvirksomhed services - 126 NATIONALREGNSKAB 1990 1 1991 1992 1 1993 1994 1 1995 mio. national valuta Bruttonationalprodukt (i lobcndc priser) 196762 349408 1017965] 1435095] 1845831] 2202021 mia ECU Bruttonationalprodukt (i lobcndc pri. scr) | I0. 2J 9. 6 10. 8] 12. 0 14. 2 Bruttonationalprodukt Bruttonationalprodukt Udgifter til konsum -husholdninger og NIMII'er -oflcntlig loi viillniri;; oi> service Faste bruttoinvestcringer Kksport af varer og tjenester Import af varer og tjenester Udgifter til konsum -husholdninger og NI'IH'cr -olïentlig forvaltning og service Faste bruttoinvestcringer Eksport af varer og tjenester Import af varer og tjenester i købekraftstandarder pr, indbygger •/•-ændring i forhold lil forudgiende ir 8557. 4 9354. 21 10111. 8 -8. 9 -8. 4 -11. 0 -1. 7 -11. 5 -20. 1 -22. 4 73. 8 54. 8 19. 0 20. 6 83. 5 74. 2 -5. 5 -3. 1 -3. 6 5. 3 -13» -23. 5 -22. 9 2. 8 11. 4 13. 6 5. 3 11. 9 0. 6 17. 6 i % al liiiillonutionalprodiiklcl 75. 5 55. 1 20. 3 18. 4 63. 1 56. 2 79. 6 58. 5 21. 1 18. 7 58. 8 57. 7 5. 3 4. 0 4. 6 2. 1 12. 6 10. 5 10. 7 77. 3 57. 0 20. 1 19. 6 59. 1 56. 5 3. 9 5. 9 7. 0 2. 5 20. 8 0. 7 11. 6 78. 1 57. 7 20. 4 21. 2 54. 7 55. 9 70. 6 53. 2 17. 4 18. 8 90. 8 78. 5 IJNI\ ændringer i forhold til forudgående år i % •10. 0 127 VIGTIGSTE INDIKATORER ØKONOMISKE Inflationstakt 549. 7 117. 7 201. 3 32. 3 19. 8 12. 6 9. 7 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 procentmæssig ændring i forhold til forudgående ir Mængdeindeks for indiislriprodiiklion Mængdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto Arbejdsløshed ( l l , ( ) 's metode) -1 alt - under 25 iir - 25 ur og derover Udlandsgæld, brutto Betalingsbalance -Eksport af varer -Import af varer -Handelsbalance -Tjenester, netto -Indkomst, netto -Saldo på betalingsbalancens lobcndc poster -Kapitalkonto og finansiel konto (ckskl. reserver) -Kcscrvcaklivcr loitidgicndc 4 100 96. 5 i % af arbejdsstyrken i mia. USD 106. 4 106. 4 102 103. 6 9 22. 2 7. 1 7. 4 18. 8 5. 6 101 7. 3 18. 8 5. 6 0. 028 0. 164 0. 902 1. 603 2. 97 4. 01 i mio USD 6083 -6237 -154 375 -51 192 -91 6683 -5892 791 180 -91 926 -13 -633 - I II 6830 -7168 -338 723 108 540 97 -642 8345 -9298 -953 725 147 -36 376 -220 8365 -9218 -853 786 89 46 552 -587 Inflationstakt: Procentmæssig ændring af aïsgcnncmsnitlcl detailprisindekset (den officielle indikator for inllalionslaklcn i Slovenien). i det forudgående år indeks uden udelukkelser. Dataene vedrører Mængdeindeks for indiislriprodiiklion: Industriproduktion omfatter råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed samt elektricitets-, gas- og vandforsyning (i henhold til hovedafdeling C. I) og \. i NACI•). Indeks Ibr industriproduktion dækker virksomheder med 10 eller liere ansatte, bortset fra virksomheder inden lbr følgende aktiviteter: forlagsvirksomhed samt gas-, damp- og vandforsyning. Mængdeindeks for landbrugsproduktion, brutto: Glidende gennemsnitsværdier for købspriser de 3 seneste år. Arbejdsløshed (ILO-mclodcn): Procentdel arbejdsløse i arbejdsstyrken. Procentsatsen udledes af arbejdsstyrkeundersøgelsen tinder anvendelse af følgende II. ( )-dcllnitioner og -henstillinger. Arbejdsstyrke: beskæftigede og arbejdsløse i overensstemmelse med nedenstående ll. O-definitioncr. Beskæftigede: alle personer pa 15 ;ir og derover, som i referenceperioden arbejdede mindst en time mod løn eller andet vederlag som arbejdstagere, iværksæilere. deltagere i kooperativer eller medhjælpende familiemedlemmer. Personel i de væbnede styrker og kvinder, der har orlov for at passe bom, er medregnet. Arbejdsløse: alle personer på 15 ar og derover, som opfylder alle tre betingelser i ILO's definition af arbejdsløse: (i) være uden arbejde, (ii) aktivt søge arbejde og (iii) være klar til at påbegynde et arbejde inden for en periode på fjorten dage. I Slovenien udelukker arbejdsstyrkcundersøgelsen værnepligtige og personer i ikke-private husholdninger. Midlertidigt arbejdsløse og personer på barselsorlov klassificeres som beskæftigede. Udlandsgæld, brutto: Dataene stammer fra OIX D's statistikker over udlandsgæld (lixlemal Debt Statistics). Betalingsbalance: Dataene er udledt af IMI s database, og det kan ikke garanteres, al de er kompatible med de tilsvarende statistikker. Itclalingsbiilanccn opstilles dog Malanccn for varehandel er i overensstemmelse med betalingsbalance-principperne. l-!ksporl og import er angivet l'OU. Nelloindkomsl omfatter indkomst fra direkte investeringer, portefølicinvcsiciingcr og andre investeringer saml allonuing af arbejdslagere. Saldo pa betalingsbalancens løbende poster er opgjort i henhold til definitionen i IMf's 5. håndbog, kapitaloverlorsler indgår ikke. Rescrveakliver: ændringer i reserveaktiver i årets lob; (+) angiveren stigning. (-) angivci ci hild. i henhold til I Ml -standarder. i ilet væsentligste løn 128 UDENRIGSHANDEL Import og eksport (løbende priser) - Import - Ivksport -1 landclshalaiicc 1992 1993 1994 1995 1996 i mio. USD 7304 6828 -476 9492 8316 -1175 9397 8306 -1091 Mængdeindeks for udenrigshandelen forudidtendea 100 - Import - Eksport Importstruktur i henhold til SU C (lobcndc priser) i af tam let import - (0+1 ) næringsmidler, levende dyr. drikkevarer og tobak - 2 rastoffer, ikke spiselige - 3 mineralske brændsels- og smorcsloll'cr - 4 animalske og vegetabilske olier mv. - 5 kemikaliet' og kemiske produkter - 6 bearbejdede varer, hovedsagelig, opdelt eller materiale - 7 maskiner og transportmidler - X forskellige bearbejdede varer - O varer i. a. n 8. 2 6. 5 7. 1 0. 4 12. 2 19. 4 31. 8 II Kksportstrukttir i henhold lil SI H (lobcndc priser) i *4 af »amlcl eks|x>rl - (0 i I ) næriiii'smidlcr, levende dyr, drikkevarer og tobak - ?. rastoffer ikke spiselige - '< mineralske brændsels- og sinoicslollci - 4 animalske <>g vegetabilske olier niv. - 5 kemikalier og kemiske produkter - 6 bearbejdede varer, hovedsagelig opdelt eller materiale - 7 maskiner og transportmidler - 8 forskellige bearbejdede varer -9 varer i. a. n. 4. 8 1. 9 II 0. 1 10. 3 27. 3 30. 3 24 7. 4 6. 5 6. 6 0. 4 12. 1 19. 8 33. 8 10. 6 3. 8 2. 1 1. 2 0. 1 10. 5 28. 5 31. 4 22. 2 7. 4 5. 1 7. 9 0. 4 11. 9 19. 7 33. 7 13. 7 4 1. 7 I 0. 1 10. 6 27. 4 33. 3 21. 9 Prisindeks for udenrigshandelen - Import - Eksport fomdglendei^lÔO 102. 1 106. 7 116. 3 121. 4 Import og eksport (lobcndc priser) og udenrigshandelen« struktur i henhold til SI'IC (tabende priser): Dataene omfatter ikke direkte re-eksport, tjenesteydelser, handel med toldfrie områder saml licenser, knowhow og patenter. Dataene er baseret på det særlige handelssystem og opdateres regelmæssigt. -Handelsklassifikationer: Slovenien indførte Den Kombinerede Nomenklatur i 1996. Indtil da anvendtes en national klassifikation baseret på Del I larmoniscrede System. Import angives C IF og registreres på den dato, hvor varerne frigives. Eksport angives FOB og registreres pit den dalo. hvor varerne passerer toldgrænsen. Toldstatistikkcme anvendes til at kontrollere dataene lliirostat har ved omregningen fra nationale valutaer til USD anvendt de årlige gennemsnitskurser fra Den for udenrigshandelen. Internationale Valutafond (IMF). Prisindeks for udenrigshandelen: uden data vedrørende landene i det tidligere Jugoslavien. Indeksene er beregnet på grundlag af data for normal import og eksport uden yderligere behandling og 129 UDENRIGSHAN DEL Import fordelt på vigtigste handelspartnere (løbende priser) i % af samlede import 1992 1993 1994 j 1995 1996 1. partner 2. partner 3. partner 1. partner 5. partner andre Eksport fordelt på vigtigste handelspartnere (lobcndc priser) 1. partner 2. partner 3. partner 4. partner 5. partner andre D l, II HK Al FK UK IT UR FR AT 25 DE 23. 7 DK 23. 2 DE 16. 2 II 17. 2 IT 9. 1 AT 10. 3 AT 8. 5 FK X HK 8. 4 6. 8 FK HK 17 IT 9. 7 FR 8. 4 Al bl I IR 33. 2 33. 6 35. 6 i % al samlede eksport 29. 5 DK 30. 3 DK 30. 2 DE 12. 4 IT 13. 5 IT 14. 6 IT 12. 1 I1R 10. 8 HR 10. 7 HR 8. 7 FR 8. 6 FR 8. 2 FR 5 AT 5. 5 AT 6. 4 AT 32. 3 31. 3 29. 9 21. 7 16. 9 9. 8 8. 8 6. 2 36. 5 30. 6 13. 3 10. 3 7. 2 6. 6 31. 9 Eksport fordelt på vigtigste handelspartnere 1996 Import fordelt på vigtigste handelspartnere 1996 Structure of cx|v»-| In' main pnrlnrrs in 1996 Structure of import by main partners in 1996 DK 21. 7% 36. 5% AT DE FR Mstrig Tyskland Frankrig UK II Kroatien Italien 130 SOCIALE INDIKATORER Befolkning pr. I. januar 1991 1992 1993 1994 1995 1999. 95 1998. 9 1994. 2 1989. 41 1989 Aldersfordeling pr. I Januar 1995 i % af den samlede befolkning 0 J4 aï 15. 24 år 25 44 år 45_64 år 65 ar og derover Levendefødte Dødsfald Spædbørnsdødclighcd - Under I år - Dødfødte Vielser Skilsmisser Vielseskvotient, brutto Skilsmissekvotient, brutto Naturlig tilvækst Nettoindvandring Samlet befolkningstilvækst Samlet fertilitet Spædbørnsdødclighcd Dødelighed i sent fosterstadium Middellevetid - Mænd - Kvinder Middellevetid - M æ nd - Kvinder 18. 5 14. 7 32. 3 23. 4 12. 1 antal i all 21583 19324 19982 19333 19793 20012 19463 19359 18980 18968 178 106 8173 1828 4. 08 0. 91 1. 13 -1. 55 -0. 42 1. 46 8. 25 4. 89 177 110 9119 1966 134 93 9022 1962 pr. 1000 indbyggere 4. 57 0. 98 0. 33 -0. 2 0. 12 1. 34 8. 86 5. 47 4. 59 1 -0. 1 0. 71 0. 61 1. 31 6. 77 4. 68 69. 54 77. 38 69. 45 77. 25 69. 4 77. 29 126 105 8313 1923 4. 18 0. 97 0. 05 0. 45 0. 5 1. 32 6. 47 5. 37 69. 6 77. 4 13. 3 16. 8 4. 2 0. 8 5. 5 131 ARBEJDSMARKEDET Den erhvervsaktive del af befolkningen (ILO-inclodcn) Gennemsnitligt antal beskæftigede Arbejdsløshedsprocent efter alder (ILO-inctndcn) -i alt - under 25 ar - 25 ar og derover Registreret arbcjdsloshcd (periodens udgang) 1993 1994 | 1995 1996 i % af befolkningen på 15 Ar og derover 57. 6| 58. 7J 57. 6 1 000 | 851 882 i % af arbejdsstyrken 9 22. 2 7. 1 7. 4 18. 8 5. 6 i % af den erhvervsaktive befolkning 14. 2 14. 5 878 7. 3 18. 8 5. 6 14. 4 Gcnncmsnitsindcks for lønnet beskæftigelse efter NACK 1993 1994 1995 1996 forudgående Jr : 100 - Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri - Råstofudvinding - Fremstillingsvirksomhed - Produktion os distribution af elektricitet, gas og vand - Bygge- og anlægsvirksomhed - Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation Indeks for nominelle månedslønninger efter NACK - Landbrug, jagt. skovbrug og fiskeri - Råstofudvinding - Fremstillingsvirksomhed - Produktion og distribution af elektricitet, gas og vand - Bygge- og anlægsvirksomhed - Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation Indekser for månedslønninger - nominelle louninger - reallønninger 83. 3 118. 3 95 79. 7 101. 7 92. 2 90. 1 95. 2 106. 5 144. 9 94. 3 97. 2 100. 1 115. 1 95. 2 95 103. 7 98. 2 125. 4 103. 6 118. 4 104. 3 115. 3 104. 9 Den erhvervsaktive del al befolkningen (ILO metoden): Arbejdsstyrkens procentmæssige andel af befolkningen på 15 år eller derover. Procentsatsen udledes al'arhejdsslyrkcutulcrsøgelsen under anvendelse af følgende ILO-delinitioner og -henstillinger. Arbejdsstyrke: beskæftigede og arbejdsløse i overensstemmelse med nedenstående ILO-delinitioner. Beskæftigede: alle personer på 15 :tr og derover, som i referenceperioden arbejdede mindst en time mod løn eller andet vederlag som arbejdstagere, iværksættere, deltagere i kooperativer eller medhjælpende familiemedlemmer. Personel i de væbnede styrker og kvinder, der har orlov for at passe børn, er medregnet. Arbejdsløse: alle personer på 15 år og derover, som opfylder alle tre betingelser i ILO's definition af arbejdsløse; (i) være uden arbejde, (ii) aktivt søge arbejde og (iii) være klar til at påbegynde et arbejde inden for en periode på fjorten dage. I Slovenien omfatter arbejdsstyrkcundersøgelsen institutionsbefolkning). ikke-private husholdninger (den såkaldte ikke værnepligtige og personer i Arbejdsløshed (ILO-mctodcn): Procentdel arbejdslosc i arbejdsstyrken. Denne procentsats udledes af arbejdsstyrkeundersøgelsen (LFSS) under anvendelse af ILO-dcliniiioner og -henstillinger (se ILO-delinitionerne ovenfor). I Slovenien omfatter arbejdsstyrkcundersøgelsen institutionsbefolkning) Midlertidigt arbejdsløse og personer på barselsorlov klassificeres som beskæftigede. ikke værnepligtige og personer i ikke-private husholdninger (den såkaldte Gennemsnitligt antal beskæftigede og gciiiicuisiiiisiiidcks for lønnet bcskscftigclsc eller INA< T. Dataene for erhvervssektoren dækker virksomheder og andre organisationer (private virksomheder er kun inkluderet, hvis de har 3 eller liere personer ansat i lønnet beskæftigelse). Dataene slummer fra arhejdsstyrkeundersogelsen. Dataene fra arbejdsstyrkcundersøgelsen betragtes om årlige data. Dataene omfatter også alle budget finansierede og subsidierede organisai ioner, ligesom personer med bijob er inkluderet. Personel i de væbnede styrker, lærlinge, arbejdstagere pa horncpasningsorlov eller supplerende børnepasningsorlov er ikke medregnet. Registreret arbcjdsloshcd (periodens udgang): Registreret arbejdsloshed i procent - registrerede arbejdsløse i procent af den civile erhvervsaktive befolkning, baseret p;i arhejdsstyrkeundersogelsen. Dataene for registreret arbejdsløshed er baseret på det månedlige administrative arbejdsløshcdsregister Indekser for månedslønninger: Indeksene for månedlige reallønninger alledes af indeksene Ibr de nominelle bruttolønninger divideret med forbrugerprisindekset Dataene for erhvervssektoren dækker virksomheder og andre organisationer (private virksomheder er kun inkluderet, hvis de har 3 eller liere personer ansat i lønnet beskæftigelse). Eksterne konsulenters indtjening er ikke dækket. Dataene omfatter også alle budgetfinansicrede og subsidierede organisationer, ligesom personer med bijob er inkluderet. Personel i de væbnede styrker, lærlinge, arbejdstagere på børnepasningsorlov eller supplerende horncpasningsorlov er ikke medregnet. \ hh - 133 OFFENTLIGE FINANSER Det offentliges budget •Den statslige forvaltnings konsoliderede indtægter •Tilskud - Den statslige forvaltnings konsoliderede udgifter - Den offentlige forvaltnings konsoliderede udgifter - Den statslige forvaltnings konsoliderede underskud/overskud - Den offentlige forvaltnings underskud/overskud 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 i mio nationale valutaenheder 606. 06 773. 54 933. 36 5. 28 -5. 04 -6. 46 Det offentliges budget i •-. af hiullonaliiinalpnKkiklcl - Den statslige lorvallnings konsoliderede udgifter - Den offentlige forvaltnings konsoliderede udgifter - Den statslige forvaltnings konsoliderede underskud/overskud - Den offentlige forvaltnings underskud/overskud 42. 2 41. 9 42. 5 0. 4 -0. 3 -0. 3 Det offentliges budget: Disse data vedioier den statslige forvaltning og den offentlige forvaltning som offentliggjort i Government Finance Statistics Yearbook 11 ')')(*i (GI-'SYj; også data for landet som helhed er inkluderet i GFSY. Da GFSY ikke indeholder statistikker lot den offentlige forvaltning som helhed, men kun for de forskellige niveauer inden tor denne, er de konsoliderede data. der angives her. beregnet på grundlag af data fra den statslige forvaltning og den kommunale forvaltning, og ved konsolideringen er det justeret for identificerede overførsler inden for det offentlige. Selv om statistikkerne dækker data vedrørende den slatslige forvaltning og den kommunale forvaltning offentliggjort i <#7\ST. er del muligt, at dækniii'. 'cn er ikke fuldstændig, hvis nogle enheder inden for slatslig forvaltning eller kommunal forvaltning ikke indgår. Et mal loi. i»\-ør udtømmende dækningen er, kan opnas ved al sammenligne anmærkningen om dataenes dækning (nole on the coverage of datai Tor de enkelle lande i GFSY med fortegnelsen over enheder inden for den statslige forvaltning og den kommunale forvaltning. Det bør bemærkes, at det underskud/overskud, der anvendes her, svarer til indtægter og tilskud minus udgifter, og at låntagning minus tilbagebefaling al lån ikke indgår (se nedenIbr). Den nettoficering al overførsler inden for det ollentligc, der er foretaget i tabellerne, er begrænset til løbende overførsler og kapitaloverførsler, som beslår af identificerede tilskud og løbende subsidier og kapitalsubsidier fra ét niveau inden for det offentlige til et andet. Andre former Ibr transaktioner mellem niveauer inden for det offentlige som f. eks. skattcindbclalinger og socialsikringsbidrag samt gensidig køb al varer og tjenester, der normalt ikke klassificeres som overførsler inden for det offentlige, er ikke blevet elimineret ved konsolideringen. Endelig er det uklart, om manglende data for løbende overførsler og kapitaloverførsler skyldes, at der ingen overforsier har fundet sted, eller at der ikke findes data for sådanne; i alle de tilfælde, hvor der ikke foreligger data. er del blevet antaget, at ingen overførsler har fundet sted. a. Udgifter omfatter den offentlige forvaltnings kontantudgitlcr til lobende transaktioner med varer og tjenester, kapitalgoder, renter samt lobende overforsier og kapitaloverførsler, men omfatter ikke transaktioner, der ikke foregår kontant. b. Underskud overskud svarer til kontantindtæglcr og kontanttilskud minus kontantudgifter. Den metode til opgørelse af underskud/overskud afviger fra den. der anvendes i GIS, hvor underskud/overskud er lig kontantindtægter og kontanttilskud minus kontantudgifter og minus nctto-fordringscrhvcrvelsc. Denne udelukkelse al nctto-fordringscrhvervelse (der i GFS-metodologien består af operationer i finansielle aktiver og passiver til specifikke formål, i forbindelse med forskellige initiativer, snarere end til likviditclslbrmål) betyder, at angivelsen af underskud/overskud i dette dokument ligger tættere på, hvad der i nationalregnskabet forstås ved uello-loidiiiiuserhvervelse. Som folge af denne udelukkelse indgår indlægturne fra privatiseringer (i GFÆ-inctodologicn klassificeret som tilbagebetalingen heller ikke i beregningen af underskud/overskud i tabellerne (og bidrager derfor ikke lil at reducere underskuddet). 134 FINANSSEKTOREN Monetære aggregater - Pengeforsyning: M1 - Quasipcnge Samlede reserver (ckskl. guld. |M>riodeiis udgang) Gennemsnitlige kortfristede rentesatser - udlån - indlån Officiel diskonto (periodens udgang) Vekselkurser i forhold til 1 SI) Gennemsnit for perioden Periodens udgang Vekselkurser i forhold til IXV Gennemsnit for perioden Periodens udgang 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | mia. (10*4) USD 1994 | 1995 | 1996 1. 35 4. 45 1. 62 5. 84 1. 66 6. 34 1498. 98 1820. 79 2297. 36 39. 42 27. 89 16 24. 84 15. 32 10 19. 3 11. 19 10 mio (IOA(. )tlSI) 787. 8 % pi ai 49. 61 32. 65 1 USD «. SIT 27. 57 56. 69 81. 29 98. 7 113. 24 131. 84 128. 81 126. 46 118. 52 125. 99 135. 36 141. 48 1 ECU. SIT 34. 164 76. 017 105. 523 132. 604 153. 222 155. 025 179. 213 119. 516 147. 090 155. 551 165. 581 177. 273 Monetære aggregater (periodens udgang): Pengeforsyning (Ml) inkluderer anfordringsindskud og valuta uden for bankerne. Quasipenge (QM) inkluderer tidsindskud Og indliin i fremmed valuta. Euroslat har konverteret de nationale valutaer til USD på grundlag af IMF's årlige kurser ved periodens udgang. Samlede reserver (ekskl. guld. periodens udgang): Statistikken for de oflieielle valutareserver er udledt al'IMF's månedlige publikation International financial Statistics (ll-S). Samlede reserver (ckskl. guld) defineres som summen af centralbankernes beholdninger af fremmed valuta og andre (brutto) ibrdringcr på ikke-residenle; denne definition udelukker fordringer på residente i udenlandsk valuta. I henhold til definitionen beregnes de oflieielle valularescrver lil den gældende markedskurs ved den pågældende periodes udløb. De samlede reserver (ekskl. guld), der offentliggøres i II S, kan være forskellige fra de lal, der olTcnlliggørcs af de nationale myndigheder. Nogle af de faktorer, der kan give anledning til forskelle, er vurderingen af reserveslillingen i IMF saml forskellig behandling af fordringer i ikke-konvertible valutaer. Gennemsnitlige kortfristede rentesatser: Dataene er hentet fra IMF's månedlige publikation International Financial Statistics (IFS). De gennemsnitlige udlåns- og indlånsrenter er gennemsnit over en periode. Udlånsrenten er normalt den gennemsnitlige rentesats, der kræves af den indberettende bank tør udlån. Indlånsrenten er den gennemsnitlige rente for anfordringsindskud og tidsindskud eller den gennemsnitlige rente for tidsindskud. Disse satser er ikke altid direkte sammenlignelige mellem landene, idel de indberettende bankers repræsentativitet og vægtningssystemerne kan v. crc Ibrskellige. Vekselkurser i forhold til l SI): valutakurserne Ira IMF som offentliggjort i publikationen: 'Statistiques Financières Internationales". 135 INFLATION (udviklingen »ver 12 måneder) Ændring i forbrugerprisindekset i % for den pågældende måned sammenlignet med samme måned året for (l/t-12) •Ian Icl» Mar Apr Maj. lun Jul I Aug I Sep I Okt I Nov I Ikx 1993 1994 1995 19% 20. 6 19. 7 8. 3 19. 9 19. 5 X. 5 19. 7 1X2 9. 6 21 7 152 11. 5 20. 6 15. 2 ILO 216 14. 0 10. 6 22. 1 12. 6 I OK 22. 5 11. 4 10. 5 22. 0 I OK 9. 7 20. 9 9. 4 10. 4 20. 4 19. 5 8. 9 9. 3 K. 9 9. 1 Inflation (ændring i forbrugerprisindekset i % ) Mar Maj. lul S cP Nov Mar Maj Jul S cP Nov Mar Maj Jul SeP Nov Jan-95 Jan-96 Jan-94 (udviklingen over 12 måneder): Inllationstaktcn Inflation i Inllationstaktcn er baseret på nationale forbrugerprisindekset for den pågældende måned i forhold til samme måned året for. forbrugerprisindeks, som ikke fuldt ud kan sammenlignes mellem ansogcriiuidenc eller med indeks haseret på EUs harmoniserede forbnigerprisindcks (I IK T) (Ibiskcllige metoder, begreber og praksis ved beregning af forbrugerprisindeks). Inllationslaktcr (udviklingen over 12 måneder) er baseret på ll. O-data. (udvikling over 12 måneder) er den procentuelle ændring 136 INDUSTRI BNP-struktur efter økonomiske aktiviteter (NACE, løbende priser) - Råstofudvinding - Fremstillingsvirksomhed - Produktion og distribution af elektricitet, gas og vand Mængdeindeks for industriproduktionen efter NACE -lait - Råstofudvinding - Fremstillingsvirksomhed - Produktion og distribution af elektricitet, gas og vand 1993 | 1994 1995 i % af bruttonationalproduktet 1996 1. 2 29. 5 2. 7 1. 3 29. 7 2. 8 forudgående år = 100 106. 4 94. 9 106. 7 107. 8 1. 2 28. 1 2. 8 102 100. 9 102. 6 99. 7 101. 0 100. 4 101. 1 100. 8 Mængdeindeks for industriproduktionen efter NACE -lait - Råstofudvinding - Fremstillingsvirksomhed - Produktion og distribution af elektricitet, gas og vand 1993Q1 1993Q2 1993Q3 1993Q4 1994Q1 11994Q2 1994Q3 11994Q4 tilsvarende periode forudgående år = 100 1995Q1 | 1995Q2 | 1995Q3 11995Q4 11996Q1 11996Q2 1996Q3 11996Q4 tilsvarende periode forudgående år - 100 109. 6 104. 5 110. 5 107. 7 101. 6 97. 7 103. 3 84. 1 98. 8 109. 8 100. 6 115. 1 98. 3 93. 4 96. 6 95. 5 94. 9 86 96. 2 99. 3 99. 2 103. 5 98. 9 99 103. 4 119. 5 103 91. 5 107. 1 94. 6 106. 5 112 BNP-struktur efter økonomiske aktiviteter (NACE, løbende priser): beregnes til markedspriser. BNP-struktur efter økonomiske aktiviteter (NACE) Mængdeindeks for industriproduktionen efter NACE: Mængdeindekser for industriproduktion: Industriproduktion omfatter råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed samt elektricitets-, gas- og vandforsyning (i henhold til hovedafdeling C, D og E i NACE). Indeks for industriproduktion dækker virksomheder med 10 eller flere ansatte, bortset fra virksomheder inden for følgende aktiviteter: forlagsvirksomhed samt gas-, damp- og vandforsyning. 13} INFRASTRUKTUR Jernbanenet Jernbanetransport - gods - passagerer Antal tclefonabonncnicr Antal indbyggere pr. personhil 1993 1 1994 1 1995 ikmpcr IU0Uktn2 i mio litn eller passagerer -km 1 » 566 590 595 |il ItXHi iti<ll)vi'J. 'llr | 310 indbyggere 1 2. K 138 LANDBRUG Arealanvendelse • lait - landbrugsarealer - skov - dyrkede arealer - permanente græsgange og engarealer Landbrugsarealer efter ejendomsforhold - statsvirksomheder - Kooperativer - andet 1992 1993 | 1994 1995 1996 i 1000 hektar 2025 777 1071 245 560 2025 773 1071 245 558 2025 751 1094 234 501 i % al' landbrugsarealer 2025 2025 783 1098 230 230 417 Andel af BNP - Landbrug, jagt. skovbrug og fiskeri (NACI- A H l) 1992 1993 1994 1995 1996 i % af bruttonationalproduktet 4. 3 4. 3 loi udgående Sr 100 Mængdeindeks for landbrugsproduktionen, brullo 96. 5 I06. 4| 103. 6] Vigtigste afgrodcr citer areal - Korn -heraf hvede - Kartofler - Sukkerroer - l'oderrocr Vigtigste afgrodcr efter hostudhyttc - Korn - herafhvede - Kartofler - Sukkerroer - Fodcrroer 117. 5 42. 6 119. 6 43. 7 i lOOOIu-klm 110. 5 42 23 5 6 29 3 6 i 100 kg/hektar 38 38. 4 127 379 51 43. 3 174 452 107 42 24 6 6 50. 3 42. 3 190 432 107 40. 8 22 6 4 39. 4 204 485 30 3 6 36. 2 41. 9 122 306 171. 8 190. 5 319. 3 313. 1 Salg eller indkøb af husdyr til slagtning i |(X)0 ton levende vægt 1992 1993 1994 1995 1996 - svin - kvæg - fjerkræ 39. 2 30. 8 58. 5 41. 6 35. 2 64. 5 43. 8 37. 8 63. 8 Husdyravl (periodens udlob) iwitiil pi 1000 heltal hnillMu|!s;ui'nl - kvæg - heraf koer - får - svin - heraf søer 603 262 23 627 268 35 antal pr 1000 hektar dyrket areal 2440 2530 Andel af BNP BNP-struktur eller okonomiske aktiviteter (NACI:) beregnes til markedspriser. Mængdeindeks Tor IMndbriigsproduktioii, brutto: Cilidende genncmsniLsværdicr for købspriser de tre seneste år. 139 Slovenia 1995 Legend: A/ Country boundary A/ Region boundary COUNTRY NAME REGION NAME OTTNAAiE Selected major settlements: (1 000 inhabitants) O • • • 200-250 250-500 500 - 1 000 >1000 General information about the country: Age groups (in years): 1 = 3 <15 Living standard (in 1993): ECU 5 455 (QDP per capita) 15- 65 >65 Area: 20 256 km2 Administrative regions: 12 Population: 1 987 500 Source: StatMlcal Office of The Repubfloof 8lovenla Cartography and géographie fnfomwlfon management: QI8CO I 0 I 15 45 km ourostn ISSN 0254-1459 KOM(97) 2010 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 oi 06 Katalognummer : CB-CO-97-378-DA-C ISBN 92-78-22903-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Ml