title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/27/EÜ, 22. juuli 1997, mis on seotud teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste masside ning mõõtmetega ning millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
road safety
weight and size

text: 200 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 31997L0027 25. 8. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 233/1 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 97/27/EÜ, 22. juuli 1997, mis on seotud teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste masside ning mõõtmetega ning millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide üht- lustamise kohta) (4) ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenet- lust; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) tegutsedes asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) siseturu sujuva funktsioneerimise saavutamiseks koos kõrge ohutustaseme tagamisega elanikkonnale on häda- vajalik mootorsõidukitele kehtestavate tehniliste nõuete totaalne ühtlustamine; tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad sise- riiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hul- gas ka nende masside ja mõõtmete kohta; antud nõuded on liikmesriigiti erinevad, on vajalik, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskir- jadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada direktiivis nõukogu haagiste 70/156/EMÜ (mootorsõidukite aasta nende veebruari 1970. 6. ja (1) EÜT C 230, 4. 9. 1991, lk 46. (2) EÜT C 49, 24. 2. 1992, lk 5. (3) Euroopa Parlamendi 12. veebruari 1992. aasta arvamus (EÜT C 67, 16. 3. 1992, lk 81), nõukogu 28. novembri 1996. aasta ühine seisu- lk 5), Euroopa Parlamendi 9. aprilli koht (EÜT C 41, 10. 2. 1997, 1997. aasta otsus (EÜT C 132, 28. 4. 1997) ja nõukogu 21. mai 1997. aasta otsus. (4) (5) (6) liikmesriikides registreeritavate mootorsõidukite ja nende haagiste suurimate masside ning mõõtmete ühtlustamine juuli 1996. aasta on soovitatav viia vastavusse 25. direktiiviga 96/53/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse piires liikuvate teatavate maanteesõidukite kohta maksi- maalsed sise- ja rahvusvahelises liikluses lubatud mõõt- med ning suurimad lubatud massid rahvusvahelises liik- luses) (5); eelnimetatud direktiiv on kohaldatud ainult liikmesriikide territooriumitel kehtestatud liiklusnõuetele ja mitte direktiivis 70/156/EMÜ kehtestatud tehnilistele nõuetele; direktiiv 96/53/EÜ kehtestab teatavad nõuded maksi- maalsete lubatud mõõtmete kohta nii liikmesriikide sise- riiklikus kui ka rahvusvahelises liikluses ning määrab kindlaks teatava üleminekuperioodi enne selle jõustu- teatavad piirangud maksimaalsete lubatud mõõt- mist; mete ja ka suurimate lubatud masside osas on kohalda- tavad ainult rahvusvahelises liikluses; järelikult ei toimu liikmesriikides registreeritud mootor- sõidukitele ja nende haagistele kehtestatud lubatud suu- rimate masside ja mõõtmete ühtlustamine lühikese aja jooksul; teisalt paistab tulemuse saavutamine nüüd või- malik, ühtlustades suurimaid lubatud mõõtmeid nii suu- res ulatuses kui võimalik ja lahendades küsimuse massi- de kohta, pakkudes võimalust ühtseks menetluseks, kus suurimad sõidukite registreerimisel/kasutuselevõtmisel lu- batud massid määratakse kindlaks liikmesriigis ning püüeldes pidevalt ohutuse parandamise poole, seda eriti teatavate haagisekategooriate korral; (4) EÜT L 42, 23. 2. 1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktii- viga 96/79/EÜ (EÜT L 18, 21. 1. 1997, lk 7). (5) EÜT L 235, 17. 9. 1996, lk 59. (7) (8) (9) 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 201 vastavalt direktiivi 96/53/EÜ artikli 4 lõigetele 3 ja 4 võivad liikmesriigid oma territooriumil lubada N-kate- gooria sõidukite liiklemist, kui nende mõõtmed ületavad antud direktiivis lubatud piiri kas jagamatu veose veda- misel või kui täidetakse teatavat riigisisese transpordi eesmärki, mis ei mõjuta märgatavalt rahvusvahelist kon- kurentsi transpordisektoris; direktiivi 96/53/EÜ kohalda- takse kategooriate M2 ja M3 suhtes ainult rahvusvahelise liikluse korral; erandkorras on vajalik anda kinnitus sõidukitele, mille mõõtmed ületavad suurimad käes- olevas direktiivis lubatud piirid, ja ka teatavatele muude- le karakteristikutele lisaks anda liikmesriikidele võimalus keelduda sõidukitest, mis on kinnituse saanud selliste erisätete alusel; (12) (13) (mootorsõidukite ja nende haagiste roolisüsteemidega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2); erisätted tuleks inkorporeerida ka direktiivi 71/320/EMÜ, et paremini arvesse võtta tehnilisi tingimusi, millele peavad M2-, M3- ja N-kategooria sõidukid haagiste veda- miseks vastama; erisätted tuleks inkorporeerida ka nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivi 76/114/EMÜ (autode ja nende haagiste andmesiltide ja pealdiste ning nende paiknemise ja kinnitusviisiga seotud liikmesriikide õigusaktide üht- lustamise kohta) (3) arvestamaks faktiga, et liikmesriikides võivad sõidukid olla registreeritud erinevate massidega, käesolev direktiiv on üks mitmest üksikdirektiivist, mida tagada sõidukite vastavus direktiivis peab järgima, et EÜ tüübikinnitusmenetluse 70/156/EMÜ sätestatud direktiivis nõuetele; 70/156/EMÜ esitatud nõuded sõidukite süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele ka käesolevale direktiivile; kohaldatakse tulenevalt sellest eelkõige direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 ja artik- li 4 lõike 3 kohaselt peab kõikidele üksikdirektiividele olema lisatud teatis, mis sisaldab antud direktiivi I lisas olevaid asjakohaseid punkte ja ka direktiivi VI lisal põ- hinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse elektroonili- seks salvestamiseks; (10) komplekteerimata sõidukite jaoks on inkorporeeritud erisätted, hõlbustamaks nende kinnitust valmisehitatavate sõidukitena järgmisel etapil; (11) käesolevasse direktiivi on lisatud erisätted ülestõstetavate või koormatavate sildade kohta; on tunnistatud, et sel- liste sildadega peaksid arvestama ka nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiv 71/320/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste pidurisüsteemidega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (1) ning direktiiv 70/311/EMÜ nõukogu 1970. juuni aasta 8. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 sõiduk – Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: mistahes mootorsõiduk või haagis, mis on määratletud artiklis 2 ja direktiivi 70/156/EMÜ II lisas, välja arvatud M1 kategooria sõidukid: Artikkel 2 Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või keelata sõiduki müüki, registreeri- mist, kasutuselevõtmist ega kasutamist selle massi või mõõtme- tega seotud põhjustel, kui need vastavad I lisas ettenähtud nõuetele. Artikkel 3 Liikmesriik võib siiski sõidukitüübile siseriikliku tüübikinnituse andmisest keelduda või keelata sõiduki müüki, registreerimist, kasutuselevõtmist või kasutamist või tunnistada olemasolev vastavussertifikaat direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 järgi kehtetuks või tunnustada seda ainult jagamatu veose vedamisel, kui järgides ja hõlmab artiklis 7 esitatud erandit ning kui nimetatud erand on vastuolus vastavas liikmesriigis kehtivate siseriiklike nõuete- ga. tüübikinnitus on antud käesolevat direktiivi (2) EÜT L 133, 18. 6. 1970, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/62/EMÜ (EÜT L 199, 18. 7. 1992, lk 33). (1) EÜT L 202, 6. 9. 1971, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud (3) EÜT L 24, 30. 1. 1976, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktii- direktiiviga 91/422/EMÜ (EÜT L 233, 22. 8. 1991, lk 21). viga 78/507/EMÜ (EÜT L 155, 13. 6. 1978, lk 31). 202 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd Artikkel 4 Artikkel 7 Kui liikmesriik annab siseriikliku tüübikinnituse käesoleva di- rektiivi järgi tunnustatud sõidukile või lubab selliseid sõidukeid registreerida, kasutusele võtta või kasutada, tuleb sõidukitele siseriiklikuks registreerimiseks/kasutuselevõtmiseks määrata suurimad lubatud massid vastavalt asjakohasele siseriiklikult lubatud suurimale massile. Nende registreerimisel/kasutuselevõt- misel lubatud suurimate masside määramiseks ei või liikmesrii- gid keelduda rakendamast IV lisas määratud menetlust, kui tootja seda nõuab. Artikkel 5 Artiklis 2 esitatud erandit järgides võivad liikmesriigid esitada siseriiklikud tehnilised nõuded koormatavatele ja ülestõstetava- tele sildadele. Liikmesriigid ei või siiski keelduda kohaldamast tehnilisi nõudeid, mis on esitatud IV lisa punktis 3, kui tootja peaks seda nõudma. Artikkel 6 lisa punktis 7. 3. 2. 1 esitatud erandit Artiklis 2 ja I järgides võivad liikmesriigid vastavalt direktiivi 96/53/EÜ artiklile 9 keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest, keelata müüki, registreerimist või kasutuselevõttu või sellest keelduda kuni 31. detsembrini 1999 üle 2,5 meetri laiuste busside korral. Teema Direktiiv EÜT nr Artiklis 2 ja I lisa punktis 7. 3. esitatud erandit järgides ning täitmata I lisa jaos 7. 6 esitatud nõudeid, võivad liikmesriigid tüübikinnituse anda sõidukitele, mille mõõtmed ületavad antud osades määratud mõõtmed. Informatsioon erandi kohta lisatak- se käesoleva direktiivi III lisas esitatud tüübikinnitustunnistusele ja kohaldatakse artikli 3 sätteid. Artikkel 8 Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse järgmiselt: a) I lisa täiendatakse järgmiselt. 1. Joonealust märkust “muudele kui M1-kategooria sõidukitele, direktiiv 97/27/EÜ, I lisa punkt 2. 4. 1”. täiendatakse järgmiselt: j 2. Joonealust märkust “muudele kui M1-kategooria sõidukitele, direktiiv 97/27/EÜ, I lisa punkt 2. 4. 2”. täiendatakse järgmiselt: k 3. Joonealust märkust “muudele kui M1-kategooria sõidukitele, direktiiv 97/27/EÜ, I lisa punkt 2. 4. 3”. täiendatakse järgmiselt: l b) II lisa punkt 48 asendatakse järgmise tekstiga: Kohaldamine M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 “48 Massid ja mõõtmed (jaotises 44 loetlemata sõidukitel) 97/27/EC L 233 25. 8. 1997 X X X X X X X X X” Artikkel 9 Artikkel 10 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi 1. vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 22. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile. järgimiseks juuliks 1999. Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 11 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. … (koht), 22. juuli 1997 Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga 2. reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president J. M. GIL-ROBLES eesistuja J. POOS 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 203 1. 2. 2. 1. I LISA Käesolevat direktiivi kohaldatakse M2-, M3- ja N-kategooria autode ja O-kategooria haagiste masside ja mõõtmete suhtes vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II(A) lisale. MÕISTED Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: mootorsõiduk – mootori jõul liikuv mistahes sõiduk, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II (A) lisas. 2. 1. 1. N-kategooria sõidukid: 2. 1. 1. 1. 2. 1. 1. 2. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 2. veok – mistahes N1-, N2- või N3-kategooria mootorsõiduk, mis on konstrueeritud ja valmistatud ainult või põhiliselt kaupade veoks. See võib vedada ka haagist. pukseeriv sõiduk (üldveduk) – N1-, N2- või N3-kategooria mootorsõiduk, mis on konstrueeritud ja valmistatud ainult või põhiliselt haagiste veoks. haagiseveduk (veduk) – veduk, mis on konstrueeritud ja valmistatud ainult või põhiliselt muude haagiste kui poolhaagiste veoks. See võib olla varustatud laadimisplatvormiga. poolhaagise poolhaagiste veoks. veduk (sadulveduk) – veduk, mis on konstrueeritud ja valmistatud ainult või põhiliselt 2. 1. 1. 3. Komplekteeritud või etapiviisiliselt valmisehitatavaid N-kategooria sõidukeid, mis ei ole veokid ega vedukid, nimetatakse sihtotstarbelisteks sõidukiteks. 2. 1. 2. M2- või M3-kategooria mootorsõidukid: 2. 1. 2. 1. 2. 1. 2. 1. 1. buss – M2- või M3-kategooria sõiduk, mis on konstrueeritud ja valmistatud istuvate või istuvate ja seisvate reisijate veoks. liigendbuss – buss, mis koosneb kahest või enamast üksteise suhtes liikuvast jäigast osast, milles on reisijateruumid, ja ühendussektsioonist, mis lubab reisijatel liikuda vabalt ühest osast teise. Jäigad osad on statsionaarselt ühendatud ja neid saab lahutada ainult spetsiaalsete abivahenditega, mis on tavaliselt olemas vaid töökodades. 2. 1. 2. 1. 2. kahekorruseline buss – buss, kus reisijateruum on vähemalt ühes osas jagatud kahele eritasandil olevale korrusele ning ülemisel korrusel ei ole ettenähtud ruumi seisvatele reisijatele. 2. 1. 2. 1. 3. Busside klassid on alljärgnevad: 2. 1. 2. 1. 3. 1. Sõidukite korral, kus on lisaks juhile rohkem kui 22 reisijakohta: 2. 1. 2. 1. 3. 1. 1. I klass: sõidukid, mis on valmistatud seisvatele reisijatele ettenähtud aladega, võimaldades reisijate sagedast liikumist. 2. 1. 2. 1. 3. 1. 2. II klass: sõidukid, mis on valmistatud põhiliselt istuvate reisijate veoks ja mida on lubatud kasutada seisvate reisijate veoks vahekäigus ja olemasolu korral alal, mis suuruselt ei ületa kahe topeltistme jaoks vajalikku ruumi. 2. 1. 2. 1. 3. 1. 3. III klass: sõidukid, mis on valmistatud ainult istuvate reisijate veoks. 2. 1. 2. 1. 3. 2. Sõidukite korral, kus istekohtade arv lisaks juhile ei ületa 22 istekohta: 2. 1. 2. 1. 3. 2. 1. A-klass: sõidukid, mis on valmistatud seisvate reisijate veoks; sellesse klassi kuuluvatel sõidukitel on olemas istmed ja võib olla seisvatele reisijatele ettenähtud ala. 2. 1. 2. 1. 3. 2. 2. B-klass: sõidukid, mis ei ole ette nähtud seisvate reisijate veoks; neis ei ole seisvatele reisijatele ettenähtud ala. 2. 1. 2. 1. 4. Sõidukit võib pidada korraga rohkemasse kui ühte klassi kuuluvaks. Sellisel kõikidele käesolevas direktiivis esitatud nõuetele. juhul peab see vastama 2. 1. 2. 2. M2- või M3-kategooria sõidukid, mis ei ole bussid, on sihtotstarbelised sõidukid (nt kiirabiautod). 204 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 2. 2. 2. 2. 1. 2. 2. 2. O-kategooria sõidukid: pukseeritav sõiduk (haagis) – mitteiseliikuv sõiduk, mis on konstrueeritud ja valmistatud vedamiseks mootorsõiduki poolt. poolhaagis – haagis, mis on konstrueeritud sadulveduki või pukseerimisalusega ühendamiseks ning mille massi olulist osa kannavad veduk või pukseerimisalus. 2. 2. 3. täishaagis – haagis, millel on vähemalt kaks telge, millest vähemalt üks on juhitav, ja: — mis on varustatud (veduki suhtes) vertikaalsuunas liigutatava haakeseadmega, — mis ei kanna pukseerivale vedukile üle märgatavat vertikaalkoormust (alla 100 daN). Kui poolhaagis on ühendatud pukseerimisalusega, käsitletakse poolhaagist täishaagisena. 2. 2. 4. 2. 3. 2. 4. 2. 4. 1. kesktelghaagis – jäiga haakeseadmega haagis, mille telg paikneb (teljed paiknevad) (ühtlaselt koormatud) sõiduki raskuskeskme lähedal, nii et vedukile kantakse üle ainult väike staatiline vertikaalkoormus, mis ei ületa 10 % haagise täismassile vastavast koormusest, või 1000 daN koormus (olenevalt sellest, kumb on väiksem). mitmikteljed – teljed moodustavad osa kandevankrist. Kaheteljelist gruppi kutsutakse tandemtelgedeks, kolmeteljelist gruppi kolmeteljeliseks kandevankriks. Kokkuleppeliselt nimetatakse üksikut telge üheteljeli- seks grupiks. sõiduki mõõtmed – sõiduki konstruktsioonilised gabariitmõõtmed, mille on esitanud tootja. sõiduki pikkus – mõõde, mis on saadud vastavalt ISO standardi 612-1978 tingimusele nr 6. 1. Lisaks antud standardi määrustele ei võeta sõiduki pikkuse mõõtmisel arvesse järgmisi seadmeid: — klaasipuhastite ja klaasipesuri seadmed, — esimesed või tagumised tunnussildid, — tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed, — tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed, — valgustusseadmed, — tahavaatepeeglid, — tagurdamise jälgimisseadmed, — õhuvõtturi torustik, — vahetatavate osade kinnitusvasted, — sisenemisastmed, — puhvrid, — töökorras tõstmisplatvormid, rambid ja muud sarnased seadmed, mis ei ole suuremad kui 200 mm ega tõsta sõiduki kandevõimet, — mootorsõidukite haakeseadmed. 2. 4. 2. sõiduki laius – mõõde, mis on saadud vastavalt ISO standardi 612-1978 tingimusele nr 6. 2. Lisaks antud standardi määrustele ei võeta sõiduki laiuse mõõtmisel arvesse järgmisi seadmeid: — tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed, — tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed, — rehvide purunemise kontrollseadmed, — porikaitsesüsteemi väljaulatuvad painduvad osad (vt nõukogu direktiiv 91/226/EMÜ), (1) — valgustusseadmed, (1) EÜT L 103, 23. 4. 1991, lk 5. 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205 — töökorras M2- ja M3-kategooria sõidukite korral sõidukorras sisenemisastmed, tõstmisplatvormid ja tohi sõiduki külggabariidist ulatuda kaugemale kui 10 mm ja muud sarnased seadmed; need ei astmete nurgad peavad ette- või tahapoole olema ümardatud raadiusega mitte alla 5 mm; servad peavad olema ümardatud raadiusega mitte alla 2,5 mm, — tahavaatepeeglid, — rehvirõhu näidikud, — kokkupandavad astmed, — rehvikülgede läbipaine vahetult maaga kontaktpinna kohal. 2. 4. 3. sõiduki kõrgus – mõõde, mis on saadud vastavalt ISO standardi 612-1978 tingimusele nr 6. 3. Lisaks antud standardi määrustele ei võeta sõiduki kõrguse mõõtmisel arvesse järgmisi seadmeid: — antennid, — tõstetud asendis pantograafid. Teljetõsteseadmetega sõidukite korral tuleb arvestada nende mõjuga. 2. 4. 4. laadimisruumi pikkus – mõõde sõidukitel, v. a sadulvedukitel taalselt välispunktini. sõiduki pikitasapinnalt laadimisruumi kõige eesmisest välispunktist ja poolhaagistel, mida mõõdetakse horison- sõiduki kõige tagumise Kauguse mõõtmisel ei tule arvesse võtta: — laadimisala, mis jääb kabiini kõige tagumisest punktist ettepoole, — punktis 2. 4. 1 nimetatud seadmeid, või — kaubaruumi väljaulatuvaid külmutusseadmeid või muid seadmeid, mis ulatuvad laadimisalast ettepoole. 2. 5. töökorras sõiduki mass – töökorras koormamata sõiduki mass koos kere ning haakeseadmega veduki korral või kabiiniga šassii mass, kui tootja ei varusta sõidukit kere ja/või haakeseadmega (sh jahutusvedelik, õlid, tangitud kütus 90 % ulatuses, muud vedelikud 100 %, välja arvatud kasutatud vesi, tööriistad, varuratas ja juht (75 kg) ning busside korral meeskonnaliikme istme olemasolul meeskonnaliikme mass (75 kg)). 2. 6. täismass (M)- tootja määratud suurim sõiduki mass, mis põhineb konstruktsioonil ja tööomadustel. Täismassi kasutatakse sõidukikategooria määramiseks vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II arvatud kesktelg- laaditud täismassini. lisale, välja ja poolhaagiste korral, kus kasutatav mass vastab teljekoormusele, kui sõiduk on Definitsiooni järgi võib sõidukitüübile antud tehnilisele konfiguratsioonile, mis on ühe võimalike väärtuste grupina defineeritud käesoleva direktiivi lisa teatise järgi, omistada vaid ühe täismassi. Käesolev definitsioon – ainult üks väärtus – lisandub vastavalt vajadusele jagudes 2. 7, 2. 8, 2. 10, 2. 11 ja 2. 12 esitatud asjakohastele tehnilistele nõuetele. II 2. 7. 2. 8. lubatud teljekoormus (m) – sõiduki tootja poolt määratud sõiduki konstruktsiooniline suurim tehniliselt suurimast lubatud massist tulenev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus, mis langeb telje kaudu teepinnale. suurim tehniliselt lubatud mitmikteljekoormus (μ) – sõiduki tootja poolt määratud sõiduki konstruktsioonile ja mitmiktelgedele vastav mass, mis põhineb mitmiktelgedelt teepinnale kanduval suurimal lubatud staatilisel vertikaalkoormusel. 206 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 2. 9. 2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. 2. 15. 2. 16. 2. 17. 2. 18. pukseeritav mass – mootorsõidukiga liidetud täishaagise või pukseerimisalusega poolhaagise mass või mootorsõidukiga liidetud kesktelghaagise või veduki teljekoormusele vastav mass. suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass (TM) – tootja poolt määratud suurim lubatud pukseeritav mass. mootorsõiduki haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass – tootja poolt määratud konstruktsioonil ja/või haakeseadmel põhinev mass, mis vastab haakepunktile mõjuvale suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele. Definitsiooni järgi ei kuulu nimetatud massi hulka töökorras veduki haakeseadme mass, kuid kuulub igasuguse teiste sõidukitega ühendamise jaoks ettenähtud haakeseadmete mass. lubatud poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile mõjuv mass – haagise tootja poolt suurim tehniliselt määratud haagiselt veduki haakepunktile mõjuv mass, mis vastab suurimale lubatud staatilisele vertikaal- koormusele. autorongi täismass (MC) – mootorsõiduki konstruktsioonil põhinev tootja poolt määratud suurim koorma- tud mootorsõiduki ja koormatud haagise masside summa. teljetõsteseade – alaliselt sõidukile paigaldatud seade, mille eesmärk on sõltuvalt sõiduki koormatusest teljekoormust vähendada või suurendada: — kas rattaid maapinnalt lahti kergitades või neid maapinnale langetades, — või rattaid maapinnalt lahti kergitamata (nt õhkvedrustuse või muude süsteemide abil), et vähendada rehvide kulumist mittetäielikult koormatud sõiduki korral ja/või kergendada mootorsõiduki või autorongi paigaltvõttu libedal pinnasel, suurendades veotelje koormust. ülestõstetav telg – telg, mida võib teljetõsteseadmega tõsta või langetada vastavalt 2. 14 esimesele taandele. koormatav telg – telg, mille koormust saab muuta ilma telge teljetõsteseadmega üles tõstmata, vastavalt punkti 2. 14 teisele taandele. õhkvedrustus – vedrustussüsteem, mille vedrustusefekt saavutatakse vähemalt 75 % ulatuses õhkvedrude abil. õhkvedrustusega ekvivalentseks peetav vedrustus – sõiduki telgede või mitmiktelgede vedrustussüsteem, mis vastab punkti 7. 11 nõuetele. 2. 19. sõidukitüüp – sõidukid, mis ei erine selliste oluliste tunnuste poolest, nagu: — tootja, — sõiduki kategooria, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisas, — olulised konstruktsiooni ja ehituse aspektid, nagu: — M2- ja M3-kategooria sõidukite korral: — šassii/kandevkere, ühe-/kahekorruseline, jäik/liigendraamiga (ilmselged ja põhimõttelised erine- vused), — veotelje vedrustus: õhkvedrustus või selle ekvivalent/mitteõhkvedrustus ja sellele mittevastav vedrustus, — telgede arv, — N-kategooria sõidukite korral: — šassii/põhjapaneel (ilmselged ja põhimõttelised erinevused), 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 207 — veotelje vedrustus: õhkvedrustus või selle ekvivalent/mitteõhkvedrustus ja sellele mittevastav vedrustus, — telgede arv, — O-kategooria sõidukite korral: — šassii/kandevkere (ilmselged ja põhimõttelised erinevused), täishaagis/poolhaagis/kesktelghaagis, — pidurisüsteem: piduriteta/inertspidurdus/pidevpidurdus, — telgede arv. Käesolevas punkti tähenduses ei peeta oluliseks eriti selliseid konstruktsiooni ja kujustuse aspekte, nagu teljevahe, telgede konstruktsioon, vedrustus, roolisüsteem, rehvid ja vastavad pidurdusjõu tasakaalustamis- ja veoki seadmete muudatused erinevatel konfiguratsioonide suhtes ning šassii juurde kuuluv varustus (nt mootor, kütusepaagid, käigukast jne). leevendussüsteem sadulveduki telgedel või reduktsioonklapi 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. 5. 5. 1. 6. 6. 1. 7. EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE Direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 3 vastava EÜ tüübikinnitustaotluse seoses sõiduki massi ja mõõtmetega esitab sõiduki tootja. Sellele tuleb lisada teatis, mille näidis on esitatud käesoleva direktiivi II lisas. Sõiduk või sõidukid, mis vastavad käesoleva direktiivi lisas kirjeldatud omadustele ja mille on tüübikinnituskatseid või kontrolli teostav tehniline teenistus välja valinud kinnitatava tüübi representatiiv- sõidukina, tuleb esitada sellele tehnilisele teenistusele. II EÜ TÜÜBIKINNITUS Kui asjakohased nõuded on täidetud, siis antakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 3 vastav EÜ tüübikinnitus. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud käesoleva direktiivi III lisas. Teade käesoleva direktiivi kohase sõiduki tüübikinnituse andmise, laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse liikmesriikidele vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikes 6 esitatud korrale. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED Muutes tüübikinnitust, mis on antud vastavalt käesolevale direktiivile, kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid. TOODANGU VASTAVUS Toodangu vastavuse tagamiseks võetakse meetmed direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras. NÕUDED 7. 1. Töökorras sõiduki massi ja selle telgedevahelise jagunemise mõõtmine Töökorras sõiduki massi seisvatel sõidukitel, mille rattad on otsesõidusuunas. ja selle jaotumist telgede vahel mõõdetakse vastavalt punktis 3. 3 esitatud Kui mõõdetud massid ei erine tootja poolt ettenähtud sama tüüpi esindavatest tehnilistest konfiguratsioo- nidest enam kui 3 % või maksimaalselt 3,5-tonniste N1-, O1-, O2- või M2-kategooria sõidukite korral enam kui 5 %, kasutatakse tootja poolt töökorras sõidukitele esitatud masse ja massijaotust telgede vahel järgnevalt esitatud nõuete korral. Vastasel juhul tuleb kasutada mõõtmisel saadud masse ja tehniline teenistus võib vajadusel teha täiendavaid mõõtmisi muudele kui punkti 3. 3 vastavatele sõidukitele. 208 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 7. 2. Mõõtmete määramine Kogupikkus, -laius ja -kõrgus mõõdetakse punkti 3. 3 tingimuste põhjal kindlaks määratud töökorras sõiduki(te)lt, lähtudes punkti 2. 4 sätetest. Kui mõõtmistulemused erinevad valmistaja poolt vastavatel tehnilistel konfiguratsioonidel esitatud tule- mustest antud tüübi piires, kasutatakse allolevate nõuete korral saadud tulemusi ja tehniline teenistus võib vajadusel teha täiendavaid mõõtmisi muudele kui punkti 3. 3 vastavatele sõidukitele. 7. 3. Sõidukite suurimad lubatud mõõtmed 7. 3. 1. Suurim pikkus 7. 3. 1. 1. Mootorsõidukid: vastavalt direktiivi 96/53/EÜ I lisa punktile 1. 1. 7. 3. 1. 2. Haagised (välja arvatud poolhaagised): vastavalt direktiivi 96/53/EÜ I lisa punktile 1. 1. 7. 3. 1. 3. Liigendbussid: vastavalt direktiivi 96/53/EÜ I lisa punktile 1. 1. 7. 3. 1. 4. Poolhaagised: Punktis 7. 3. 1. 4. 1 esitatud kaugus tuleb mõõta punktis 2. 4. 1 nimetatud seadmeid arvestamata ja punktis 7. 3. 1. 4. 2 esitatud kaugus tuleb mõõta mahaarvamisteta. 7. 3. 1. 4. 1. Kaugus poolhaagise sadula veopoldi teljest kuni tagaosani, mõõdetuna horisontaalselt sõiduki pikitasapin- nalt, ei tohi ületada direktiivi 96/53/EÜ I lisa punktis 1. 6 toodud piiri. 7. 3. 1. 4. 2. Distants poolhaagise sadula veopoldi teljest kuni kõige eesmise punktini ei tohi horisontaalselt mõõdetuna vastavalt direktiivi 96/53/EÜ I lisa punktile 4. 4 ületada 2,04 m. 7. 3. 2. Suurim laius 7. 3. 2. 1. Kõik sõidukid: vastavalt direktiivi 96/53/EÜ I lisa punktile 1. 2. 7. 3. 2. 2. Fikseeritud või liikuvad pealmised konstruktsioonid spetsiaalselt kontrollitud temperatuuril kaupade transportimiseks mõeldud N- ja O-kategooria sõidukitel, mille külgseinade paksus koos isolatsiooniga ületab 45 mm: vastavalt direktiivi 96/53/EÜ I lisa punktile 1. 2. 7. 3. 3. Suurim kõrgus 7. 3. 3. 1. Kõik sõidukid: vastavalt direktiivi 96/53/EÜ I lisa punktile 1. 3. 7. 4. Massijaotuse arvutamine 7. 4. 1. Arvutamise kord 7. 4. 1. 1. Allpool määratletud massijaotuse arvutamiseks peab tootja testide eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitama informatsiooni iga tehnilise konfiguratsiooni kohta sõidukitüübis, mis on defineeritud kõikide näitajate võimalike väärtuste grupina käesoleva direktiivi II lisas. Need andmed on vajalikud vastava täismassi, tehniliselt suurima lubatud telje- ja mitmiktelje koormuse, tehniliselt suurima lubatud pukseeritava massi ja autorongi täismassi kindlaksmääramisel. tabelina või muul sobival kujul) (kas 7. 4. 1. 2. Kindlustamaks, et iga tüüpi esindav tehniline konfiguratsioon täidab järgnevad nõuded, tuleb läbi viia vastavad arvutused. Sellepärast tuleb arvutuste tegemisel piirduda halvimate juhtudega. 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209 7. 4. 1. 3. Järgnevate nõuete täitmiseks esitatakse parameetrid M, mi, μj, TM ja MC, millele peavad vastama punktis 7. 4 esitatud nõuded: M = sõiduki täismass, mI μj = suurim tehniliselt lubatud teljekoormus, kus i tähistab telgede arvu ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni, = suurim tehniliselt lubatud üksiktelje või mitmiktelje koormus, kus j tähistab üksik- ja mitmiktel- gede arvu ühest kuni sõiduki üksik- ja mitmiktelgede koguarvuni, TM = suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ja MC = autorongi täismass. 7. 4. 1. 4. 7. 4. 1. 5. 7. 4. 1. 6. 7. 4. 1. 7. tegemist on üksiktelgedega, kus i Kui mi = μj. tähistab üksiktelge ja j mitmiktelgesid, siis definitsiooni järgi Kui sõiduk on varustatud koormatavate telgedega, tuleb järgnevad arvutused teha nii, et koormatavate telgede vedrustus on normaalses töökorras. Kui sõiduk on varustatud ülestõstetavate telgedega, tuleb järgnevad arvestused teha langetatud sildadega. Mitmiktelgede korral peab valmistaja näitama telgedevahelise massijaotuse seaduspärasust mitmiktelgedele langeva täismassi korral (esitades näiteks arvutusvalemi või luues jaotumisgraafiku). Poolhaagiste ja kesktelghaagiste korral peetakse haakepunktiks järgnevates arvutustes telge tähisega O ja vastavad massid m° ja μ° määratletakse kokkuleppeliselt suurima tehniliselt lubatud haakepunktile mõjuva massina. 7. 4. 2. Nõuded N- ja O-kategooria sõidukitele, välja arvatud haagiselamud 7. 4. 2. 1. Masside mi summa ei tohi olla väiksem kui mass M. 7. 4. 2. 2. Ühegi mitmiktelje j korral ei tohi telgedele langevate masside mi summa olla väiksem kui mass μj. Lisaks ei tohi ühegi üksiku telje mass mi olla väiksem kui massijaotusseaduse järgi sellele teljele i langeva mitmiktelje massi μj osa. 7. 4. 2. 3. Masside μj summa ei tohi olla väiksem kui M. 7. 4. 2. 4. 7. 4. 2. 5. Töökorras sõiduki mass, millele on lisatud reisijate arvuga korrutatud 75 kg vastav mass ja suurim tehniliselt lubatud vertikaalkoormus haakepunktile, ei tohi ületada massi M. sõiduk on koormatud massini M vastavalt mistahes järgnevates punktides 7. 4. 2. 5. 1–7. 4. 2. 5. 3 Kui kirjeldatud asjakohases olukorras, ei ja üksikteljele või mitmiktelgedele j langev koormus ei tohi ületada massi μj. Lisaks peab veoteljele mõjuv koormus või veotelgedele mõjuvate koormuste summa olema vähemalt 25 % massis M. langev koormus ületada massi mi samal teljele i teljel tohi 7. 4. 2. 5. 1. Haagised ja muud mootorsõidukid peale vedukite: 7. 4. 2. 5. 1. 1. Komplekteeritud või etapiviisiliselt valmis ehitatavate sõidukite ühtlane massijaotus, välja arvatud punktis 7. 4. 2. 5. 1. 2 esitatud juhtudel: töökorras sõiduk koos 75 kg massidega, mis on paigaldatud igale reisijako- hale, koormatakse massini M, kusjuures nimikoormus jaotatakse ühtlaselt pinnale, mis on ette nähtud kauba transpordiks. 7. 4. 2. 5. 1. 2. Ekstreemse massijaotusega sõiduki korral (ebaühtlaselt koormatud), mis on kas komplekteerimata või varustatud erivajadusteks, hõlmates vaid ebaühtlaselt jaotatud koormate vedamist: tootja peab esitama äärmised lubatud raskuskeskme asendid koormale ja/või kerele ja/või lisaseadmetele või sisustusele (näiteks: 0,50–1,30 m kaugusele esimesest tagasillast ettepoole). Kontrollimine peab toimuma nii, et töökorras sõidukil, mille igale reisijakohale on paigutatud 75 kg mass ja mis koormatakse massini M, oleksid hõlmatud kõik võimalikud raskuskeskme asendid. 7. 4. 2. 5. 2. Haagisevedukid (vedukid) ja veok on ette nähtud ka kesktelghaagise vedamiseks. 7. 4. 2. 5. 2. 1. Samad arvutused nagu punktis 7. 4. 2. 5. 1. 1 komplekteeritud või etapiviisiliselt valmisehitatavate sõidukite korral, mis ei ole sihtotstarbelised sõidukid, või nagu punktis 7. 4. 2. 5. 1. 2 komplekteerimata või sihtots- tarbeliste sõidukite korral, tuleb teha kõikidel järgnevatel võimalikel asjakohastel juhtudel: 210 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd a) ilma koormuseta haakepunktil (välja arvatud vedukitel, mille tootja poolt paigaldatud haakeseadme olemasolul lisatakse selle mass töökorras sõiduki massile vastavalt punktile 2. 5); b) kui tootja ei ole haakeseadet paigaldanud, siis lisatakse haakepunktile koormus, mida tekitaks tootja poolt esitatud haakeseadme mass (ja see lahutatakse sõiduki kandevõimest); c) haakepunktile lisatakse koormus, mis vastab haakeseadmele suurima tehniliselt lubatud massiga (ja lahutatakse maha kandevõimest). 7. 4. 2. 5. 3. Poolhaagise vedukid (sadulvedukid). 7. 4. 2. 5. 3. 1. Komplekteeritud või etapiviisiliselt valmisehitatavate sõidukite korral: valmistaja peab esitama sadulhaake- seadme telje piirasendid. Kontrollimine peab toimuma nii, et töökorras sõidukil, mille igale reisijakohale on paigutatud 75 kg mass ja mis koormatakse massini M, oleksid hõlmatud kõik võimalikud sadulhaa- keseadme telje asendid (rakendades nimikoormuse haakeseadme teljele). 7. 4. 2. 5. 3. 2. Komplekteerimata sõiduki korral: kontrollida tuleb samamoodi nagu punktis 7. 4. 2. 5. 3. 1, toetudes tootja esitatud sadulhaakeseadme telje piirasenditele. 7. 4. 2. 6. Kui N-kategooria sõiduk on koormatud massini M ja selle tagatelg (telg on tähistatud n-iga) või mitmiktagatelg (mitmiktagatelg on tähistatud q-ga) on koormatud massini mn või μq, ei tohi juhtteljele või -telgedele langev mass olla väiksem kui 20 % massist M. 7. 4. 2. 7. MC ei tohi ületada M + TM. 7. 4. 3. Nõuded bussidele 7. 4. 3. 1. Kohaldatakse punktides 7. 4. 2. 1–7. 4. 2. 3 ja punktis 7. 4. 2. 7 esitatud nõudeid. 7. 4. 3. 2. 7. 4. 3. 3. Töökorras sõiduki mass, millele on lisatud punkti 7. 4. 3. 3. 1 tabelis defineeritud mass Q korrutatuna reisijate koguarvuga, suurim tehniliselt lubatud mass haakepunktile ja punktis 7. 4. 3. 3. 1 defineeritud massid B ja BX, ei tohi ületada massi M. Kui komplekteerimata sõiduk on vastavalt punktis 7. 4. 2. 5. 1. 2 kirjeldatud situatsioonile koormatud massi- ni M või kui töökorras komplekteeritud või etapiviisiliselt valmisehitatav sõiduk on koormatud vastavalt punktile 7. 4. 3. 3. 1, ei tohi telgedele jagunev mass ületada igale teljele mõjuvat teljekoormust mi ning iga tohi ületada sellele teljegrupile mõjuvat koormust μj. Lisaks üksikteljele või mitmiktelje koormus ei peab/peavad veoteljele mõjuv mass või veotelgedele mõjuvad massid olema vähemalt 25 % massist M. 7. 4. 3. 3. 1. Töökorras sõiduk on koormatud massiga Q igal reisijakohal, massiga Q seisvate reisijate arv SP on jaotatud ühtlaselt seisvatele reisijatele ettenähtud alale S1, mass B (kg) on jaotatud ühtlaselt pagasiruumis ja teatud juhtudel on mass BX (kg) jaotatud ühtlaselt pagasi vedamiseks varustatud katusealale, kus: S1 on seisvatele reisijatele ettenähtud ala, nagu on defineeritud peagi vastu võetavas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis M2- ja M3-kategooria sõidukite erivarustuse kohta. Kuni antud direktiivi vastu- võtmiseni on S1 määratletud ÜRO EM (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni) eeskirjades nr 36 (dokument E/ECE/TRANS/505/Rev. 1, Add 35) ja nr 52 (dokument: E/ECE/TRANS/505/Rev. 1, Add 51) esitatuga. SP, mille on kindlaks määranud tootja, ei tohi ületada väärtust S1/Ssp, kus Ssp on ühele seisvale reisijale ettenähtud allolevas tabelis täpsustatud kokkuleppeline ruum. B (kg), mille on kindlaks määranud tootja, peab olema määratud numbriliselt ja mitte väiksem kui 100 × V (V on pagasiruumi kogumaht kuupmeetrites). BX, mille on kindlaks määranud tootja, peab tähistama vähemalt 75 kg/m2 erikoormust kogu katusel paikneval pagasiveoks varustatud alal. 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211 Q ja Ssp väärtused on esitatud alljärgnevas tabelis: Sõiduki klass Q (kg) – reisijamass Ssp (m² reisija kohta) – ühele seisvale reisijale ettenähtud ala I ja A-klass (*) II klass II ja B-klass 68 71 (**) 71 (**) 0,125 0,15 Seisvad reisijad ei ole lubatud (*) Kui II, III või B-klassi sõidukit tuleb tunnustada ka I või A-klassi sõidukina, siis ei võeta nende klasside kinnitamise eesmärgil arvesse ainult väljastpoolt sõidukit ligipääsetavates pagasiruumides veetava pagasi massi. (**) Sisaldab 3 kg käsipagasile. 7. 4. 3. 4. Kui sõiduk on töökorras ja valmis laadimiseks vastavalt punktile 7. 4. 3. 3. 1, siis esiteljele või esimesele mitmikteljele langev koormus ei tohi olla väiksem kui alljärgnevas tabelis toodud protsent massist M: Sõiduki koor- matus Koormamata Koormatud I ja A-klass II klass III ja B-klass Jäigad Liigendiga Jäigad Liigendiga Jäigad Liigendiga 20 25 20 20 25 25 20 20 25 25 20 20 7. 4. 4. Nõuded M2- ja M3-kategooria sõidukitele, mis ei ole bussid, ja haagiselamutele Kohaldatakse punktides 7. 4. 2. 1–7. 4. 2. 4 ja punktis 7. 4. 2. 7 esitatud nõudeid. Lisaks, kui komplekteerimata sõiduk on koormatud massini M vastavalt punktis 7. 4. 2. 5. 1. 2 kirjeldatud situatsioonile või kui töökorras komplekteeritud või etapiviisiliselt valmisehitatav sõiduk on koormatud massini M vastavalt nõukogu lisa liitele (1), siis mass, mis vastab igale teljele langevale koormusele, ei tohi direktiivi 92/21/EMÜ II ületada selle telje koormust mi ja mass, mis vastab igale üksikteljele või mitmikteljele langevale koormusele, ei tohi ületada selle mitmiktelje koormust μi. Peale selle peab veotelje koormusele vastav mass või veotelgede koormuste summale vastav mass olema vähemalt 25 % massist M. 7. 5. 7. 5. 1. Tingimused, millega 70/156/EMÜ II lisa 4. jagu) kontrollida sõiduki klassifitseerimist maastikusõidukina (direktiivi Tehniline teenistus peab kindlaks tegema, kas komplekteeritud või etapiviisiliselt valmisehitatav sõiduk või ilma sadulhaakeseadmeta poolhaagise veduk (sadulveduk) on vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II lisas toodud tingimustele tunnustatav maastikusõidukina. 7. 5. 2. Muude komplekteerimata sõidukite korral viiakse antud protseduur läbi ainult tootja nõudel. 7. 6. 7. 6. 1. Manööverdamisvõime täisringjoonelises alas, mis koosneb kahest kontsentrilisest ringjoonest, Kõik mootorsõidukid ja poolhaagised peavad olema suutelised manööverdama kas ühes või teises suunas 360° ilma et sõiduki ükski välimine punkt (välja arvatud punktis 2. 4. 2 sõiduki laiuse kohta nimetatud väljaulatuvad osad) ületaks ala piiravaid ringjooni, kusjuures välimise ringjoone raadius on 12,50 m ja sisemise ringjoone raadius on 5,30 m. Mootorsõidukitele ja poolhaagistele, millel on olemas teljetõsteseadmed (vt punkti 2. 14), kehtib antud nõue (punkti 2. 14 järgi) ka telje/telgede ülestõstetud asendi korral. Vastavust ülalnimetatud nõuetele kontrollitakse järgmiselt: 7. 6. 1. 1. M oo t or s õ i duki d Sõiduki kõige väljaspoolsemat eesmist punkti tuleb juhtida välimist ringjoont mööda (vt joonis A). (1) EÜT L 129, 14. 5. 1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/48/EÜ (EÜT L 233, 30. 9. 1995, lk 73). 212 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 7. 6. 1. 2. Poo l h aa g i s e d Poolhaagise tunnistatakse punkti 7. 6. 1 nõuetele vastavaks, kui selle teljevahe ei ole suurem kui ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ q ð 12,50 (cid:1) 2,04 Þ2 Þ2(cid:1) 5,30 þ L/2 ð ,kus L on poolhaagise laius, mis antud jao tingimuste täitmiseks mõõdetakse teljevahe pikkusena poolhaagise sadula veopoldist mittejuhitavate tandemtelgede keskmeni; kui ühel või enamal mittejuhitava- test tõstetud telje/telgede pikem teljevahe. Kahtluse korral võib tüübikinnitusasutus nõuda punktis 7. 6. 1 kirjeldatud katse läbiviimist. tandemtelgedest on teljetõsteseade (vt 2. 14), siis võetakse arvesse kas langetatud või 7. 6. 2. Täiendavad nõuded M2- või M3- ja N-kategooria sõidukitele Kui sõiduk seisab ja selle juhtrattad on suunatud nii, et sõiduki liikumahakkamise korral joonistaks selle otsa äärmine välimine punkt 12,50 m raadiusega ringjoone, tuleb maapinnale joone märkimisega sõiduki küljele luua vertikaalne puutetasand, mis oleks suunaga ringist väljapoole. M2- või M3-kategooria liigendsõiduki korral peavad selle kaks jäika osa olema joondatud mainitud tasandil. Kui sõiduk liigub kas ühes või teises suunas edasi 12,50 m raadiusega ringjoont pidi, ei tohi ükski selle osa jäiga kerega sõiduki korral vertikaaltasapinnast väljapoole liikuda rohkem kui 0,80 m (vt joonis B), liigendraamiga kerega M2- või M3-kategooria sõiduki korral mitte rohkem kui 1,20 m (vt joonis C). Ülestõstetavate telgedega sõidukitele kohaldatakse antud nõuet (punkti 2. 14 järgi) ka telje/telgede ülestõs- tetud asendi korral. Ülestõstetavate telgede tõstetud asendis või koormatavate telgede koormamata asendis on lubatud 0,80 m N-kategooria sõidukite korral asendatud 1,00 meetriga. 7. 6. 3. Punktide 7. 6. 1 ja 7. 6. 2 nõudeid võib tootja nõudel ka kontrollida, tehes vastavad vajalikud arvutused või esitades geomeetrilise demonstratsiooni. Joonis A 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 213 Joonis B Joonis C 214 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 7. 6. 4. Komplekteerimata sõidukite kohta peab valmistaja esitama suurimad lubatud mõõtmed, mida tuleb sõidukil punktides 7. 6. 1 ja 7. 6. 2 esitatud nõuetest lähtuvalt kontrollida. 7. 7. Lisanõuded M2- ja M3-kategooria mootorsõidukitele Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ei tohi ületada 3 500 kg. 7. 8. 7. 8. 1. 7. 8. 2. Mootorsõidukite haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass ja haakeseadme kinnitu- seeskirjad Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass kesktelghaagise vedamiseks ettenähtud mootorsõi- dukil, mille suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ületab 3,5 tonni, peab olema vähemalt 10 % suurimast lubatud pukseeritavast massist või 1 000 kg vastavalt sellele, kumma mass on väiksem. Mootorsõidukite, v. a üldvedukite korral lisandub haakeseadme mass, kui tootja on haakeseadme paigaldanud, või suurim lubatud haakeseadme mass, kui tootja ei ole haakeseadet paigaldanud. tehniliselt Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass kesktelghaagise vedamiseks ettenähtud mootorsõi- dukil, mille suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ei ületa 3,5 tonni, peab olema vähemalt 4 % täismassist või 25 kg vastavalt sellele, kumma mass on väiksem. Mootorsõidukite, v. a üldvedukite korral lisandub haakeseadme mass, kui tootja on haakeseadme paigaldanud, või suurim lubatud haakeseadme mass, kui tootja ei ole haakeseadet paigaldanud. 7. 8. 3. Juhul, kui mootorsõiduki täismass ei ületa 3,5 tonni, peab tootja mootorsõiduki haakeseadme paigaldus- tingimused kasutusjuhendis kindlaks määrama. juhul peab ülaltoodud tingimustes kirjas olema mootorsõiduki haakepunktile mõjuv suurim ja suurim lubatud haakeseadme lubatud mass, mootorsõiduki haakeseadme kinnituskoht Sellisel tehniliselt üleulatus. 7. 9. Paigaltvõtu omadused kallakul Haagiseid vedavad ja autorongi täismassini koormatud mootorsõidukid peavad olema suutelised vähemalt 12 % kallakul paigalt võtma viis korda viie minuti jooksul. 7. 10. Mootori võimsuse ja täismassi suhe Mootorsõidukite mootor peab autorongi täismassi iga tonni kohta arendama võimsust vähemalt 5 kW. Mootori võimsust mõõdetakse vastavalt nõukogu direktiivi 80/1269/EMÜ (1) sätetele. 7. 11. 7. 11. 1. Tingimused vastavuste leidmiseks teatavate mitteõhkvedrustuse ja õhkvedrustusega süsteemide vahel sõiduki veotelje/-telgede korral. Tootja nõudel peab tehniline teenistus määrama mitteõhkvedrustuse ja õhkvedrustusega veotelje/-telgede ekvivalentsuse. Et vastata õhkvedrustusega telgedele, peavad mitteõhkvedrustusega teljed vastama järgnevatele tingimuste- le: 7. 11. 1. 1. Täismassiga koormatud vedrustuse korral peab veotelje või mitmikveotelje kohal mõõdetud vedrustatud massi madalsagedusliku vertikaalsuunalise siirdevõnkumise ja sumbuvus olema punktides 7. 11. 1. 2–7. 11. 1. 5 määratletud piirides. sagedus 7. 11. 1. 2. Iga telg peab olema varustatud hüdrauliliste amortisaatoritega. Mitmikteljele paigaldatakse amortisaatorid selliselt, et mitmiktelje võnkumine oleks minimaalne. 7. 11. 1. 3. Kui hüdraulilised amortisaatorid on tööasendis, peab harilikes tingimustes töötava vedrustuse korral keskmine sumbuvussuhe Dm olema üle 20 % kriitilisest sumbuvusest. 7. 11. 1. 4. Kui hüdraulilised amortisaatorid on eemaldatud või tühjendatud, ei tohi vedrustuse sumbuvussuhe Dr olla üle 50 % Dm väärtusest. (1) EÜT L 375, 31. 12. 1980, lk 46. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 89/491/EMÜ (EÜT L 238, 15. 8. 1989, lk 43). 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 215 7. 11. 1. 5. Vedrustatud massi vaba vertikaalsuunalise siirdevõnkumise sagedus veotelje või mitmikveotelje kohal ei tohi olla üle 2,0 Hz. 7. 11. 1. 6. Vedrustuse võnkesagedus ja sumbumine on defineeritud punktis 7. 11. 2. Sageduse ja sumbumise määra- miseks vajaliku katse protseduur on määratud punktis 7. 11. 3. 7. 11. 2. Vedrustuse võnkesageduse ja sumbumise definitsioon Käesoleva määratluse korral vaadeldakse veotelje või mitmikveotelje kohal asuvat vedrustatud massi M (kg). Veotelje või mitmikveotelje kogu vertikaalsuunaline teepinna ja vedrustatud massi vaheline jäikus on ja kogu sumbuvustegur on C njuutonsekundit meetri kohta (N. s/m). K njuutonit meetri kohta (N/m) Vedrustatud massi vertikaalnihe on Z. Vedrustatud massi vaba võnkumist kirjeldav liikumisvõrrand on: M d2Z dt2 þ C dZ dt þ KZ ¼ O Vedrustatud massi võnkesagedus F (Hz) on: F ¼ 1 2π s ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ (cid:1) C2 4M2 K M Sumbuvus on kriitiline, kui C = Co, kus p Co ¼ 2 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ KM Sumbuvussuhe kriitilise sumbuvuse murdosana on C/Co. järgib massi (joonis 2). Sageduse hindamiseks mõõdetakse kõigi liikumise vertikaalkomponent sumbuvat Vedrustatud massi vaba siirdevõnkumise kestel sinusoidi jälgitavate täisvõngete aeg. Sumbuvuse hindamiseks mõõdetakse võnkekõvera järjestikuste samasuunaliste ekstreemumite kõrgused. Kui esimese ja teise täisvõnke ekstreemumitele vastavad amplituudid on A1 ja A2, leitakse sumbuvussuhe D järgmise valemi abil: D ¼ C Co ¼ 1 2π ln A1 A2 ,kus ln tähendab amplituudide suhte naturaallogaritmi. 7. 11. 3. Katse käik Selleks et katse abil määrata sumbuvussuhet Dm, sumbuvussuhet Dr eemaldatud hüdrauliliste amortisaa- torite korral ja vedrustuse võnkesagedust F, tuleb: a) sõita aeglasel kiirusel (5 km/h ± 1 km/h) üle 80 mm astme, mille ristlõige on kujutatud joonisel 1. Pärast seda, kui veoteljele kinnituvad rattad on astmelt maha sõitnud, analüüsitakse alanud siirdevõn- kumist sageduse ja sumbuvuse määramiseks, või b) tõmmata täismassiga sõiduki šassiid allapoole, nii et veoteljele langeks täismassi 1,5-kordsele väärtusele vastav staatiline koormus. Allapoole tõmmatud sõiduk vabastatakse järsult ja analüüsitakse järgnevat võnkumist, või c) tõmmata täismassiga sõiduki šassiid allapoole, nii et vedrustatud mass oleks tõstetud 80 mm kõrgusele veoteljest. Ülespoole tõmmatud sõiduk vabastatakse järsult ja analüüsitakse järgnevat võnkumist, või d) teha täismassiga sõidukiga muid katseid, kui tootja on tehnilisele teenistusele tõestanud, et need on samaväärsed. Sõidukile tuleb otse veotelje kohale veotelje ja šassii vahele kinnitada vertikaalnihke andur. Sumbumise määramiseks mõõdetakse anduri lugemilt ajavahe esimese ja teise maksimaalse vedrustuse kompressiooni vahel. Kahe mitmikveotelje korral tuleb vertikaalnihke andur paigaldada otse veotelgede kohale kummagi veotelje ja šassii vahele. 216 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd Sõiduki massi testimisel peab rehvirõhk olema tootja soovitatud sobival tasemel. Vedrustuse ekvivalentsuse määramiseks vajalikud katsetused tehakse telgedele või mitmiktelgedele suurima tehniliselt lubatud massiga ja oletatakse, et ekvivalentsus kehtib kõikide väiksemate koormuste korral. Joonis 1 Vedrustuse katsetuskäik Joonis 2 Lühiajalise vaba võnkumise sumbumine 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 217 II LISA TEATIS nr vastavalt nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ I lisale EÜ tüübikinnituse kohta seoses teatavate mootorsõidukite ja haagiste kategooriate ning nende masside ja mõõtmetega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/…/EÜ) 218 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 219 220 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 221 222 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223 III LISA NÄIDIS suurim formaat: A4 (210 × 297 mm) EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS (sõiduk) 224 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 225 Liide EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … juurde, mis käsitleb teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust vastavalt direktiivile 97/27/EÜ 226 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 227 See lisa sisaldab käesoleva direktiivi artiklis 4 mõeldud ühist menetlust suurimate registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud masside määramiseks igas liikmesriigis ja käesoleva direktiivi artiklis 5 mõeldud koormatavate ja ülestõstetavate telgedega seotud ühiseid tehnilisi nõudeid: IV LISA 1. Mõisted Järgnevad mõisted on kohaldatavad käesoleva direktiivi artikli 4 raames, kuni seda muudetakse, et inkorporeerida ühtlustatud suurimad tunnustatud massid. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. 0. 1. 1. jagamatu veos – koorem, mida ei saa maanteel transportimiseks lahutada kaheks või rohkemaks koormaks ilma liigsete kulude ja riskita seda rikkuda ja mis oma massi või mõõtmete tõttu ei ole transporditav sõidukiga, mille massid ja mõõtmed vastavad liikmesriigis kehtestatud suurimatele lubatud massidele ja mõõtmetele. suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel võib antud sõiduki liikmesriigis registreerida või kasutusele võtta. lubatud täismass – suurim koormatud sõiduki mass, millega tootja nõudel 1. 1. 1. Käesoleva direktiivi kohaselt võib sõiduki tootja tüübikinnituse ajaks esitada sõidukitüübi mistahes tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, suurimad registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud täismassid, nii et tüübikinnitusasutusel on võimalik neid vastavalt käesoleva lisa 2. jaos esitatud nõuetele eelnevalt kontrollida. 1. 1. 2. Iga liikmesriigi ametkond peab kinnitama oma riigis lubatava täismassi vastavalt järgmistele põhimõtetele: sõidukile suurima registreerimisel/kasutuselevõtmisel — definitsiooni järgi võib sõidukitüübi lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, määrata ainult ühe suurima registreerimisel/kasutu- selevõtmisel lubatava massi, igale tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II — suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud mass määratakse maksimaalse massina, mis on täismassist ja antud liikmesriigis kehtivast tegelikust sõidukile lubatud suurimast massist väiksem või sellega võrdne (või ja mis vastab sellest väiksem mass, kui tootja seda nõuab ja saavutab kokkuleppe liikmesriigi asutustega) käesoleva lisa 2. jao tingimustele. See ei välista liikmesriigi võimalust lubada suuremat massi kas jagamatu veose vedamisel või kui täidetakse teatavat riigisisese transpordi eesmärki, mis ei mõjuta märgatavalt rahvusvahelist konkurentsi transpordisektoris, ja kui see jääb sõiduki täismassi piiridesse. 1. 1. 3. Direktiivi 70/156/EMÜ IV lisas nimetatud üksikdirektiivide nõuete täitmiseks võivad liikmesriigid nõuda, et sõiduk vastaks nendes direktiivides esitatud sätetele, mida kohaldatakse asjakohasele kategooriale, kuhu sõiduk direktiivi 70/156/EMÜ II lisa järgi suurima registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud täismassi tegeliku väärtuse alusel kuulub, poolhaagiste ja kesktelghaagiste korral telgedele langeva tegeliku koormuse alusel, kui sõiduk on koormatud suurima registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud täismassini. 1. 1. 4. Liikmesriigid võivad nõuda, et suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud mass ei sõltuks kasutatavatest rehvidest. 1. 2. suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel teljekoormus, millega võib sõiduki selles liikmesriigis tootja nõudel registreerida või kasutusele võtta. lubatud teljekoormus liikmesriigis – liikmesriigi asutuste kehtestatud suurim 1. 2. 1. Käesoleva direktiivi kohaselt võib sõiduki tootja tüübikinnituse ajaks esitada sõidukitüübi mistahes tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, suurimad registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud teljekoormused, nii et tüübikinnitusasutusel on võimalik neid vastavalt käesoleva lisa 2. jaos esitatud nõuetele eelnevalt kontrollida. 1. 2. 2. Iga liikmesriigi ametkond peab oma riigis kehtestama suurima registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud telje- koormuse vastavalt järgmistele printsiipidele: 228 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd — definitsiooni järgi võib sõidukitüübi lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, määrata ainult ühe suurima registreerimisel/kasutu- selevõtmisel lubatava teljekoormuse, igale tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II — suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud teljekoormus määratakse maksimaalse massina, mis on tegelikust sõidukile lubatud suurimast suurimast teljekoormusest väiksem või sellega võrdne (või sellest väiksem mass, kui tootja seda nõuab ja saavutab kokkuleppe liikmesriigi asutustega) ja mis vastab käesoleva lisa 2. jao tingimustele. ja antud liikmesriigis kehtivast lubatud teljekoormusest tehniliselt See ei välista liikmesriigi võimalust lubada suuremat massi kas jagamatu veose vedamisel või kui täidetakse teatavat riigisisese transpordi eesmärki, mis ei mõjuta märgatavalt rahvusvahelist konkurentsi transpordisektoris, ja kui see jääb suurima tehniliselt lubatud teljekoormuse piiridesse. 1. 2. 3. Liikmesriigid võivad nõuda, et suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud teljekoormus ei sõltuks kasuta- tavatest rehvidest. 1. 3. lubatud mitmiktelgedele rakenduv koormus liikmesriigis – liikmesriigi asutuste suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel kehtestatud suurim mitmiktelgedele langev koormus, millega võib sõiduki selles liikmesriigis tootja nõudel registreerida või kasutusele võtta. 1. 3. 1. Käesoleva direktiivi kohaselt võib sõiduki tootja tüübikinnituse ajaks esitada sõidukitüübi mistahes tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, suurimad registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud mitmiktelgedele rakenduvad koormused, nii et tüübikinnitu- sasutusel on võimalik neid vastavalt käesoleva lisa 2. jaos esitatud nõuetele eelnevalt kontrollida. 1. 3. 2. Iga liikmesriigi ametkond peab oma riigis kehtestama suurima registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud mit- miktelgedele rakenduva koormuse vastavalt järgmistele printsiipidele: — definitsiooni järgi võib sõidukitüübi lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, määrata ainult ühe suurima registreerimisel/kasutu- selevõtmisel lubatava mitmiktelgedele rakenduva koormuse, igale tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II — suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud mitmiktelgedele rakenduv koormus määratakse maksimaal- se massina, mis on suurimast tehniliselt lubatud mitmiktelgedele langevast koormusest ja antud liikmesriigis kehtivast tegelikust sõidukile lubatud suurimast mitmiktelgedele langevast koormusest väiksem või sellega võrdne (või sellest väiksem mass, kui tootja seda nõuab ja saavutab kokkuleppe liikmesriigi asutustega) ja mis vastab käesoleva lisa 2. jao tingimustele. See ei välista liikmesriigi võimalust lubada suuremat massi kas jagamatu veose vedamisel või kui täidetakse teatavat riigisisese transpordi eesmärki, mis ei mõjuta märgatavalt rahvusvahelist konkurentsi transpordisektoris, ja kui see jääb suurima tehniliselt lubatud mitmiktelgedele rakenduva koormuse piiridesse. 1. 3. 3. Liikmesriigid võivad nõuda, et suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud mitmiktelgedele rakenduv koormus ei sõltuks kasutatavatest rehvidest. 1. 4. sõiduki suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud pukseeritav mass liikmesriigis – liikmesriigi asutuste kehtestatud suurim mass, mida mootorsõiduk võib vedada ja millega võib sõiduki enda selles liikmesriigis tootja nõudel registreerida või kasutusele võtta. 1. 4. 1. Käesoleva direktiivi kohaselt võib sõiduki tootja tüübikinnituse ajaks esitada sõidukitüübi mistahes tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, suurimad registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud pukseeritavad massid, nii et tüübikinnitusasutusel on võima- lik neid vastavalt käesoleva lisa 2. jaos esitatud nõuetele eelnevalt kontrollida. 1. 4. 2. Iga liikmesriigi ametkond peab kinnitama oma territooriumil sõidukile suurima registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatava pukseeritava massi vastavalt järgmistele põhimõtetele: — definitsiooni järgi võib sõidukitüübi lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, määrata ainult ühe suurima registreerimisel/kasutu- selevõtmisel lubatava pukseeritava massi, igale tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II — suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud pukseeritav mass määratakse maksimaalse massina, mis on suurimast tehniliselt lubatud pukseeritavast massist ja antud liikmesriigis kehtivast tegelikust lubatud suuri- mast massist väiksem või sellega võrdne (või sellest väiksem mass, kui tootja seda nõuab ja saavutab kokkuleppe liikmesriigi asutustega) ja mis vastab käesoleva lisa 2. jao tingimustele. 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229 See ei välista liikmesriigi võimalust lubada suuremat massi kas jagamatu veose vedamisel või kui täidetakse teatavat riigisisese transpordi eesmärki, mis ei mõjuta märgatavalt rahvusvahelist konkurentsi transpordisektoris, ja kui see jääb sõiduki suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi piiridesse. 1. 5. lubatud täismass liikmesriigis – liikmesriigi asutuste kehtestatud autorongi suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel koormatud sõiduki ja selle koormatud haagise masside summa, millega võib mootorsõiduki selles liikmesriigis tootja nõudel registreerida või kasutusele võtta. 1. 5. 1. Käesoleva direktiivi kohaselt võib sõiduki tootja tüübikinnituse ajaks esitada sõidukitüübi mistahes tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi II lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, autorongi suurimad registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud täismassid, nii et tüübikinnitusasutusel on võima- lik neid vastavalt käesoleva lisa 2. jaos esitatud nõuetele eelnevalt kontrollida. 1. 5. 2. Iga liikmesriigi ametkond peab kinnitama oma riigis autorongile suurima registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatava täismassi vastavalt järgmistele põhimõtetele: — definitsiooni II järgi ja põhimõtteliselt võib mootorsõidukitüübi igale tehnilisele konfiguratsioonile, mis on käesoleva direktiivi lisa teatise järgi defineeritud ühe võimalike väärtuste grupina, määrata ainult ühe suurima autorongile registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatava täismassi. Vastavalt selliste küsimustega seo- tud menetlusviisile liikmesriikides võib siiski eristada ka suurimat registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud ja see mass võib olla sõltuv ka autorongi täismassi, arvestades kavandatud autorongi telgede koguhulka, kavandatud autorongi ISO standardeid järgivad 40-jalased konteinerid kombineeritud transpordis jne), teistest omadustest nagu näiteks ettenähtud transpordiviisist (nt — autorongi suurim registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud täismass määratakse maksimaalse massina, mis on autorongi täismassist ja antud liikmesriigis kehtivast tegelikust lubatud suurimast massist väiksem või sellega võrdne (või sellest väiksem mass, kui tootja seda nõuab ja saavutab kokkuleppe liikmesriigi asutustega) ja mis vastab käesoleva lisa 2. jao tingimustele. See ei välista liikmesriigi võimalust lubada suuremat massi kas jagamatu veose vedamisel või kui täidetakse teatavat riigisisese transpordi eesmärki, mis ei mõjuta märgatavalt rahvusvahelist konkurentsi transpordisektoris, ja kui see jääb autorongi täismassi piiridesse. 2. Suurimate registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud masside määramine 2. 1. Käesoleva direktiivi I lisa jao 7. 4 sätteid kohaldavad liikmesriikide asutused erinevate suurimate registreerimisel/- kasutuselevõtmisel lubatud masside määramiseks. Sel eesmärgil tähistavad lühendid M, mi, μj, TM ja MC selles paragrahvis vastavalt sõidukile suurimaid registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud täismasse, suurimat registree- rimisel/kasutuselevõtmisel lubatud teljekoormust i, üksikteljele või mitmikteljele rakenduvat koormust j, suurimat registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud pukseeritavat massi ning autorongi suurimat registreerimisel/kasutuse- levõtmisel lubatud täismassi. 2. 2. Mootorsõiduki registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurima pukseeritava massi määramine: 2. 2. 1. Haagiseveoks ette nähtud mootorsõiduki registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurim pukseeritav mass, ükskõik kas tegemist on üldvedukiga või mitte, on järgmistest väärtustest väikseim: a) suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass, mis põhineb sõiduki ehitusel ja näitajatel ja/või mehhaanilise haakeseadme tugevusel; b) piduriteta haagise vedamiseks ette nähtud sõidukitel: pool töökorras sõiduki massist, kuid mitte rohkem kui 0,750 t; c) sõidukid, mille täismass ei ületa 3,5 t ja mis on ette nähtud piduritega haagiste vedamiseks: sõiduki registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurim täismass või maastikusõidukil (vt I lisa jagu 7. 5) 1,5-kordne sõiduki mass, kuid mitte üle 3,5 t; d) sõidukid, mille täismass ületab 3,5 t ja mis on ette nähtud inertspiduritega (pealejooksupiduritega) varustatud haagiste vedamiseks: 3,5 t; e) sõidukid, mille täismass ületab 3,5 tonni ja mis on ette nähtud pidevpidurdussüsteemiga haagiste vedamiseks: 1,5-kordne sõiduki registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurim täismass; eeldades, et täidetud peavad olema kõik direktiivi 96/53/EÜ asjakohased tehnilised tingimused. 230 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd Käesoleva lisa jao 1. 4 tingimustest kõrvale kaldudes võib erandkorras sõidukite korral, mis on ette nähtud igale tehnilisele rohkem kui ühte liiki konfiguratsioonile määrata kuni kolm erinevat registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurimat pukseeritavat massi vastavalt mootorsõiduki pidurisüsteemi ühenduse omadustele: üks ilma piduriteta haagisele, üks inertspi- duritega haagisele ja üks pidevpidurdussüsteemiga haagisele. Antud massid on määratakse kindlaks, rakendades eespool esitatud punkte b, c, d ja e. lõikudes b, c, d ja e nimetatud haagiste vedamiseks, sõidukitüübi Antud viisil määratust väiksemat massi võib liikmesriik tunnustada tootja nõudmisel. 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. Tehnilised nõuded ülestõstetavate või koormatavate telgede paigaldamiseks sõidukile (I lisa, punktid 2. 14–2. 16) Iga sõidukit võib varustada ühe või rohkema ülestõstetava või koormatava teljega. Kui sõidukile on paigaldatud üks või mitu ülestõstetavat telge (I lisa, punktid 2. 14–2. 16), siis tuleb kontrollida, et mistahes olukorras, välja arvatud punktis 3. 5 märgitud juhtudel, ei oleks ületatud teljele või mitmiktelgedele mõjuvat registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurimat massi. Sellepärast peab ülestõstetav või koormatav telg automaatselt maapinnale langema, kui mitmiktelgede lähim telg (lähimad teljed) või mootorsõiduki esitelg on koormatud registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurima(te) massi(de)ni. Kui koormatav või ülestõstetav telg (koormatavad või ülestõstetavad teljed) on tõstetud asendis, peab/peavad juhile sellest kabiinis märku andma kollane kontroll-lamp (kollased kontroll-lambid). Kõik sõidukile paigaldatud teljetõstemehhanismid, millele käesolevat direktiivi kohaldatakse, juhtimissüsteemid peavad olema valmistatud ja paigaldatud nii, et oleks välistatud nende vale või kasutamine. samuti nende lubamatu 3. 5. Nõuded mootorsõiduki paigaltvõtuks libedal pinnasel. 3. 5. 1. Erandina punkti 3. 2 sätetest ja mootorsõiduki või autorongi paigaltvõtu hõlbustamiseks libedal pinnasel ning rehvide haardumise parandamiseks sellistel pindadel võib teljetõstemehhanismide abil mootorsõiduki või pool- haagise ülestõstetavaid või koormatavaid telgesid kasutada ka mootorsõiduki veotelje massi suurendamiseks, kui täidetud on järgmised tingimused: — mass, mis vastab sõiduki kõikidele telgedele langevale koormusele, võib ületada suurimat liikmesriigi asutuste poolt kehtestatud teljekoormust kuni 30 % võrra, kui sellega ei ületata tootja poolt selleks sihtotstarbeks ettenähtud teljekoormust, — allesjäänud esiteljekoormus peab jääma nullist suuremaks (st suure tagaüleulatusega tagumise koormatava telje korral ei tohi sõiduki esiots maapinnalt üles kerkida), — ülestõstetavat või koormatavat telge tuleb juhtida ainult spetsiaalse juhtimissüsteemi abil, — kui mootorsõiduk on hakanud liikuma ja saavutatud kiirus on 30 km/h, peab telje automaatselt maapinnale laskma või koormuse telgede vahel ümber jaotama


title: Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot instelling van een regeling ter compensatie van de door de ultraperifere ligging veroorzaakte extra kosten voor de afzet van bepaalde visserijproducten van de Azoren, Madeira, de Canarische eilanden en het Franse departement Guyana

eurovoc_concepts:
balance of payments assistance
compensatory financing
fishery product
island region
peripheral region

formats: html pdfa1b print


title: Rådets förordning (EG) nr 1484/97 av den 22 juli 1997 om stöd till befolkningspolitik och befolkningsprogram i utvecklingsländer

eurovoc_concepts:
EU aid
action programme
developing countries
health policy
international aid
population policy


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2517/97 del Gerhard SCHMID a la Comisión. Sustitución de los experimentos con animales

eurovoc_concepts:
Germany
animal experimentation
cosmetic product
fund (EU)
live animal
offal

formats: html print


title: 97/570/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1997, kolmansista maista Suomeen tuotavien elävien eläinten eläinlääkärintarkastuksia koskevista Suomessa sovellettavista siirtymätoimenpiteistä annetun päätöksen 94/957/EY muuttamisesta toisen kerran (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Finland
live animal
third country
transitional period (EU)
veterinary inspection


title: Rådets forordning (EF) nr. 1413/97 af 22. juli 1997 om fastsættelse for høståret 1997/98 af de månedlige forhøjelser af interventionsprisen for uafskallet ris

eurovoc_concepts:
intervention price
marketing year
price increase
rice


title: Rådets förordning (EG) nr 1417/97 av den 22 juli 1997 om ändring av förordning (EEG) nr 822/87 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin

eurovoc_concepts:
food inspection
marketing standard
table wine
vineyard
vinification
viticulture