title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für einen Beschluß des Rates über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zur vorübergehenden Verlängerung des Protokolls zum Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Regierung der Republik Senegal über die Fischerei vor der senegalesischen Küste vom 2. Oktober 1996 bis 1. November 1996 (KOM(96)0611 C4-0032/97 96/ 0287(CNS))

eurovoc_concepts:
Senegal
fishing agreement
fishing area
fishing regulations
protocol to an agreement

formats: html print


title: 98/364/EF: Kommissionens beslutning af 15. juli 1997 om statsstøtte til Grupo de Empresas Álvarez (GEA) (meddelt under nummer K(1997) 2615) (Kun den spanske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
aid for restructuring
ceramics
glass industry
industrial restructuring

formats: html pdf print

text: L 164/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 15. juli 1997 om statsstøtte til Grupo de Empresas (cid:214)lvarez (GEA) (meddelt under nummer K(1997) 2615) (Kun den spanske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (98/364/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europæ- iske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), efter at have givet de interesserede parter en frist til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med traktatens artikel 93, og ud fra følgende betragtninger: I Den 15. november 1995 besluttede Kommissionen at indlede proceduren i artikel 93, stk. 2, med hensyn til støtte til Grupo de Empresas (cid:214)lvarez (herefter benævnt GEA). GEA fremstiller og sælger bordservice af porcelæn, keramik og glas og fremstiller ogs(cid:134) flasker. GEA er en af de største serviceproducenter i Spanien. I de sidste fem (cid:134)r har virksomhedens andel af det spanske marked været i gennemsnit 11,6 %, mens den har haft 0,64 % af EF- markedet. GEA har 1 029 ansatte. Virksomhedens (cid:134)rsom- sætning var p(cid:134) ca. 2,5 mia. ESP i 1995 og 1996. Virksom- heden ligger i Vigo, i provinsen Pontevedra i den selvsty- rende spanske region Galicien, hvis vigtigste økonomiske sektorer er skibsbygning, fiskeri og bilproduktion, og som p(cid:134) grund af disse sektorers problemer befinder sig i en alvorlig økonomisk krise med en høj arbejdsløshedspro- cent. Der er tale om et m(cid:134)l nr. 1-omr(cid:134)de, som er beret- tiget til regionalstøtte i medfør af artikel 92, stk. 3, litra a). GEA er den næststørste i omr(cid:134)det efter Citro(cid:137)n. arbejdsgiver industrielle Indtil juni 1991 tilhørte GEA det spanske offentlige holdingselskab INI. P(cid:134) daværende tidspunkt besluttede INI at privatisere virksomheden. Inden privatiseringen var det imidlertid nødvendigt at sanere GEA, der havde lidt betydelige tab i de foreg(cid:134)ende (cid:134)r. INI ydede derfor virk- somheden en støtte p(cid:134) 24 mio. ECU til indfrielse af dens gæld. Selv om støtten ikke blev anmeldt, godkendte Kommissionen den i 1992 (statsstøtte NN 15/92, SEK(92) 1655). Godkendelsen blev begrundet med en markant nedskæring af produktionskapaciteten, frigørelse af GEA fra INI og virksomhedens geografiske beliggenhed i et omr(cid:134)de, der er omfattet af undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra a). Efter denne godkendelse, som ikke var underkastet nogen betingelser, gav INI GEA yderligere støtte, som ikke blev anmeldt til Kommissionen, og som Kommissionen ikke havde godkendt. Denne støtte omfattede en garanti stillet i 1992, som p(cid:134) det tidspunkt indebar en potentiel risiko p(cid:134) 1,62 mia. ESP, samt direkte støtte p(cid:134) 983 mio. ESP, som blev udbetalt i 1994 med henblik p(cid:134) at afvikle den tidligere garanti. Kommissionen blev desuden underrettet 9. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/31 om, at de regionale myndigheder i Galicien p(cid:134)tænkte at stille en ny garanti p(cid:134) 2,5 mia. ESP. og hvis den regionale regering skulle beslutte at stille den, ville de spanske myndigheder anmelde den. Kommissionen nærede alvorlig tvivl om, hvorvidt denne støtte, der utvivlsomt var omfattet af artikel 92, stk. 1, kunne opn(cid:134) en undtagelse i medfør af artikel 92, stk. 3, og besluttede derfor at indlede proceduren efter artikel 193, stk. 2, med hensyn til: (cid:190) garantien p(cid:134) 1,62 mia. ESP fra 1992 (cid:190) støtten p(cid:134) 983 mio. ESP fra 1994 (cid:190) den nye garanti p(cid:134) 2,5 mia. ESP, som Galiciens regio- nalregering p(cid:134)tænkte at stille. II sig som en privat januar 1997 besvarede de spanske Ved brev af 26. myndigheder Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter artikel 93, stk. 2. Ifølge de spanske myndigheder udgjorde hverken garantien fra 1992 eller støtten fra 1994 statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92, stk. 1, eller EØS-aftalens artikel 61. I begge tilfælde havde INI opført investor p(cid:134) normale markedsøkonomiske vilk(cid:134)r. I 1992 var risikoen for, at virksomheden ville g(cid:134) konkurs meget lille, og garantien fremme virksomhedens til at havde kun medvirket omstruktureringsproces ved at hjælpe til med at finansiere investeringen. Hvad ang(cid:134)r støtteudbetalingen i 1994, indrømmede de spanske myndigheder, at virksomheden efter privatiseringen i 1992 var blevet ramt af en alvorlig økonomisk krise, og at denne situation var blevet yderli- gere forværret i 1994, eftersom alle forsøg p(cid:134) at genoprette virksomhedens rentabilitet var sl(cid:134)et fejl. Allerede p(cid:134) dette tidspunkt var der truffet foranstaltninger for at omstruktu- rere virksomheden, f. eks. en første begrænset nedskæring af arbejdsstyrken og produktionskapaciteten. Udbeta- lingen af de 983 mio. ESP skulle støtte disse indledende bestræbelser. Da de ikke gav det ønskede resultat, blev der udarbejdet en omstruktureringsplan med drastiske foran- staltninger for at gøre virksomheden rentabel. N(cid:134)r planen var udarbejdet, for Kommissionen med henblik p(cid:134) en grundig undersøgelse. De spanske myndigheder mente imidlertid, at udbeta- lingen af de 983 mio. ESP var en god forretning for INI, forpligtelse med eftersom den fritog INI for enhver hensyn til den eventuelle betaling af garantibeløbet p(cid:134) 1,62 mia. ESP. ville den straks blive forelagt Med hensyn til garantien p(cid:134) 2,5 mia. ESP understregede de spanske myndigheder, at selv om man ikke kunne udelukke, at den ville blive stillet, var det endnu ikke sket, III Ved brev af 30. juli 1996 tilsendte Kommissionen de spanske myndigheder de interesserede parters bemærk- ninger (fire spanske virksomheder, der konkurrerede med GEA, og forbindelseskontoret for den europæiske kera- miske industri), som Kommissionen havde modtaget som reaktion p(cid:134) offentliggørelsen af sin beslutning om at indlede proceduren efter artikel 93, stk. 2 (1). sælge sine produkter Alle parter mente, at støtten til GEA havde fordrejet konkurrencen mærkbart, eftersom den havde givet virk- somheden mulighed for at til kunstigt lave priser i en lang periode. De kunne ikke længere konkurrere med s(cid:134)danne priser, da de ikke havde modtaget nogen form for statsstøtte. Til støtte for sine argumenter vedlagde en af konkurrenterne kopier af reklamer fra supermarkedskæder, hvori GEA’s produkter rent faktisk blev tilbudt til meget lave priser. En af konkurrenterne hævdede desuden, at GEA i mellemtiden havde modtaget yderligere støtte i form af garantier for l(cid:134)n p(cid:134) 1 mia. ESP. Disse garantier var ikke blevet anmeldt til Kommissionen og skulle have været medregnet i den støtte, proceduren omhandlede. IV Ved breve af 15. oktober 1996 og 24. oktober 1996 svarede de spanske myndigheder p(cid:134) bemærkningerne fra de øvrige interesserede parter. I disse svar bekræftede de spanske myndigheder, at Galiciens regionale myndig- heder i april havde givet redningsstøtte i form af garantier for kreditter til en værdi af ca. 700 mio. ESP for at holde virksomheden i gang, indtil Kommissionen havde vedtaget en endelig beslutning. Der var desuden ydet yderligere et beløb p(cid:134) 350 mio. ESP som garanti for udest(cid:134)ende lønudbetalinger. Oprindeligt blev disse garan- tiers varighed fastsat til seks m(cid:134)neder, og senere forlæn- gedes garantierne til fordi Kommissionen juni 1997, stadig ikke havde truffet endelig beslutning. Denne støtte havde dog overhovedet ingen konsekvenser for markedet, eftersom den blot fungerede som garanti for de kreditter, der var p(cid:134)krævede for at dække virksomhedens driftsom- kostninger. Ifølge de spanske myndigheder tog denne støtte udgangspunkt i regionalregeringens dekret nr. 309/ 1995 af 23. november om fremme af den økonomiske udvikling og erhvervsaktiviteterne i den selvstyrende region Galicien. Dekretet blev anmeldt til Kommissionen og godkendt af denne (statsstøtte N 21/1995, Kommissio- nens beslutning af 31. december 1995). Som betingelse for godkendelsen krævede Kommissionen imidlertid at blive underrettet i hvert enkelt tilfælde om støtte til virk- somheder, der p(cid:134) grund af deres størrelse (som i GEA’s tilfælde) ikke opfylder betingelserne for at blive betragtet som sm(cid:134) og mellemstore. (1) EFT C 144 af 16. 5. 1996, s. 3. L 164/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 De spanske myndigheder gentog, at hverken garantien fra INI i 1992 eller støtten fra 1994 kunne betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 92, stk. l, fordi INI havde handlet, som en privat investor ville have gjort. De spanske myndigheder understregede desuden, at den garanti p(cid:134) 2,5 mia. ESP, som Kommissionen havde inddraget i proceduren, endnu ikke var kommet til udbe- taling. Hvad ang(cid:134)r GEA’s p(cid:134)st(cid:134)ede dumpingpolitik, p(cid:134)pegede de spanske myndigheder, at virksomheden altid sælger sine produkter til priser, der svarer til omkostningerne. Til støtte for deres argumenter vedlagde de spanske myndig- heder kopier af GEA’s fakturaer, hvoraf det fremgik, at GEA’s priser var højere end supermarkedskædernes. Ifølge de spanske myndigheder kunne supermarkedskæ- dernes meget lave priser p(cid:134) GEA-produkter skyldes rekla- mefremstød fra disses side for at tiltrække kunder. Ifølge de spanske myndigheder var disse tilbud ikke noget som helst bevis for, at GEA førte en dumpingpolitik. V I mellemtiden blev der afholdt en række møder mellem Kommissionen og de spanske myndigheder, hvor myndighederne fremlagde nye oplysninger om GEA’s finansielle situation. Hovedform(cid:134)let var at underrette Kommissionen om GEA’s vanskelige økonomiske situa- tion og den galiciske regionalregerings planer om at genoprette virksomhedens rentabilitet ved hjælp af den allerede anmeldte omstruktureringsplan, som blev udar- bejdet i begyndelsen af 1996 efter de første forgæves igen. Denne forsøg p(cid:134) at gøre virksomheden rentabel plan blev forelagt for Kommissionen i august og suppleret i november 1996 og i februar 1997. Ifølge den dokumentation, de spanske myndigheder har stillet til r(cid:134)dighed, led GEA store tab efter privatiseringen i 1991. Virksomhedens samlede gæld beløb sig i november 1996 til 14 mia. ESP, mens virksomhedens egne midler var udtømt. De spanske myndigheder under- stregede, at de regionale myndigheder p(cid:134) trods af denne situation p(cid:134) grund af den alvorlige arbejdsløshed i Vigo af sociale hensyn havde set sig nødsaget til at holde virk- somheden i gang, eftersom GEA var den næststørste arbejdsgiver i regionen efter Citro(cid:137)n. Den omstruktureringsplan, som Kommissionen fik fore- lagt, tilsigtede sanering af GEA og genoprettelse af virk- somhedens rentabilitet. For at n(cid:134) dette m(cid:134)l, hvilket ikke var lykkedes med de tidligere mildere forsøg, der var forbundet med udbetalingen af 983 mio. ESP i 1994, bestod planen af en række drastiske foranstaltninger, som kan sammenfattes p(cid:134) følgende m(cid:134)de: 1. Lukning af to af de seks nuværende fabrikker. Salg af en overskudsgivende flaskefabrik. De tre resterende fabrikker gøres indbyrdes uafhængige. 2. Betydelig nedbringelse af gælden samt fremskaffelse af kapital: a) Nedbringelse af gælden, der i øjeblikket beløber sig til 14 mia. ESP, hvoraf 7 mia. ESP er gæld til det offentlige, gennem en betalingsstandsning, hvor private og offentlige kreditorer eftergiver 50 % af deres krav (de spanske myndigheder har forelagt en rapport udarbejdet af en uafhængig advokat, hvori det bekræftes, at en gældseftergivelse af denne stør- relsesorden er realistisk og almindelig i Spanien i lignende tilfælde. b) Flytning af to af de resterende fabrikker, som ligger i byzonen, til andre omr(cid:134)der uden for Vigos bygrænse. Virksomhedens anlæg i byen forventes at kunne sælges til en pris p(cid:134) omkring 5 mia. ESP (de vurderinger, Kommissionen har f(cid:134)et forelagt, som er udarbejdet af to forskellige uafhængige konsu- lenter, ansl(cid:134)r endog værdien til 5,9 mia. ESP). Der er allerede indledt forhandlinger om salg af grun- dene. c) Salg af den overskudsgivende fabrik for 1 mia. ESP. 3. Drastiske nedskæringer: a) Nedskæring af arbejdsstyrken med 43 %, fra 1 029 til 587 ansatte, hvorved den procentdel, lønomkost- ningerne udgør set i forhold til salget, nedbringes fra 93 % i 1995 til 40-45 % i 1997 og 1998. b) Nedskæring af produktionskapaciteten med 32 %, til 16,1 millioner fra 23,7 millioner enheder enheder. c) Oprettelse af en central ledelsesstruktur for de tre at begrænse de resterende kommercielle og administrative omkostninger. virksomheder for d) Yderligere begrænsning af omkostningerne ved at skifte energikilde (fremstilling af bordservice er meget energikrævende), da man i Vigo fra og med 1997 kan overg(cid:134) fra elektricitet til naturgas. Ifølge planen vil man gennem disse foranstaltninger skabe balance mellem virksomhedens indtægter og udgifter mellem 1997 og 1998 og f(cid:134) et overskud i de efterfølgende regnskabs(cid:134)r, der forventes at blive p(cid:134) 91 mio. ESP i 1998 og 200 mio. ESP i 1999. Ifølge planen skulle salget blive af samme størrelsesorden som i de foreg(cid:134)ende d(cid:134)rlige (cid:134)r (12 millioner enheder mod 16 millioner enheder i de bedre (cid:134)r) og en konstant omsæt- ning p(cid:134) i gennemsnit 2,5 mia. ESP. De samlede omstruk- tureringsomkostninger er p(cid:134) 3,5 mia. ESP. Heri indg(cid:134)r udbetaling af erstatning, supplerende sociale omkost- ninger i forbindelse med afskedigelser og udgifter til at flytte de to fabrikker uden for Vigo. De midler, der frem- skaffes ved at sælge GEA’s anlæg i Vigo, og eftergivelsen af gæld gør det muligt for virksomheden at finansiere alle omstruktureringsomkostninger med egne midler. 9. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/33 Ved brev af 13. marts 1997 underrettede de spanske myndigheder Kommissionen om, at GEA forhandlede om forskellige aftaler med otte store kunder (hvis navne er fortrolige), hvilket skulle garantere langsigtede ordrer for en periode p(cid:134) mindst tre (cid:134)r til en samlet værdi af ca. 3,5 mia. ESP. I samme brev blev Kommissionen under- rettet om, at GEA var ved at blive solgt til en vigtig privat porcelænsvirksomhed, hvilket klart viste, at det private marked har tiltro til virksomhedens fremtid. Alle disse oplysninger giver anledning til at tro, at GEA’s omstruk- tureringsplan og virksomhedens m(cid:134)l med hensyn til salg og omsætning var realistiske. Ved brev af 25. april 1997 fik Kommissionen underret- ning om, at virksomheden havde afst(cid:134)et fra at opn(cid:134) en garanti p(cid:134) 2,5 mia. ESP fra Galiciens regionalregering, som ligeledes var omfattet af proceduren efter artikel 93, stk. 2. Dette viste, at de private banker, som skulle give GEA nye l(cid:134)n, havde tiltro til virksomhedens evne til at gennemføre en succesfuld omstrukturering og genoprette sin rentabilitet. I samme brev modtog Kommissionen underretning om, at Galiciens regionale myndigheder havde givet tilsagn om at anmelde hvert enkelt tilfælde af støtte til GEA i fremtiden, selv hvis den indg(cid:134)r i en generel støtteordning, der allerede er godkendt. Endelig underrettede de spanske myndigheder ved brev af 22. maj 1997 Kommissionen om, at de regionale myndig- heder havde udvidet det tilsagn, de gav i brevet af 25. april 1997, s(cid:134)ledes at de i fremtiden afholder sig fra at tildele GEA nogen som helst form for yderligere finansiel støtte. VI Proceduren efter artikel 93, stk. 2, bekræftede Kommis- sionens oprindelige opfattelse af, at den garanti p(cid:134) 1,62 mia. ESP, som GEA fik i 1992, og støtten p(cid:134) 983 mio. ESP, som i 1994 gav virksomheden mulighed for at frigøre sig fra denne garanti, udgør støtte, som kan fordreje eller truer med at fordreje konkurrencevilk(cid:134)rene, jf. EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. l. Ingen privat investor ville have stillet en garanti for som GEA uden modydelser, som INI gjorde i 1992. Det ville desuden være meget mærkværdigt, at en privat virksomhed, som netop har skilt sig af med en tabsgivende virksomhed, igen skulle investere i denne virksomhed. en tabsgivende virksomhed beløb kun udgjorde 60 % af den risiko, INI tog ved at stille garantien. Den støtte til GEA, som der skal tages hensyn til ved undersøgelsen af garantien fra 1992, er dermed kun de 983 mio. ESP, som garanten rent faktisk betalte. Der bør desuden tages hensyn til, at den garanti p(cid:134) 2,5 mia. ESP, som Galiciens regionalregering var rede til at stille, og som ogs(cid:134) var omfattet af den procedure, Kommissionen indledte, ikke længere skal undersøges, eftersom beslutningen herom er annulleret. Inden Støtten kan fordreje konkurrencevilk(cid:134)rene og p(cid:134)virke samhandelen mellem medlemsstaterne. for sektoren for fremstilling af bordservice er der tale om betydelig samhandel mellem Spanien og de øvrige medlemsstater. Ifølge Eurostat eksporterede Spanien i 1993 7 272 tons bordservice til andre medlemsstater til en værdi af 24,5 mio. ECU og importerede 5 813 tons til en værdi af 27,5 mio. ECU. I 1994 eksporterede Spanien 7 917 tons til en værdi af 29 mio. ECU og importerede 6 577 tons til en værdi af 28,5 mio. ECU. Fra januar til oktober 1995 eksporterede Spanien 8 546 tons bordser- vice til en værdi af 32,6 mio. ECU og importerede fra januar til september samme (cid:134)r 7 844 tons til en værdi af 43,3 mio. ECU. Spaniens andel af den samlede samhandel mellem medlemsstaterne med bordservice er p(cid:134) ca. 3 %. Selv om GEA ikke er en af de største producenter af bordservice i EF, er virksomheden aktiv p(cid:134) dette marked. Ethvert tilskud til GEA kan derfor forbedre virksomhe- dens skade for andre konkurrenter, der ikke modtager statsstøtte. stilling p(cid:134) fællesmarkedet til Da støtten ikke var omfattet af en allerede godkendt støtteordning, skulle den have været anmeldt individuelt i henhold til traktatens artikel 93, stk. 3. Spanien opfyldte ikke denne betingelse. Set ud fra et formelt synspunkt blev støtten s(cid:134)ledes udbetalt ulovligt. Med hensyn til spørgsm(cid:134)let om det er muligt at anvende en af undtagelserne i traktatens artikel 92, stk. 2 eller 3, skal det bemærkes, at undtagelserne i artikel 92, stk. 2, ikke finder anvendelse i denne sag p(cid:134) grund af støttens art, og fordi støtten heller ikke opfylder betingelserne herfor. Under proceduren viste det sig imidlertid, at garantien og udbetalingen af støtten var nært forbundet, idet udbeta- lingen gav virksomheden mulighed for at frigøre sig fra den forpligtelse, der blev p(cid:134)taget i 1992, da garantien blev stillet, hvilket indebar en risiko for at skulle betale 1,62 mia. ESP. Fra en økonomisk synsvinkel m(cid:134) denne adfærd betragtes som et fænomen, og det kan ikke afvises, at en hvilken som helst privat investor i samme situation ville have betalt de 983 mio. ESP, eftersom dette isoleret Med hensyn til undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), ligger GEA i et omr(cid:134)de, hvor der hersker alvorlig underbeskæftigelse, og hvor levestandarden er usædvanlig lav. Støtte til fremme af den økonomiske udvikling i s(cid:134)danne omr(cid:134)der betragtes som forenelig med fællesmar- kedet, litra a). I det foreliggende tilfælde er det imidlertid klart, at støtten ikke kunne bidrage til at fremme omr(cid:134)dets økonomiske udvikling, eftersom den frem for at blive anvendt til investeringer og jobskabelse anvendtes til fejlslagne forsøg p(cid:134) at fortsætte jf. artikel 92, stk. 3, L 164/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 virksomhedens drift uden nye omstruktureringsforanstalt- ninger. Undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), gør det imidlertid muligt at betragte støtten som forenelig med i overensstemmelse med fællesmarkedet, da den er til Fællesskabets virksom- redning og omstrukturering af kriseramte heder (1). rammebestemmelser statsstøtte for Støtten til GEA mangler ganske vist direkte forbindelse med den omstruktureringsplan, der nu er forelagt. Der m(cid:134) dog tages hensyn til, at virksomhedens bestræbelser for at genoprette sin rentabilitet blev indledt umiddelbart efter privatiseringen og Kommissionens efterfølgende godken- delse i 1992, samt at den drastiske plan, der nu foreligger, blot er en følge af, at de tidligere milde foranstaltninger ikke fik den ventede succes. Støtten bør derfor ses som led i en proces, hvoraf den plan, der nu er blevet fremlagt, er et sidste forsøg og den mest ambitiøse bestræbelse for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Der m(cid:134) ogs(cid:134) tages hensyn til, at den omstrukturering, der nu foresl(cid:134)s, skal gennemføres uden senere indgriben fra offentlig side. i forhold til virksomhedens Den nye omstruktureringsplan foresl(cid:134)r drastiske omkost- ningsbesparelser. Desuden skal der foretages en betydelig nedskæring af kapaciteten, hvilket i henhold til rammebe- stemmelsernes punkt 3. 2. 2. ii) er nødvendigt i den forelig- gende sag, eftersom der er tale om overskudskapacitet p(cid:134) markedet for bordservice som følge af det betydelige fald i forbruget i 1992 og 1993 og importens øgede markeds- andel (Panorama of European Industry 1997, punkt 9. 20). Den største omkostningsbesparelse skal opn(cid:134)s ved at nedskære arbejdsstyrken med 43 % fra 1 029 til 587 ansatte. Personaleomkostningerne udgør derefter 45 % set samlede omsætning, forhold. Produktionskapaciteten hvilket er et reduceres endvidere med 32 %, fra 23,7 millioner enheder. Virksomheden enheder omtaler ogs(cid:134) muligheden for at nedbringe strukturelle omkostninger s(cid:134)som energiomkostninger. Genoprettelsen af virksomhedens rentabilitet skyldes s(cid:134)ledes i overens- stemmelse med punkt 3. 2. 2. I i Fællesskabets rammebe- stemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder hovedsagelig virksomhedens egne bestræbelser og interne foranstaltninger frem for ydre faktorer s(cid:134)som prisforhøjelser og efterspørgsel, som virksomheden ikke har nogen indflydelse p(cid:134). til 16,1 millioner rimeligt Omkostningsbesparelserne vil sammen med nedskæ- ringen af produktionskapaciteten give virksomheden mulighed for at genoprette sin rentabilitet. Planens over- slag over den fremtidige omsætning tager udgangspunkt i den gennemsnitlige omsætning i de foreg(cid:134)ende (cid:134)r og skulle derfor være realistiske. At GEA er i færd med at forhandle om store kontrakter, bekræfter denne formod- ning. Overslagene over prisstigningerne regner kun med (1) EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12. den normale inflationstakt. Prognoserne for nedbringelse af gælden og fremskaffelse af kapital forekommer ogs(cid:134) temmelig realistiske, selv om de er baseret p(cid:134) ydre faktorer, som virksomheden ikke har kontrol over. Hvad ang(cid:134)r nedbringelse af gælden gennem eftergivelse, har de spanske myndigheder fremlagt bevis for, at kreditorer i lignende sager har eftergivet op til 50 % af deres krav. Værdien af GEA’s grunde og den overskudsgivende fabrik er ansl(cid:134)et og bekræftet af uafhængige konsulenter. Det skal imidlertid bemærkes, at b(cid:134)de eftergivelsen af kredit- terne og salget af grunde, som der i øjeblikket forhandles om, er ufravigelige betingelser for, at omstruktureringen kan lykkes. Et andet entydigt bevis p(cid:134), at virksomheden kan genop- rette sin rentabilitet, er den omstændighed, at den har givet afkald p(cid:134) den nye garanti p(cid:134) 2,5 mia. ESP, samt at den kan finansiere omstruktureringen med egne midler, som fremskaffes ved at sælge grunde og gennem beta- lingsstandsningen. Afkaldet p(cid:134) garantien viser desuden, at bankerne, der skulle give GEA nye l(cid:134)n under omstruktu- reringsprocessen, har tillid til de foranstaltninger, som virksomheden vil gennemføre. Denne opfattelse be- kræftes af, at et nyt privat firma er rede til at p(cid:134)tage sig forvaltningen af GEA og dermed den forretningsmæssige risiko. forholdet mellem støtten og investorens Hvad ang(cid:134)r finansielle bidrag, m(cid:134) det konkluderes, at der har været og stadig er tale om et betydeligt finansielt bidrag fra selve virksomheden, gennem dens egne midler. De umiddel- bare omstruktureringsomkostninger ansl(cid:134)s til 3,5 mia. ESP, der dækkes helt af virksomhedens egne finansielle midler, som den opn(cid:134)r ved at iværksætte omstrukture- ringsplanen, der indebærer fremskaffelse af kapital (beta- lingsstandsningen, der vil føre til en betydelig nedbrin- salg af virksomhedens gelse af virksomhedens gæld, grunde i Vigo og den overskudsgivende fabrik). I sammenligning med dette tilskud og alle de finansielle bestræbelser, virksomheden m(cid:134) iværksætte, er støtten p(cid:134) 983 mio. ESP forholdsvis beskeden. Det er desuden nødvendigt at overveje de sociale konse- kvenser og den omstændighed, at GEA er en af de vigtigste arbejdsgivere i et kriseramt omr(cid:134)de, der er omfattet af artikel 92, stk. 3, litra a). Næst efter Citro(cid:137)n er GEA den største industrielle arbejdsgiver i omr(cid:134)det, og hvis virksomheden forsvandt, ville omfattende industrielle aktiviteter i omr(cid:134)det ogs(cid:134) forsvinde; der ville s(cid:134)ledes opst(cid:134) en kædereaktion, allerede fordi mange af GEA’s underle- verandører uden tvivl ogs(cid:134) ville blive tvunget til at lukke. Opretholdelsen af 500 arbejdspladser i industrien (ud af de oprindelige 1 029) betyder, at de ansatte bevarer deres købekraft, uden at der i fremtiden skal ydes statsstøtte (de spanske myndigheder har officielt bekræftet, at staten ikke vil give GEA yderligere støtte), samtidig med at 9. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 164/35 virksomheden vil kunne beholde sine underleverandører, der ligeledes bevarer deres købekraft, hvilket Kommis- sionen m(cid:134) tage hensyn til ved analysen af, hvilke konse- kvenser bevarelsen af en virksomhed som GEA vil f(cid:134) for den økonomiske udvikling i et omr(cid:134)de som Vigo, der er omfattet af artikel 92, stk. 3, litra a). Det er desuden vigtigt at tage hensyn til, at hvis GEA g(cid:134)r konkurs, vil Kommissionen ikke modsætte sig ny støtte til en investor, som overtager virksomhedens aktiver, hvis denne nye støtte er omfattet af allerede godkendte støtte- ordninger, og støttebeløbet ikke overskrider lofterne for Vigo-omr(cid:134)det, der er omfattet af artikel 92, stk. 3, litra a). I s(cid:134) tilfælde vil en ny investor, der overtager GEA, kunne opn(cid:134) op mod 60 % i regional investeringsstøtte. De regi- onale myndigheder mener, at man ikke kan benytte en s(cid:134)dan fremgangsm(cid:134)de i denne sag, ikke blot af politiske og sociale (cid:134)rsager, men ogs(cid:134) fordi virksomheden i mellemtiden ville have mistet sine kunder og dermed enhver mulighed for at genoprette rentabiliteten. Støtten, som i sidste ende beløb sig til 983 mio. ESP, udgjorde blot 30 % af de samlede omstruktureringsomkostninger p(cid:134) 3,5 mia. ESP. Denne støtteintensitet er langt lavere end den, der ville blive tale om i tilfælde af en ny investering, og de sociale følger er langt mildere. Det skal endvidere erindres, at GEA’s markedsandel er relativt beskeden. GEA har haft en andel af det spanske marked p(cid:134) i gennemsnit 11,6 % i de sidste fem (cid:134)r, og p(cid:134) EF-plan udgjorde andelen 0,64 % i samme periode. Støt- teforanstaltningerne til for GEA vil alts(cid:134) ikke fordel p(cid:134)virke fællesmarkedet i væsentlig grad. Der m(cid:134) desuden tages hensyn til, at de spanske myndig- heder har bekræftet, at den regionale regering havde givet afkald p(cid:134) at stille en garanti p(cid:134) 2,5 mia. ESP, samt at de efter i april 1997 at have lovet, at de ville anmelde enhver fremtidig støtte til GEA i hvert enkelt tilfælde, ved brev af 22. maj 1997 officielt bekræftede, at de ikke ville yde nogen ny statsstøtte til virksomheden. Dermed er det garanteret, at GEA m(cid:134) klare sig p(cid:134) markedet som alle andre private virksomheder. Fremtidig fordrejning af konkurrencevilk(cid:134)rene gennem indgreb finansieret med offentlige midler er derfor udelukket. VII Den redningsstøtte i form af garantier for kreditter til en værdi af 700 mio. ESP og lønomkostninger til en værdi af 350 mio. ESP, der blev givet i 1995, mens man afventede afslutningen af proceduren efter artikel 93, stk. 2, udgør ogs(cid:134) støtte efter artikel 92, stk. 1. I modsætning til de spanske myndigheders opfattelse skulle der have været indgivet en individuel anmeldelse af støtten. Kommissionens beslutning om at godkende dekret 309/95, der udgjorde retsgrundlaget for garanti- erne, fastslog udtrykkeligt, at redningsstøtte til store virk- somheder skulle anmeldes i hvert enkelt tilfælde. Dette krav fremgik endvidere af selve dekretets artikel 8, stk. 5. støtten er Selv om støtten i formel henseende er ulovlig, kan den ikke desto mindre i materiel henseende godkendes, idet den har tjent til at holde virksomheden i gang, indtil Kommissionen vedtog en endelig beslutning i proce- duren efter artikel 93, stk. 2. Kommissionen har i tidligere sager godkendt denne form for redningsstøtte (f. eks. Nino Textilesagen, statsstøtte 540/95, SG(93) D/16433, af 5. oktober 1993) med den begrundelse, at den virksomhed, der var genstand for proceduren efter artikel 93, stk. 2, ikke ville kunne overleve uden statsstøtte og derfor m(cid:134)tte erklæres konkurs, inden Kommissionen vedtog sin ende- lige beslutning. Det er dog en betingelse for godkendelse, i overensstemmelse med Fællesskabets at rammebestemmelser og omstrukturering af kriseramte virksomheder. I den fore- liggende sag er denne betingelse opfyldt, da støtten er baseret p(cid:134) en allerede godkendt støtteordning, som p(cid:134) sin rammebestemmelserne. Garantien skulle i side følger første omgang gælde i seks m(cid:134)neder i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Da Kommissionen ikke kunne træffe sin endelige beslutning inden udløbet af omstruktureringsplanens af denne kompleksitet og behovet for at supplere den, forlængede de spanske myndigheder garantien til juni 1997. Det skal ogs(cid:134) erindres, at de spanske myndigheder udtrykkelig gav tilsagn om at sørge for, at garantien ikke vil gælde efter afslutningen af Kommissionens procedure. statsstøtte redning grund frist for p(cid:134) til VIII I betragtning af at GEA kan genoprette sin rentabilitet gennem de drastiske omstruktureringsforanstaltninger, samt at virksomheden ligger i et kriseramt omr(cid:134)de, der er omfattet af artikel 92, stk. 3, litra a), kan b(cid:134)de garantien fra 1992, der blev afviklet med udbetalingen af de 983 mio. ESP i 1994, og redningsstøtten p(cid:134) 1,05 mia. ESP godkendes i medfør af undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), sammenholdt med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Eftersom GEA har modtaget støtte i forbindelse med virksomhedens privatisering i 1991, m(cid:134) godkendelsen imidlertid underkastes strenge betingelser. Der m(cid:134) indtages en meget strikt holdning med hensyn til tildeling af enhver form for ny statsstøtte til virksom- heden. Det skal derfor meddeles de spanske myndig- heder, at enhver ny tildeling af statsstøtte til virksom- heden vil blive betragtet som uforenelig med fællesmar- kedet og i strid med de spanske myndigheders tilsagn, hvilket vil f(cid:134) konsekvenser for den støtte, der godkendes ved denne beslutning (cid:190) L 164/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 6. 98 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den garanti p(cid:134) 1,62 mia. ESP, som blev stillet i 1992, og som i 1994 blev afviklet gennem udbetaling af en støtte p(cid:134) 983 mio. ESP, udgør ligesom de garantier p(cid:134) 1,05 mia. ESP, som de spanske myndigheder stillede for Grupo de Empresas (cid:214)lvarez (GEA) i 1996, ulovlig støtte, jf. EF-trak- tatens artikel 93, stk. 3, idet den ikke blev anmeldt til Kommissionen inden tildelingen. Støtten er imidlertid i overensstemmelse med Fællesskabets rammebestem- melser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og er derfor forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), p(cid:134) litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, betingelse af, at de spanske myndigheder overholder de tilsagn, de afgav ved deres brev af 22. maj 1997, dels om i fremtiden at afholde sig fra at yde nogen form for ny støtte, dels om at gennemføre den godkendte omstruktu- reringsplan fuldt ud. Indtil den 31. december 2000 forelægger de spanske myndigheder Kommissionen halv(cid:134)rlige rapporter om udviklingen med hensyn til gennemførelsen af omstruk- tureringsplanen samt om GEA’s økonomi (forretnings- resultatopgørelser) at give Kommissionen for plan, mulighed for at konstatere, om prognoserne i planen holder, og om de spanske myndigheder har opfyldt deres tilsagn om ikke at tildele virksomheden nogen form for statsstøtte. Rapporterne forelægges Kommissionen senest i marts og oktober. Artikel 2 De spanske myndigheder underretter senest to m(cid:134)neder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger de har truffet for at efter- komme den. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til Kongeriget Spanien. Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 1997. P(cid:134) Kommissionens vegne Emma BONINO Medlem af Kommissionen


title: Kommissionens yttrande över Lettlands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
EU relations
Latvia
accession to the European Union
economic situation
political situation


title: Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om införande av en ordning för erkännande av examensbevis för de former av yrkesverksamhet som omfattas av direktiven om liberalisering och övergångsåtgärder, en ordning som kompletterar den generella ordningen för erkännande av examensbevis

eurovoc_concepts:
free movement of workers
freedom to provide services
liberalisation of the market
recognition of diplomas
transitional period (EU)

formats: pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 07. 1997 KOM(97) 363 slutlig 96/0031 (COD) Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om införande av en ordning för erkännande av examensbevis för de former av yrkesverksamhet som omfattas av direktiven om liberalisering och övergångsåtgärder, en ordning som kompletterar den generella ordningen för erkännande av examensbevis (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) Motivering I. Allmänna överväganden Den 20 februari 1997 avgav Europaparlamentet, vid en första behandling i enlighet med medbeslutandeförfarandet, sitt yttrande angående ett förslag till direktiv om införande av en ordning för erkännande av examensbevis för de former av yrkesverksamhet som omfattas av direktiven om liberalisering och om övergångsåtgärder, en ordning som kompletterar den generella ordningen för erkännande av examensbevis. Kommissionen godtog samtliga av parlamentets ändringsförslag. II. Genomgång av ändringsförslagen De viktigaste ändringsförslagen rör ändring (ändringsförslag 1 och 9) och tillämpning (ändringsförslag 11) av direktivet. För ändring av direktivet begränsas det föreslagna kommittéförfarandet (artikel 9) till förteckningarna över yrkesverksamheter; perioderna av yrkeserfarenhet måste enligt parlamentet omfattas av medbeslutandeförfarandet. Beträffande tillämpning av direktivet har kommissionen ombetts att lägga fram en rapport inför rådet och Europaparlamentet fem år efter den tidsfrist som fastställts för dess införlivande (artikel 13a, ny). Andra ändringsförslag innehåller klargöranden om kompensationsåtgärder gällande erkännande av examensbevis (ändringsförslag 3 angående artikel 3), om definitionen av begreppet företagsledare (ändringsförslag 7 angående artikel 5), om innehållet i intyg om yrkeserfarenhet (ändringsförslag 8 angående artikel 6), om samordningsgruppens roll (ändringsförslag 10 angående artikel 10) och om bilagornas innehåll (ändringsförslag 2 angående sjätte stycket i ingressen). De andra ändringsförslagen (4 till 6) siktar på att bringa mer sammanhang i några språkversioner av en del av de 35 direktiven, vilka ombildas i direktivförslaget. III. Slutsatser I det ändrade förslaget till direktiv tas hänsyn till den oro som Europaparlamentet uttryckt, och i möjligaste mån till de iakttagelser som gjorts av Ekonomiska och sociala kommittén och de yrkesgrupper som har deltagit i de samråd som hölls innan det ursprungliga förslaget till direktiv lades fram. Andrät förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om införande av en ordning för erkännande av examensbevis för de former av yrkesverksamhet som omfattas av direktiven om liberalisering och övergångsåtgärder, en ordning som kompletterar den generella ordningen för erkännande av examensbevis EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 49, 57. 1 och 57. 2 första och tredje meningarna samt artikel 66 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande , i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget, och3 med beaktande av följande: URSPRUNGLIT FÖRSLAG ÄNDRAT FÖRSLAG (oförändrad om inte omnämnt nedanför) 1. om etablering Enligt fördraget är all diskriminerande behandling på grund av nationalitet i fråga eller tillhandahållande av tjänster förbjuden efter övergångsperiodens utgång. Detta innebär att vissa bestämmelser i de direktiv som är tillämpliga inom detta för saknar område tillämpningen av lika behandling oberoende av nationalitet, regeln gäller, med eftersom den omedelbar själva fördraget. betydelse regeln om verkan, genom 2. Det förefaller emellertid lämpligt att behålla vissa bestämmelser i dessa direktiv som syftar till att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten EGTnrC 115, 19. 4. 1996. EGT nr C 295, 7. 10. 1996, p. 43. Europaparlamentets yttrande av den 20. 02. 1997, EGT Nr. , Rådets gemensamma ståndpunt. 1997 (ännu inte offentliggjord i EGT), Europaparlamentets beslut av den. (ännu inte offentliggjord i EGT). 3 och friheten att tillhandahålla tjänster, och då särskilt sådana bestämmelser i hur närmare vilka förpliktelserna enligt fördraget skall genomföras. anges det 3. att underlätta utövandet För av etableringsfriheten och friheten att tillhandhålla tjänster för ett antal direktiv med har verksamheter övergångsåtgärder antagits, i avvaktan på ett ömsesidigt erkännande av examensbevis. Enligt dessa direktiv är det ett tillräckligt villkor för tillgång till ifrågavarande de medlemsstater som har reglerat dessa faktiskt verksamheter att personen utövat verksamheten i fråga i det land varifrån han kommer under en skälig långt period som inte ligger alltför tillbaka i tiden. verksamheter i 4. De viktigaste bestämmelserna i ovan nämnda direktiv bör ersättas med nya bestämmelser i ovan nämnda direktiv bör ersättas med nya bestämmelser i linje med ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets i Edinburgh den 11 och 12 december 1992 avseende subsidaritetsprincipen, förenklingen av i gemenskapslagstiftningen synnerhet kommissionens översyn av förhållandevis gamla direktiv om yrkesmässiga kvalifikationer. Direktiven i fråga bör därför upphävas. och Det är nödvändigt att införa lämpliga förfaranden för att hålla kategorierna avseende och förteckningarna över därtill hörande slag av yrkesverksamhet aktuella. yrkeserfarenhet Det är nödvändigt att införa lämpliga förfaranden för att hålla förteckningarna över yrkesverksamhet aktuella. Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier och rådets direktiv 92/51/EEG av den 18 Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier4 och rådets direktiv 92/51/EEG av den 18 EGT nr L 19, 24. 1. 1989, s. 16. juni 1992 om en andra generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning, en ordning som kompletterar den som föreskrivs i direktiv 89/48/EEG5, senast ändrat direktiv kommissionens genom 95/43/EG6, är inte tillämpliga på vissa av de slag av yrkesverksamhet som omfattas av de direktiv som är tillämpliga inom detta område. Det bör därför införas en ordning för erkännande av examensbevis som kan tillämpas på sådana slag av yrkesverksamhet som inte omfattas av direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG. juni 1992 om en andra generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning, en ordning som kompletterar den som föreskrivs i direktiv 89/48/EEG5, senast ändrat direktiv kommissionens genom 95/43/EG6, är inte tillämpliga på vissa av de slag av yrkesverksamhet som omfattas av de direktiv som är tillämpliga inom detta område (bilaga A, del 1 i detta direktiv). Det bör därför införas en ordning för erkännande av examensbevis som kan tillämpas på sådana slag av yrkesverksamhet som inte omfattas av direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG. Sådana slag av yrkeserfarenhet som tas upp i bilaga A del 2 i detta direktiv är tillämpliga på erkännande av examensbevis inom ramen för direktiv 92/51/EEG til största delen. generella ordningen Den bör kompletteras med en skyldighet för medlemsstaterna att erkänna sådana intyg om ekonomisk ställning som utfärdas av banker i andra medlemsstater intyg om försäkringar mot liksom sådana ekonomiska risker som är förenade med ett yrkesansvar. utan sjuksköterskor Direktiv 89/48/EEG och 92/51/EEG bör ändras i syfte att underlätta fri rörlighet sådant för utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis som avses i artikel 3 i rådets direktiv 77/452/EEG av den 27 juni 1977 om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, andra behörighetsbevis för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård samt åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster, senast ändrad genom anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. examens- och EGT nr L 209, 24. 7. 1992, s. 25. EGT nr L 184, 3. 8. 1995, s. 21. EGT nr L 176, 15. 7. 1977, s. 1. 9. Regelbundna direktivs sammanställas. rapporter genomförande om detta bör 10. Detta direktiv inte tillämpningen av artiklarna 48. 4 och 55 i fördraget. påverkar HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AVDELNING I Tillämpningsområde Artikel 1 1. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv när sådana fysiska personer eller företag som avses i kapitel I i det allmänna programmet etablerar sig på deras område, samt när sådana personer eller företag, nedan kallade förmånstagare, de tillhandahåller verksamhetsgrenar i bilaga A. inom anges tjänster som 2. Detta direktiv skall tillämpas på de former av verksamhet som anges i bilaga A som en medborgare i en medlemsstat önskar utöva, antingen som egenföretagare eller som anställd, i en värdmedlemsstat. Artikel 2 När det i en medlemsstat finns krav på kvalifikationer, som måste uppfyllas för att få tillträde till eller möjlighet att utöva någon av de verksamheter som anges i bilaga A, skall denna medlemsstat se till att en förmånstagare på begäran underrättas om de regler som gäller för det yrke han tänker utöva innan han etablerar sig eller innan han börjar utöva en tillfällig verksamhet. EGT nr 2, 15. 1. 1962, s. 32/62 och 36/62. 1. AVDELNING II Tilläggsåtgärd vid erkännande av examensbevis Artikel 3 Utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 4 gäller att en medlemsstat inte får, under hänvisning till otillräckliga kvalifikationer, vägra ge en medborgare i en medlemsstat tillträde till eller möjlighet att på samma villkor som medlemsstatens egna medborgare utöva något slag av yrkesverksamhet som anges i del 1 i bilaga A, utan att först ha gjort en jämförande granskning av de färdigheter, som personen i fråga enligt sina utbildnings-, examens- eller andra behörighetsbevis har förvärvat i avsikt att utöva samma yrkesverksamhet någon annanstans i gemenskapen, och de färdigheter som krävs enligt nationella jämförande regler. granskningen av examensbevis visar att de kunskaper och kvalifikationer som framgår av ett examensbevis utfärdat i en annan medlemsstat svarar mot dem som nationella bestämmelser kan medlemsstaten inte innehavaren rätten att utöva vägra verksamheten i fråga. Framgår det däremot av jämförelsen att kunskaper och delvis motsvarar varandra skall medlemsstaten ge sökanden tillfälle att visa att han på annat vis tillägnat sig de kunskaper och kvalifikationer som fattas. kvalifikationer endast enligt krävs Om den Behandlingen av en ansökan om erkännande i den mening som avses i punkt 1 skall avslutas så snabbt som möjligt, och ett motiverat beslut skall meddelas av den behöriga myndigheten i fyra månader efter det att personen i fråga fullständig ansökan. lämnat värdmedlemsstaten in en senast Utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 4 gäller att en medlemsstat inte får, under hänvisning till otillräckliga kvalifikationer, vägra ge en medborgare i en medlemsstat tillträde till eller möjlighet att på samma villkor som medlemsstatens egna medborgare utöva något slag av yrkesverksamhet som anges i del 1 i bilaga A, utan att först ha gjort en jämförande granskning av de färdigheter, som personen i fråga enligt sina utbildnings-, examens- eller andra behörighetsbevis har förvärvat i avsikt att utöva samma yrkesverksamhet någon annanstans i gemenskapen, och de färdigheter som krävs enligt nationella jämförande regler. granskningen av examensbevis visar att de kunskaper och kvalifikationer som framgår av ett examensbevis utfärdat i en annan medlemsstat svarar mot dem som nationella bestämmelser kan medlemsstaten inte innehavaren rätten att utöva vägra verksamheten i fråga. Framgår det däremot av jämförelsen att kunskaper och delvis motsvarar varandra skall medlemsstaten ge sökanden tillfälle att visa att han på annat vis tillägnat sig de kunskaper och kvalifikationer som fattas särskilt genom en ett lämplighetsprov i enlighet med direktiv 89/48/EEG och 92/51/EEG. kompletteringskurs kvalifikationer endast enligt krävs eller Om den Sökanden skall ha rätt att överklaga beslutet eller, om något beslut inte fattats, att få saken rättsligt prövad enligt nationell rätt. AVDELNING III Erkännande av yrkeskvalifikationer som förvärvats genom yrkeserfarenhet i en annan medlemsstat Artikel 4 Om det i en medlemsstat krävs allmänna, affärsmässiga eller fackliga kunskaper och färdigheter för att tillträde till någon av de verksamheter som anges i bilaga A eller möjlighet att utöva en sådan verksamhet skall medges, som tillräcklig bevisning för att sådana kunskaper faktiskt och färdigheter förvärvats godta utövande annan i en medlemsstat. För verksamhet som anges i följande erfarenhet ha bilaga A inhämtats: skall denna medlemsstat av verksamhet skall 1. För de verksamheter som anges förteckning I skall: i a. b. c. verksamheten ha utövats under sex år i följd som egenföretagare eller företagsledare, verksamheten ha utövats under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och, som av som behörighetsgivande eller av en yrkessammanslutning behörig bedöms som fullgod, erkänns staten verksamheten ha utövats under tre år i följd som egenföretagare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år, d. verksamheten ha utövats under fem år i följd i ledande ställning, varav minst tre år i sådan ställning som kräver fackkunskaper och för minst en innebär ansvar företaget, om inom avdelning förmånstagaren kan visa att han fråga för verksamheten genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och, som av staten som erkänns behörighetsgivande eller av en yrkessammanslutning behörig bedöms som fullgod. i I de fall som avses i a och c får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den ansökan som avses i artikel 6 lämnas in. 2. För de verksamheter som anges förteckning II skall i a. verksamheten ha utövats under sex år i följd som egenföretagare eller företagsledare, b. verksamheten ha utövats antingen under tre år i följd eller som egenföretagare företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och, som av staten erkänns behörighetsgivande som eller behörig av yrkessammanslutning bedöms som fullgod, en eller under fyra år i följd eller egenföretagare som företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga en utbildning genomgått som omfattar minst två år och, som av staten erkänns behörighetsgivande som eller behörig av yrkessammanslutning bedöms som fullgod, en c. verksamheten ha utövats under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren utövat att kan verksamheten i fråga som anställd under minst fem år, visa han d. verksamheten ha utövats antingen under fem år i följd om anställd, som förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och, som av staten erkänns behörighetsgivande som behörig av eller yrkessammanslutning bedöms som fullgod, en att han i eller under sex år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa för fråga verksamheten genomgått en utbildning som omfattar minst två år och, som av staten erkänns behörighetsgivande som eller behörig av yrkessammanslutning bedöms som fullgod. en I de fall som avses i a och c får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den ansökan som avses i artikel 6 lämnas in. 3. För de verksamheter som anges i förteckning III skall a. verksamheten ha utövats under sex år i följd som egenföretagare eller företagsledare, 10 b. c. verksamheten ha utövats under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och, som av som behörighetsgivande eller av en yrkessammanslutning behörig bedöms som fullgod, erkänns staten verksamheten ha utövats under tre år i följd som egenföretagare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år. I de fall som avses i a och c får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den ansökan som avses i artikel 6 lämnas in. 4. För de verksamheter som angetts i förteckning IV skall: a. b. c. verksamheten ha utövats under fem år i följd som egenföretagare eller företagsledare, verksamheten ha utövats under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och, som av som behörighetsgivande eller av en behörig yrkessammanslutning bedöms som fullgod, erkänns staten verksamheten ha utövats under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst två år och, som av staten erkänns som behörighetsgivande eller av en yrkessammanslutning behörig 11 d. e. bedöms som fullgod, verksamheten ha utövats under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han utövat för verksamheten i fråga som anställd under minst tre år. i verksamheten verksamheten ha utövats under tre år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han fråga för genomgått en utbildning som omfattar minst två år och, som av staten som erkänns behörighetsgivande eller av en behörig yrkessammanslutning bedöms som fullgod. 5. För de verksamheter som anges förteckning V skall i a. b. som egenföretagare verksamheten ha utövats under tre år eller företagsledare och verksamheten får inte ha upphört tidigare än två år före den dag då den ansökan som avses i artikel 6 lämnas in, om inte värdmedlemsstaten godtar att de egna medborgarna gör längre sin yrkesverksamhet, uppehåll i som egenföretagare verksamheten ha utövats under tre år eller företagsledare och verksamheten får inte ha upphört tidigare än två år före den dag då den ansökan som avses i artikel 6 lämnas in. 6. För de verksamheter som anges förteckning VI skall i a. b. verksamheten ha utövats under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, verksamheten ha utövats under två år i följd som egenföretagare eller 12 c. d. företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning, som av staten erkänns som behörighetsgivande eller av en yrkessammanslutning behörig bedöms som fullgod, verksamheten ha utövats under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan utövat att verksamheten i fråga som anställd under minst tre år, visa han verksamheten verksamheten ha utövats under tre i följd som anställd, om år förmånstagaren kan visa att han för fråga genomgått en utbildning, som av staten som erkänns behörighetsgivande eller av en behörig yrkessammanslutning bedöms som fullgod. i I de fall som avses i a och c far verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den ansökan som avses i artikel 6 lämnas in. Artikel 5 En person anses ha haft en ställning som företagsledare i den mening som avses i artikel 4 om han utövat verksamhet i ett industri- eller handelsföretag inom motsvarande yrkesgren En person anses ha haft en ställning som företagsledare i den mening som avses i artikel 4 om han utövat verksamhet i ett företag inom motsvarande yrkesgren som chef för ett företag eller en filial, som närmaste medarbetare till en egenföretagare eller en chef för ett företag om befattningen innebär att han har ett ansvar jämförbart med företagarens eller chefens, högre som tjänsteman med arbetsuppgifter av affärsmässig art och med ansvar för minst en avdelning inom företaget. 13 Artikel 6 Ett intyg utfärdat av en behörig myndighet eller ett behörigt organ i den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer ifrån skall gälla som bevis för att villkoren som anges i artikel 4 är uppfyllda och det skall av den berörda personen läggas fram som stöd för ansökan om tillstånd att utöva verksamheterna i fråga i värdmedlemsstaten. AVDELNING IV Erkännande av andra yrkeskvalifikationer som förvärvats i en annan medlemsstat Artikel 7 När en värdmedlemsstat för tillträde till någon av de former av verksamhet som i artikel 1. 2 av sina egna avses medborgare kräver bevis både för att de har gott namn och rykte och för att de inte försatts i konkurs, eller bevis för endera av dessa två, skall denna stat för medborgare i övriga medlemsstater som tillräcklig bevisning godta ett utdrag ur sådant kriminalregistret, saknas, ett likvärdigt dokument utfärdat av en behörig rättslig eller administrativ myndighet i den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer från, av vilket skall framgå att dessa krav är uppfyllda. eller om När en värdmedlemsstat för tillträde till någon av de former av verksamhet som avses i artikel 1. 2 ställer vissa krav på att de egna medborgarna skall ha gott namn och rykte, inte ha varit försatta i konkurs och uppvisa god vandel eller kräver bevis för att de inte varit föremål för någon påföljd av yrkesmässig eller administrativ art (t. ex. avsättning, avstängning eller uteslutning), och detta inte går att bevisa med hjälp av det Ett intyg över hurdan verksamhet som utövats och under hur lång tid utfärdat av en behörig myndighet eller ett behörigt organ i den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer ifrån skall gälla som bevis för att villkoren som anges i artikel 4 är uppfyllda och det skall av den berörda personen läggas fram som stöd för utöva verksamheterna i fråga i värdmedlemsstaten. ansökan tillstånd om att 14 eller rättslig dokument som avses i punkt 1, skall denna stat vad gäller medborgare i tillräcklig övriga medlemsstater som bevisning godta ett intyg utfärdat av en behörig administrativ myndighet i den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer från, av vilket skall framgå att dessa krav är uppfyllda. Intyget skall endast gälla omständigheter som är av betydelse för bedömningen i värdmedlemsstaten. en 3. Om den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer från inte utfärdar ett sådant dokument som avses i punkt 1 eller ett sådant intyg som avses i punkt 2 kan det ersättas av en försäkran under ed - eller i medlemsstater där någon försäkran under ed inte finns, av en försäkran på heder och samvete - som skall lämnas av den berörda personen eller inför administrativ myndighet i eller, förekommande inför notarius fall, publicus i den medlemsstat där personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer från utfärdar ett intyg om denna försäkran. En försäkran om att personen inte har varit försatt i konkurs kan också göras inför en behörig yrkessammanslutning i den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer från. behörig rättslig 4. När en värdmedlemsstat kräver bevis om den ekonomiska ställningen skall denna stat betrakta intyg utfärdade av banker i den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer från som likvärdiga med intyg utfärdade inom värdmedlemsstatens eget område. 5. När en värdmedlemsstat, för att ge tillträde till eller möjlighet att utöva någon av de former av verksamhet som i artikel 1. 2, av sina egna avses 15 en av medborgare kräver bevis för att de försäkring mot omfattas ekonomiska risker förenade med deras yrkesansvar skall denna stat godta intyg utfärdade av försäkringsgivare i andra medlemsstater som likvärdiga med intyg utfärdade inom värdmedlemsstatens eget område. Av detta intyg skall framgå att försäkringsgivaren följer gällande lagar och bestämmelser i värdmedlemsstaten vad försäkringsskyddets avser utformning och omfång. 6. De dokument som avses i punkterna 1, 2, 3 och 5 får inte vara äldre än tre månader när de visas upp. AVDELNING 5 Komplettering till den generella ordningen för erkännande av examensbevis Artikel 8 1. Direktiv 89/48/EEG ändras på följande sätt: a) I artikel 2 skall följande stycke läggas till: detta av påverkar att "Utan föregående tillämpningen stycke skall bestämmelserna i detta direktiv tillämpas när en sjuksköterska, som inte innehar ett sådant utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis som avses i artikel 3 i rådets direktiv 77/452/EEGr), utöva verksamhet sjuksköterska som med ansvar för allmän hälso- och sjukvård i den mening som avses i artikel 1 i direktiv 77/452/EEG. önskar <*5 EGT nr L 176,15. 7. 1977, s. 1. " b) I artikel 6 skall följande punkter 5 och 6 läggas till: "5. När en värdmedlemsstat, för 16 den tillträde till eller att ge möjlighet att utöva ett reglerat yrke, kräver bevis om ekonomiska ställningen skall denna stat betrakta intyg utfärdade av banker i den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer likvärdiga med från som inom intyg eget medlemsstatens område. utfärdade tillträde 6. När en värdmedlemsstat, för till eller att ge möjlighet att utöva ett reglerat yrke, av sina egna medborgare kräver bevis för att de omfattas av en försäkring mot ekonomiska risker förenade med deras yrkesansvar skall denna stat godta intyg utfärdade av försäkringsgivare i andra som medlemsstater intyg likvärdiga med inom utfärdade värdmedlemsstatens eget område. Av detta intyget att skall framgå följer försäkringsgivaren och gällande lagar i bestämmelser värdmedlemsstaten vad avser försäkringsskyddets utformning och omfång. Detta intyg far inte vara äldre än tre månader när det visas upp. " Direktiv 92/51/EEG ändras på följande sätt: a) I artikel 2 skall följande införas som tredje stycke: att "Utan tillämpningen detta av påverkar föregående 17 stycke skall bestämmelserna i detta direktiv tillämpas när en sjuksköterska, som inte innehar ett sådant utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis som avses i artikel 3 i rådets direktiv 77/452/EEGr), utöva verksamhet sjuksköterska som med ansvar för allmän hälso- och sjukvård i den mening som avses i artikel 1 i direktiv 77/452/EEG. önskar ^ EGT nr L 176, 15. 7. 1977, s. 1. " b) I artikel 10 skall följande punkter 5 och 6 läggas till: den tillträde "5. När en värdmedlemsstat, för till eller att ge att utöva ett möjlighet reglerat yrke, kräver bevis om ekonomiska ställningen skall denna stat betrakta intyg utfärdade av banker i den medlemsstat där den berörda personen har sitt ursprung eller den medlemsstat han kommer från som likvärdiga med inom intyg utfärdade eget medlemsstatens område. tillträde 6. När en värdmedlemsstat, för till eller att ge möjlighet att utöva ett reglerat yrke, av sina egna medborgare kräver bevis för att de omfattas av en försäkring mot ekonomiska risker förenade med deras yrkesansvar skall denna stat godta intyg utfärdade av försäkringsgivare i andra som medlemsstater intyg likvärdiga med inom utfärdade värdmedlemsstatens eget område. Av detta intyget att framgå skall 18 följer försäkringsgivaren och lagar gällande i bestämmelser vad värdmedlemsstaten avser försäkringsskyddets utformning och omfång. Detta intyg får inte vara äldre än tre månader när det visas upp I» AVDELNING VI Bestämmelser om förfarandet Artikel 9 Bestämmelserna förteckningarna i bilaga A kan ändras enligt förfarandet i artikel 10. förfarandet i artikel 10. artikel 4 i och Förteckningarna i bilaga A kan ändras enligt Artikel 10 Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats enligt artikel 15. 3 i direktiv 92/51/EEG och som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148. 2. Ordföranden får inte rösta. Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall skall kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under två månader. Rådet får med kvalificerad majoritet fatta ett annat beslut inom den tid som anges i tredje stycket. 19 Artikelll i Medlemsstaterna skall inom den tid som föreskrivs 14 utse de artikel myndigheter och organ som skall vara behöriga att utfärda de intyg som avses i artiklarna 6, 7. 1, 7. 2 och 7. 3 och de skall omedelbart andra underrätta medlemsstaterna och kommissionen om detta. de samordningsgrupp, Den har inrättats genom artikel 9. 2 i direktiv 89/48/EEG, skall också ha till uppgift som att samla in all information som kan vara av värde vid direktivets tillämpning i medlemsstaterna och i synnerhet att samla och jämföra olika om information yrkeskvalifikationerna inom de verksamhetsområden som hör till detta direktivs tillämpningsområde. de att underlätta genomförandet av detta direktiv, att samla in all information som kan vara av värde vid direktivets tillämpning i medlemsstaterna. AVDELNING VII Slutbestämmelser Artikel 12 1. 2. Direktiven i bilaga B skall upphöra att gälla. Hänvisningar till de upphävda direktiven gäller till detta direktiv. som hänvisningar Artikel 13 Från och med den 1 januari 1999 skall till medlemsstaterna kommissionen om inge tillämpningen av den ordning som införts. vartannat en år rapport Utöver allmänna anmärkningar skall denna 20 Artikel 13a Senast fem år efter det datum som nämnts i artikel 14 skall kommissionen meddela Europaparlamentet och Rådet om hur direktivet tillämpas I medlemsstaterna. Då kommissionen har hört alla nödvändiga parter skall den meddela om den anser att de gällande bestämmelserna eventuellt bör ändras. Samtidigt skall kommissionen också vid behov lägga fram förslag till förbättringar av de gällande bestämmelserna med målet att underlätta etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster. rapport innehålla en statistisk översikt över de beslut som fattats och en beskrivning av de viktigaste problem som uppkommit vid tillämpningen av direktivet. Artikel 14 1. Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 1 januari 1999. De skall genast underrätta kommissionen om detta. antar dessa en medlemsstat När innehålla en bestämmelser skall de hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. bestämmelser Artikel 15 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 21 Artikel 16 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande 22 Dell Bilaga A Former av näringsverksamhet med anknytning till olika slag av yrkeserfarenhet Förteckning 1 (huvudgrupper ur direktiven: 64/427/EEG ändrat genom direktiv 69/77/EEG; 68/366/EEG, 75/368/EEG, 75/369/EEG) Direktiv 64/427/EEG (motsvarande avregleringsdirektiv: 64/429/EEG) NICE-nomenklaturen (motsvarande ISIC-nomenklaturens huvudgrupper 23-40) Huvudgrupp 23 Textilindustri 232 233 234 235 236 237 238 239 Bearbetning av textilråvaror med yllebearbetningsmaskiner Bearbetning av textilråvaror med bomullsbearbetningsmaskiner Bearbetning av textilråvaror med silkebearbetningsmaskiner Bearbetning av textilråvaror med maskiner för lin och hampa Industri för bearbetning av annan textilfiberråvara (jute, hårda fibrer etc), repslageri Trikåvaror Förädling av textilvaror Övrig textilindustri Huvudgrupp 24 Tillverkning av skor, beklädnadsvaror och sängkläder 241 Maskinell skotillverkning (utom av gummi och av trä) Manuell skotillverkning och lagning av skor 242 Tillverkning av beklädnadsvaror (utom pälsar) 243 Tillverkning av madrasser och sängkläder 244 Päls- och pälsvarutillverkning 245 Huvudgrupp 25 Tillverkning av varor av trä och kork (utom möbler) 251 252 253 254 255 259 Sågning av trä och industriell träberedning Tillverkning av halvfabrikat av trä Serietillverkning av byggnads- och inredningssnickerier, parkett Träförpackningstillverkning Övrig trävarutillverkning (utom möbler) Tillverkning av varor av halm, kork, rotting o. d. Huvudgrupp 26 260 Trämöbelindustri Huvudgrupp 27 Pappers- och pappersvarutillverkning 23 Huvudgrupp 28 Huvudgrupp 29 271 272 Massa-, pappers- och papptillverkning Tillverkning av pappersbaserade varor 280 Grafisk produktion, förlagsverksamhet o. d. Tillverkning av läder och lädervaror 291 292 Garvning och annan läderberedning Tillverkning av lädervaror o. d. ur Huvudgrupp 30 Tillverkning av gummi, plast, konstfiber och stärkelsebaserade produkter 301 302 303 Bearbetning av gummi och asbest Bearbetning av plast Framställning av konstfiber ur Huvudgrupp 31 Kemisk industri 311 312 313 Tillverkning av baskemikalier och mer eller mindre långtgående förädling av dessa kemikalier Tillverkning inriktad på kemiska produkter avsedda för industri och jordbruk (även sådana av vegetabiliskt eller animaliskt fett framställda industrifetter och industrioljor som omfattas av ISIC- grupp312) Tillverkning inriktad på kemiska produkter huvudsakligen avsedda för bruk i hemmet och för förskrivning (utom framställning av medicinska och farmaceutiska preparat (ur ISIC- grupp319) Huvudgrupp 32 320 Petroleumindustri Huvudgrupp 33 Tillverkning av icke-metalliska mineraliska produkter 331 332 333 334 335 339 Tillverkning av byggnadsmaterial av bränd lera Glastillverkning Tillverkning av keramik, porslin och eldfasta produkter Tillverkning av cement, kalk och gips Tillverkning av byggnads- och anläggningsmaterial av betong, cement eller gips Bearbetning av sten och av icke-metalliska mineraliska produkter Huvudgrupp 34 Framställning och primärbearbetning av järn, stål och metall 341 342 343 344 345 Järn- och stålframställning (enligt EKSG-fördraget och inklusive kokstillverkning i anslutning till stålverken) Tillverkning av stålrör Dragning, valsning o. d. Framställning och primärbearbetning av andra metaller än järn Gjuterinäring Huvudgrupp 35 Tillverkning av metallvaror (utom maskiner och transportutrusming) 24 351 352 353 354 355 359 Smidning, prägling, pressning o. d. Finbearbetning, ytbehandling och ytbeläggning Byggelement av metall Panntillverkning, tillverkning av behållare och andra plåtvaror Tillverkning av verktyg och andra metallvaror utom elektrisk utrustning Med mekanisk industri besläktade former av verksamhet Huvudgrupp 36 Maskintillverkning 361 362 363 364 365 366 367 368 369 Tillverkning av traktorer och jordbruksmaskiner Tillverkning av kontorsmaskiner Tillverkning av verkstadsmaskiner för mctallbearbetning och verktygstillverkning Tillverkning av textilmaskiner och tillbehör samt tillverkning av symaskiner Tillverkning av maskiner och apparater för livsmedelsindustrin, den kemiska industrin och därmed besläktade former av verksamheter Tillverkning av utrustning för gruvindustrin, stålindustrin och gjuterinäringen samt för bygg- och anläggningssektorn; tillverkning av lyft- och underhållsmateriel Tillverkning av kraftöverföringsorgan Tillverkning av annan specialutrustning Tillverkning av andra elektriska maskiner och apparater Huvudgrupp 37 Elektroteknisk industri 371 372 373 374 375 376 377 378 379 Tillverkning av elektrisk tråd och kabel Tillverkning av elektriska motorer, generatorer, transformatorer o. d. för industri- och anläggningsverksamhet Tillverkning av elektriskt bruksmateriel Tillverkning av telekommunikationsmateriel, av mätanordningar och av elektromedicinsk materiel Tillverkning av elektroniska anordningar, radio- och televisionsmottagare, elektroackustiska anordningar Tillverkning av elektriska hushållsmaskiner och hushållsapparater Tillverkning av belysningsarmatur, glödlampor och lysrör Batteri- och aclaimulatortillverkriing Reparation, montering och teknisk installering av elektroteknisk utrustning ur Huvudgrupp 38 Tillverkning av transportutrustning 383 384 385 3 89 Tillverkning av fordon och reservdelar Fristående verkstäder för reparation av fordon, motorcyklar eller cyklar Tillverkning av motorcyklar och cyklar samt reservdelar till dessa Tillverkning av transportutrustning som inte finns omnämnd på annat ställe 25 Huvudgrupp 39 övrig tillverkningsindustri 391 392 393 394 395 396 397 399 Tillverkning av precisionsinstrument, styr- och mätanordningar Tillverkning av medicinsk, kirurgisk och ortopedisk utrustning (utom ortopediska skor) Tillverkning av optiska instrument och fotografisk utrustning Tillverkning och reparation av ur Smyckestillverkning, bearbetning av guld, juveler och ädla stenar Tillverkning och reparation av musikinstrument Tillverkning av spel, leksaker och sportartiklar Övrig tillverkningsindustri Huvudgrupp 40 Bygg- och anläggningsarbeten 400 401 402 403 404 Allmänna bygg- och anläggningsarbeten, rivning Uppförande av flervåningshus (för bostadsändamål och övriga ändamål) Anläggningsarbeten: vägar, broar, järnvägar etc Bygginstallationer Markarbeten Direktiv 68/366/EEG (Avregleringsdirektiv 68/365/EEG). NICE-nomenklaturen Huvudgrupp 20A 200 Tillverkning av vegetabiliska och animaliska oljor och fetter 20 B Livsmedelsvaruframställning (utom dryckesvaruframställning) 201 202 203 204 205 206 207 208 209 Kreatursslakt, beredning och hållbarhetsbehandling av kött och köttvaror Mejerivaruframställning Hållbarhetsbehandling av frukt och grönsaker Hållbarhetsbehandling av fisk och andra vattenprodukter Framställning av kvarnprodukter Framställning av bröd, bakverk, skorpor och kex Sockerframställning Framställning av kakao, choklad- och sockerkonfektyrer Övrig livsmedelsframställning Huvudgrupp 21 Dryckesvaruframställning 211 212 213 Etanolframställning genom jäsning samt produktion av jäst, sprit ch sprithaltiga drycker Framställning av vin och liknande alkoholhaltiga drycker som bereds utan malt Bryggerinäring 26 214 Tappning av mineralvatten och framställning av läskedrycker ur 30 Tillverkning av gummi, plast, konstfiber och stärkelsebaserade produkter 304 Tillverkning av stärkelsebaserade produkter Direktiv 75/368/EEG: sådana former av näringsverksamhet som avses i artikel 5. 1 ISIC-nomenklaturen ur 04 Fiske 043 Insjöfiske ur 38 Tillverkning av transportutrustning 3 81 382 386 Fartygsbyggen och fartygsreparationer Tillverkning av järnvägsmateriel Tillverkning av flygplan (inklusive rymdfartsutrustning) ur 71 Med transportväsendet besläktade verksamhetsformer och andra former av verksamhet än transporter inom följande grupper: ur 711 Sovvagns- och restaurangvagnstjänster: underhåll av rullande järnvägsmateriel i reparationsverkstäder; tvättning av järnvägsvagnar ur 712 Underhåll av utrustning för personbefordran inom och mellan städer ur 713 Underhåll av utrustning för annan personbefordran på väg (såsom bilar, bussar, taxibilar) ur 714 Drift och underhåll av infrastruktur för vägtransporter (såsom ur 716 avgiftsbelagda vägar, tunnlar och broar, terminaler för buss- och lastbilstrafik, parkeringar, buss- och spårvagnshallar) Infrastruktur för sjöfart på inre vattenvägar (såsom drift och underhåll av vattenvägar, hamnar och andra anläggningar för sjöfarten på inre vattenvägar, bogsering och lotsning i hamnar, utprickning, lastning och lossning av fartyg och andra liknande verksamhetsformer som t. ex. fartygsbärgning, fartygsbogsering och båthusdrift) Kommunikationer: posttjänster och telekommunikationer Personliga tjänster 854 ur 856 Fotoateljéer: porträttfotografering och affärsmässigt bedriven Tvättinrättningar och tvätteritjänster, kemtvätt och färgning fotografering utom fotografering åt press och tidningar ur 859 Övriga personliga tjänster (endast underhåll och rengöring av byggnader eller lokaler) 27 73 ur 85 4 Direktiv 75/369/EEG (artikel 6: när verksamhetsformer betraktas som industriverksamhet eller hantverksrörelse) Följande former av ambulerande verksamhet: ISIC-nomenklaturen a) Köp och försäljning av varor genom handelsresande och hemförsäljare, gårdfari- handlare eller gatuförsäljare (ur ISIC-grupp 612), samt köp och försäljning av varor på övertäckta marknadsplatser utan fasta stånd och på utomhusmarknader. b) De verksamhetsformer som omfattas av övergångsåtgärder i direktiv, där utövandet av dessa former av verksamhet som handelsresande och hemförsäljare uttryckligen undantas eller inte omnämns. Förteckning 2 (direktiv 82/470/EEG, artikel 6. 2) Grupperna 718 och 720 i ISIC-nomenklaturen. Dessa verksamhetsformer omfattar särskilt att direkt eller i egenskap av ombud arrangera, saluföra och sälja en resa eller en vistelse i form av paket eller i delar (transport, inkvartering, uppehälle, utflykter, etc. ) oavsett orsak bakom förflyttningen (Artikel 2. B a) Förteckning 3 (direktiv 82/489/EEG) ur 855 Frisersalonger (utom fotvård och yrkesutbildning i skönhetsvård) Förteckning 4 (direktiv 82/470/EEG, artikel 6. 1) Grupperna 718 och 720 i ISIC-nomenklaturen. Dessa verksamhetsformer omfattar särskilt följande uppgifter: Förmedling mellan olika typer av transportföretag och människor som expedierar eller låter sig expediera varor, samt följande former av därmed besläktad verksamhet: aa) Att för uppdragsgivarens räkning sluta avtal med transportföretag. bb) Att åt uppdragsgivaren göra en bedömning av och välja bäst lämpade transportslag, transportföretag och färdväg. 28 ce) Att organisera transporten ur praktisk synvinkel (ex. vis. nödvändig transportens gång vidta nödvändiga transportförpackning); att under beledsagande åtgärder (ex. vis. is till kylvagnarna). dd) Att ta ansvar för formaliteter förbundna med transporten, som ex. vis. upprättande av fraktsedlar; att gruppera och dela upp sändningar. ee) Att samordna olika delar av en transport och åta sig transitering, vidarebefordran, omlastning och olika åtgärder när varorna når slutlig destination. ff) Att dels förse transportföretagen med frakt, dels människor som expedierar eller låter sig expediera varor med transportmöjligheter. Beräkning av transportkostnaden och kontroll av räkningen. Hantering av vissa uppgifter tillfälligt eller permanent för en redares eller en befraktares räkning (gentemot hamnmyndigheten, företag som utrustar fartyg etc). (Verksamhetsformer i artikel 2. Aa, Ab och Ad) Förteckning 5 (direktiv 70/523/EEG, direktiv 64/222/EEG) a) (direktiv 70/523/EEG) näringsverksamhet som egenföretagare inom partihandeln med kol och förmedlare (urISIC-grupp6112) b) (direktiv 64/222/EEG) (avregleringsdirektiv 64/224/EEG) 1. förmedlingsverksamhet som omfattar att för en eller flera uppdragsgivare förbereda och fullfölja handelstransaktioner i annans namn och för annans räkning, 2. förmedlingsverksamhet som, utan att innebära ett stadigvarande uppdrag, omfattar att sätta personer som önskar sluta direkta avtal i förbindelse med varandra, förbereda deras handelstransaktioner eller hjälpa till att fullfölja dem, 3. förmedlingsverksamhet som omfattar att i eget namn utföra handelstransaktioner för annans räkning, 4. förmedlingsverksamhet auktion av varupartier, som omfattar att för annans räkning sköta försäljning på 5. förmedlingsverksamhet som omfattar att knacka dörr för att ta upp beställningar, 29 6. tillhandahållande av tjänster när det sker yrkesmässigt och sköts av en avlönad förmedlare som är i tjänst hos ett eller flera företag med verksamhet inom handel, industri eller hantverk. Förteckning 6 (direktiv 68/364/EEG, 68/368/EEG, 75/368/EEG, 75/369/EEG, 82/470/EEG) 1 (direktiv 68/364/EEG) (avregleringsdirektiv 68/363/EEG) ur ISIC-grupp 612 Detaljhandel undantagna verksamhetsformer: 012 640 713 718 839 841 842 843 853 854 859 Uthyrning av jordbruksmaskiner Handel med och förvaltning av fast egendom, uthyrning Uthyrning av bilar, vagnar och hästar Uthyrning av järnvägsvagnar Uthyrning av kontorsmaskiner Upplåtning av platser i biografer och uthyrning av biograffilm Upplåtning av platser i teatrar och uthyrning av teaterutrustning Uthyrning av båtar, uthyrning av cyklar, uthyrning av automater Uthyrning av möblerade rum Uthyrning av sängkläder och handdukar Uthyrning av kläder 2 (68/368/EEG) (avregleringsdirektiv 68/367/EEG) ISIC-nomenklaturen ur ISIC-grupp 85 1. Restauranger, kaféer, krogar och andra ställen där man äter och dricker (ISIC- grupp 852) 2. Hotell, pensionat, campingplatser och andra slag av husrum (ISIC-grupp 853) 30 (direktiv 75/368/EEG, artikel 7) Alla former av näringsverksamhet som anges i bilagan till direktiv 75/368/EEG utom dem som avses i nämnda direktivs artikel 5 (förteckning 1, nr 3 i det här direktivet). ur 62 Banker och andra finansinstitut ISIC-nomenklaturen ur 620 Patentbyråer och licensgivande bolag ur 71 Transportväsen ur 713 Personbefordran på land utom transporter med motorfordon ur 719 Transport av flytande kolväten och andra flytande kemiska produkter genom rörledningar ur 82 Offentliga tjänster 827 Bibliotek, museer, botaniska trädgårdar och djurparker ur 84 Fritidsverksamhet 843 Fritidsverksamhet som inte finns omnämnd på annat ställe: idrottsverksamhet (idrottsplatser, anordnande av — idrottstävlingar osv) med undantag för verksamhet som idrottsinstruktör spel och tävlingar (stallar för kapplöpningshästar, spelplaner, kapplöpningsbanor osv) andra former av fritidsverksamhet (cirkus, nöjesparker och andra nöjestillställningar — — ur 85 Personliga tjänster ur 851 Husligt arbete ur 855 Skönhetssalonger och manikyristtjänster med undantag för fotvårdsspecialister samt yrkesskolor för skönhetsspecialister och frisörer ur 859 Personliga tjänster som inte finns klassificerade på annat håll utom massörer med inriktning på idrott och paramedicin samt bergsförare: — — — — — — — desinficering, bekämpning av skadedjur uthyrning av kläder och magasinsutrymmen äktenskapsbyråer och liknande tjänster astrologi, spådomskonst o dyl hälsovårdstjänster och verksamhet knuten till dessa begravningsentreprenörer och underhåll av kyrkogårdar reseledare och turisttolkar 31 4 (direktiv 75/369/EEG, artikel 5) Följande former av ambulerande verksamhet: a) Köp och försäljning av varor genom handelsresande och hemförsäljare, gårdfarihandlare eller gatuförsäljare (ur ISIC-grupp 612), samt köp och försäljning av varor på övertäckta marknadsplatser utan fasta stånd och på utomhusmarknader. b) De verksamhetsformer som omfattas av övergångsåtgärder i direktiv, där utövandet av dessa former av verksamhet som handelsresande och hemförsäljare uttryckligen undantas eller inte omnämns. (direktiv 82/470/EEG, artikel 6. 2) (Verksamhetsformer som anges i artikel 2. A c, A e, B b, C eller D. ) Dessa former av näringsverksamhet omfattar särskilt att hyra ut järnvägsvagnar för befordran av personer eller gods, förmedla köp, försäljning eller hyra av fartyg, förbereda, förhandla fram och sluta avtal om transport av emigranter, åta sig magasinering av alla slags föremål för kunds räkning, enligt tullförfarande eller inte, i lagerhus, allmänna depåer, möbelmagasin, kylhus, spannmålsmagasin, etc, lämna en handling till kunden som bevis på att föremålet eller varan magasinerats, tillhandahålla utrymme, foder och plats för saluföring av boskap, som hålls tillfälligt i väntan antingen på att säljas eller på att transporteras vidare till slutlig destination utföra teknisk kontroll av motorfordon, mäta eller väga varor. 32 Del 2 Former av näringsverksamhet som inte nämns i del 1 Bilaga A 1 Direktiv 63/261/EEG, 63/262/EEG, 65/1/EEG, 67/530/EEG, 67/531/EEG, 67/532/EEG, 68/192/EEG, 68/415/EEG och 71/18/EEG ISIC-nomenklaturen ur huvudgrupp 01 Jordbruk särskilt a) b) c) allmänt jordbruk inklusive åkerbruk och vinodling, odling av frukt, nötter, frön, grönsaker och blommor såväl i det fria som under glas, boskapsskötsel, uppfödning av fjäderfä, kaniner, pälsdjur eller andra djur, bin, produktion av kött, mjölk, ull, hudar och pälsar, ägg och honung, tjänster inom jordbruk, kreatursuppfödning och trädgårdsskötsel mot vederlag eller enligt avtal. 2 Direktiv 63/607/EEG (Filmer) 3 Direktiv 64/223/EEG ISIC-nomenklaturen ur 611 Partihandeln med undantag för partihandel med medicinska och farmaceutiska produkter, med giftiga och sjukdomsalstrande produkter samt med kol. 4 Direktiv 64/428/EEG NICE-nomenklaturen Huvudgrupp Grupp 33 11 12 Utvinning och bearbetning av fasta bränslen 111 112 Utvinning och bearbetning av kol Utvinning och bearbetning av brunkol Utvinning av metallhaltiga malmer 121 122 Utvinning av järnmalm Utvinning av ickejärnhaltiga malmer och därmed sammanhängande verksamhetsformer ur 13 ur 130 Utvinning av petroleum och naturgas (med undantag av prospektering och borrning) 14 19 140 Utvinning av byggnadsmaterial och eldfasta leror 190 Utvinning av andra mineral och torv Direktiv 65/264/EEG (filmindustri) Direktiv 66/162/EEG ISIC-nomenklaturen sektor 5 el-, gas-, ånga-, vatten- och sanitära tjänster Direktiv 67/43/EEG ISIC-nomenklaturen ur grupp 640 Handel med och förvaltning av fast egendom (utom 6401) Grupp 839 Sådana tjänster inom näringslivet som inte finns klassificerade på annat håll (utom journalistik, verksamhet som tullagent, rådgivning i ekonomiska, finansiella, merkantila och statistiska frågor samt i arbetsmarknadsfrågor, inkassoverksamhet) Direktiv 67/654/EEG 34 ISIC-nomenklaturen 02 Skogsbruk och skogsavverkning 021 Skogsbruk 022 Skogsavverkning Direktiv 68/369/EEG och 70/451/EEG ISIC-nomenklaturen ur grupp 841 Produktion, distribution och visning av filmer 10 Direktiv 69/82/EEG ISIC-nomenklaturen ur 13 ur 130 Råolja och naturgas (prospektering och borrning) 11 Direktiv 70/522/EEG ISIC-nomenklaturen ur grupp 6112 Kol 35 Bilaga B Direktiv som skall upphöra att gälla Del 1. Direktiv om avreglering. 63/261/EEG : Rådets direktiv av den 2 april 1963 med detaljbestämmelser för etableringsfrihet på jordbruksområdet inom en medlemsstats territorium för medborgare i andra medlemsstater som har varit anställda som lantarbetare i den medlemsstaten under en sammanhängande period av två år. 63/262/EEG : Rådets direktiv av den 2 april 1963 med detaljbestämmelser för etableringsfrihet på jordbruk som legat öde eller vars mark inte varit uppodlad på mer än två år. 63/607/EEG : Rådets direktiv av den 15 oktober 1963 om genomförande av Allmänna handlingsprogrammet för upphävande av begränsningar av friheten att tillhandahålla tjänster inom filmindustrin. 64/223/EEG : Rådets direktiv av den 25 februari 1964 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster för verksamhet inom partihandel. 64/224/EEG : Rådets direktiv av den 25 februari 1964 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som agent vid affärstransaktioner i handel, industri och hantverk. 64/428/EEG : Rådets direktiv av den 7 juli 1964 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som genföretagare inom gruv- och mineralnäringen (ISIC-huvudgrupperna 11-19). 64/429/EEG : Rådets direktiv av den 7 juli 1964 om genomförande av etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster för egenföretagare i tillverknings- och processindustrin inom ISIC-huvudgrupperna 23-40. 65/1/EEG : Rådets direktiv av den 14 december 1964 med detaljbestämmelser för friheten att tillhandahålla tjänster inom jordbruk och trädgårdsodling. 65/264/EEG: Rådets andra direktiv av den 13 maj 1965 för genomförande av bestämmelserna i de allmänna handlingsprogrammen för upphävande av begränsningar av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster inom filmindustrin. 66/162/EEG : Rådets direktiv av den 28 februari 1966 om etableringsfriheten och friheten att etablera sig som egenföretagare inom sektorerna el-, gas-, vatten- och sanitära tjänster (ISIC-grupp 5). 67/43/EEG : Rådets direktiv av den 12 januari 1967 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom 1. handel med och förvaltning av fast egendom (exklusive 6401) (ur ISIC-grupp 640) 2. 36 vissa tjänster som inte finns klassificerade på annat håll (ISIC-grupp 839). 67/530/EEG : Rådets direktiv av den 25 juli 1967 om frihet för de medborgare i en medlemsstat som har etablerat sig i en annan medlemsstat som jordbrukare att flytta från ett jordbruk till ett annat. 67/531/EEG : Rådets direktiv av den 25 juli 1967 om tillämpning av medlemsstaternas lagar om jordbruksarrenden på jordbrukare som är medborgare i andra medlemsstater. 67/532/EEG : Rådets direktiv av den 25 juli 1967 om friheten att bli medlem av jordbrukskooperativ för medborgare i en medlemsstat som etablerat sig i en annan medlemsstat. 67/654/EEG : Rådets direktiv av den 24 oktober 1967 med detaljbestämmelser för att tjänster som uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla egenföretagare inom skogsbruk och skogsavverkning. 68/192/EEG : Rådets direktiv av den 5 april 1968 om friheten för jordbrukare som är medborgare i en medlemsstat och har etablerat sig i en annan medlemsstat att erhålla olika former av kredit. 68/363/EEG : Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom detaljhandel (ur ISIC-grupp 612). 68/365/EEG : Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 om etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom livsmedels- och dryckesvaruindustrin (ISIC-huvudgrupperna 20 och 21). 68/367/EEG : Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 om genomförande av etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom servicesektorn (ur ISIC-huvudgrupp 85); 1. Restauranger, kaféer, krogar och andra ställen där man äter och dricker (ISIC-grupp 852); 2. Hotell, pensionat, campingplatser och andra slag av husrum (ISIC-grupp 853). 68/369/EEG : Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 om att uppnå etableringsfrihet som egenföretagare inom filmdistribution. 68/415/EEG : Rådets direktiv av den 20 december 1968 om frihet för jordbrukare som är medborgare i en medlemsstat och har etablerat sig i en annan medlemsstat att erhålla olika former av stöd. 69/82/EEG : Rådets direktiv av den 13 mars 1969 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare i fråga om letande (prospektering och borrning) efter olja och naturgas (ur ISIC-huvudgrupp 13). 37 70/451/EEG : Rådets direktiv av den 29 september 1970 om att uppnå etableringsfrihet inom som egenföretagare tillhandahålla tjänster och frihet att filmproduktionen. 70/522/EEG : Rådets direktiv av den 30 november 1970 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom partihandel med kol och agenturverksamhet inom kolhandel (ur ISIC-grupp 6112). 71/18/EEG : Rådets direktiv av den 16 december 1970 med detaljbestämmelser för att uppnå etableringsfrihet för egenföretagare som tillhandahåller tjänster inom jordbruk och trädgårdsodling. Del 2. Direktiv om övergångsåtgärder. 64/222/EEG : Rådets direktiv av den 25 februari 1964 med detaljbestämmelser för övergångsåtgärder inom följande näringsområden: partihandel samt agenturverksamhet inom handel, industri och hantverk. 64/427/EEG : Rådets direktiv av den 7 juli 1964 med detaljbestämmelser om övergångsåtgärder tillverknings- och processindustrin tillhörande ISIC-huvudgrupperna 23-40 (industri och hantverk), ändrad genom rådets direktiv 69/77/EEG av den 4 mars 1969. egenföretagare inom för 68/364/EEG: 68/366/EEG: 68/368/EEG: Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 med detalj bestämmelser om (ur övergångsåtgärder ISIC-grupp 612). egenföretagare detaljhandeln inom för Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 med detaljbestämmelser om och övergångsåtgärder dryckesvaruindustrin (ISIC-huvudgrupperna 20 och 21). egenföretagare livsmedels- inom för Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 med detaljbestämmelser om övergångsåtgärder (ur ISIC-huvudgrupp 85); 1. Restauranger, kaféer, krogar och andra ställen där man äter och dricker (ISIC-grupp 852) 2. Hotell, pensionat, campingplatser och andra slag av husrum (ISIC-grupp 853). egenföretagare servicesektorn inom för 70/523/EEG: Rådets direktiv av den 30 november 1970 om detaljerade övergångsbestämmelser för egenföretagare inom partihandeln med kol och agenturverksamhet inom kolhandeln (ur ISIC-grupp 6112). 75/368/EEG : Rådets direktiv av den 16 juni 1975 om åtgärder för att främja det effektiva utövandet av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster inom diverse branscher (ur ISIC-huvudgrupperna 01 - 85), särskilt övergångsåtgärder för dessa verksamheter. 75/369/EEG : Rådets direktiv av den 16 juni 1975 om åtgärder för att främja den faktiska etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster som handelsresande och hemförsäljare, särskilt övergångsåtgärder för dessa former av verksamhet. 38 82/470/EEG : Rådets direktiv av den 29 juni 1982 om åtgärder för att underlätta ett effektivt utövande av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom vissa tjänster som är förknippade med transporter och kommunikationer och resebyråer (ISIC-grupp 718) samt lagring och magasinering (ISIC-grupp 720). 82/489/EEG: Rådets direktiv av den 19 juli 1982 om åtgärder som underlättar etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster som hårfrisör. 39 ISSN 1024-4506 KOM(97) 363 slutlig DOKUMENT SV 16 04 06 Katalognummer : CB-CO-97-350-SV-C ISBN 92-78-22472-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 4 O


title: 97/789/CE: Décision de la Commission du 15 juillet 1997 concernant la recapitalisation de la compagnie Alitalia (Le texte en langue italienne est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
aid system
air transport
shareholder

formats: html pdfa1b print