title: Verordening (EG) nr. 1356/97 van de Commissie van 15 juli 1997 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1218/96 inzake de gedeeltelijke vrijstelling van de invoerheffing voor bepaalde producten van de sector granen, in het kader van de Overeenkomsten tussen de Europese Gemeenschap enerzijds en, respectievelijk, de Republiek Polen, de Republiek Hongarije, de Tsjechische Republiek, de Slowaakse Republiek, de Republiek Bulgarije en Roemenië anderzijds

eurovoc_concepts:
CCT duties
Central and Eastern Europe
cereals
import licence
quantitative restriction
tariff exemption


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets forordning (EF) om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle godtgørelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Senegal om fiskeri ud for Senegals kyst, for perioden 1. maj 1997 til 30. april 2001 (KOM(97)0324 C4-0322/97 97/0179(CNS)

eurovoc_concepts:
Senegal
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement

formats: html print


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om anvendelse af EF- Traktatens artikel 92 og 93 på visse former for horisontal statsstøtte

eurovoc_concepts:
State aid
advisory committee (EU)
competition
control of State aid
single market

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 15. 07. 1997 KOM(97) 3% endelig udg. 97/0203(CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) OM ANVENDELSE AF EF-TRAKTATENS ARTIKEL 92 OG 93 PÅ VISSE FORMER FOR HORISONTAL STATSSTØTTE (forelagt af Kommissionen) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Forslag til Rådets forordning om anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 på visse former for horisontal statsstøtte 1. KONTROL MED STATSSTØTTE I ET OMSKIFTELIGT MILJØ Kommissionen står over for en række nye udfordringer i sin politik med hensyn til kontrol med statsstøtte, som kræver ændring af holdninger og metoder for at effektivisere kontrollen. Globaliseringen og den teknologiske udvikling kræver allerede fortsatte strukturelle tilpasninger i EU. Der opstår yderligere pres som følge af fuldendelsen af det indre marked, Den Økonomiske og Monetære Union, udvidelsen og støtte til beskæftigelsen. Det indre marked har betydet stigende samhandel mellem medlemsstaterne. Den skærpede konkurrence har gjort virksomhederne stadigt mere opmærksomme på den fordrejende virkning af den statsstøtte, deres konkurrenter modtager. Fuldendelsen af det indre marked gør tildeling af statsstøtte til et af de få tilbageværende midler, regeringerne kan benytte, når de ønsker at beskytte deres nationale industrier mod grænseoverskridende konkurrence. Der er derfor behov for en stadig mere effektiv og streng kontrol med statsstøtte for at supplere de grundlæggende friheder, især varers fri bevægelighed, friheden til at tilbyde tjenesteydelser og retten til at etablere sig, eftersom statsstøtte kan bruges til at erstatte handelshindringer, der er blevet fjernet som led i det indre markeds integrationsproces. Den femte oversigt over statsstøtte i medlemsstaterne i perioden 1992-1994 viser en tendens i retning af stabilitet i den samlede støttemængde til industrien med et årligt gennemsnit på 43 mia. ECU. Det svarer til 4% af værditilvæksten i industrien eller over 1 400 ECU pr. person beskæftiget i sektoren. Statsstøttens stabile, men høje niveau er en foruroligende tendens, som kan bringe et effektivt og velfungerende indre marked i fare. Den femte oversigt viser endvidere en stigende forskel i støtteniveauer mellem samhørighedslandene og de rigere centrale regioner. Dette er helt klar i strid med målet om økonomisk og social samhørighed. Kommissionen mærker allerede nu virkningerne af medlemsstaternes budgetdisciplin som følge af Den Økonomiske og Monetære Unions konvergenskriterier i forbindelse med sin kontrol med statsstøtte. Konvergenskriterierne tilskynder medlemsstaterne til at begrænse statsstøttens omfang. I nogle tilfælde kan de imidlertid blive fristet til benytte støttemekanismer, der kan synes at være budgetmæssigt neutrale, som direkte overførsler af midler mellem virksomheder i form af parafiskale afgifter, til faste priser og tildeling af statsgarantier for overtagelse af forpligtelser virksomheders lån. Disse mekanismer kan indeholde statsstøtte og skaber et gennemsigtighedsproblem, som gør kontrollen med statsstøtte vanskeligere. Den Økonomiske og Monetære Union vil føre til en styrket integration af de lande, der deltager, og skærpet konkurrence som følge af afskaffelsen af usikkerheden om valutakurserne, øget gennemsigtighed og lavere transaktionsomkostninger. Denne stigende udligning af vilkårene vil antagelig gøre virksomhederne mere sårbare, hvis en eller flere af deres konkurrenter modtager statsstøtte. Øget konkurrence eller større konkurrenceevne i Den Økonomiske og Monetære Union kan friste ikke- deltagende medlemsstater ("pre-ins") til at devaluere for at genoprette eller endog forbedre deres virksomheders konkurrencemæssige situation. Det fremgår imidlertid tydeligt af artikel 109 M, at også lande, der endnu ikke deltager, skal betragte deres A0^ valutakurspolitik som et spørgsmål af fælles interesse. Desuden kan risikoen for sådanne konkurrencemæssige devalueringer i vid udstrækning mindskes ved at oprette en ny valiitakursmekanisme, som planlagt på Det Europæiske Råds møde i Dublin den 13. -14. december 1996, og ved at styrke konvergensprogrammerne1. Hvis man beslutter at foretage en betydelig justering, skal den være begrundet af de tilgrundliggende forhold. Statsstøtte, der skal udligne virkningerne af sådanne justeringer, er derfor uberettiget og kan føre til støttekapløb. En styrket statsstøtte politik og -kontrol er dermed påkrævet. Udvidelsen af EU med nye medlemsstater vil også give Kommissionen flere sager at behandle og yderligere øge behovet for effektiv statsstøttekontrol. Den økonomiske afmatning, der har præget den europæiske økonomi i de senere år, og de stadigt stigende arbejdsløshedsprocenter far medlemsstaterne til at benytte sig af statsstøtte som våben i kampen mod arbejdsløsheden. Imidlertid overfører denne form for støtte ofte blot problemet til en anden fabrik, en anden sektor, et andet område eller et andet land. I denne situation må Kommissionen sikre lige konkurrencevilkår i hele EU. Mangel på effektiv og fair konkurrence fører ikke blot til lavere konkurrenceevne for hele EU's industri, men på mellemlang til lang sigt også til tab af arbejdspladser i hele EU. Derfor bliver effektiv statsstøttekontrol stadig vigtigere. 2. KOMMISSIONENS PLANER OM INITIATIVER Som svar på disse nye udfordringer er Kommissionen fast besluttet på at gennemføre en mere effektiv politik med hensyn til statsstøttekontrol. Gennem årene har Kommissionen bestræbt sig på at udvikle en effektiv, sammenhængende og mere gennemsigtig kontrol med statsstøtte, både hvad angår procedurer og indhold. Derfor har Kommissionen udviklet og offentliggjort en omfattende række ramme bestemmelser og meddelelser, der redegør for dens politik. Resultaterne af den femte oversigt antyder imidlertid, at Kommissionen burde gøre en yderligere ihærdig indsats for at nå frem til en betydelig begrænsning af den samlede støttemængde, der udbetales i medlemsstaterne. For at styrke denne indsats vil Kommissionen lægge en ny kurs for sin statsstøttekontrol med udgangspunkt i: - koncentration af kontrollen om det væsentlige ved at forenkle og klarlægge eksisterende regler l - strengere kontrol af de største støttesager - revurdering af reglerne for regionalstøtte. Mens revurderingen af reglerne for regionalstøtte allerede foregår sammenhæng, finder Kommissionen, at brug af artikel 94 til at gruppefritagelser ville være et effektivt middel til at fremme de første to mål. i anden indrømme Jf. Kommissionens meddelelse af 16. oktober 1996 "Forbedrede konvergensprocedurer og en ny valutakursmekanisme i ØMU'ens tredje fase ", KOM(96) 0498. 3. GRUPPEFRITAGELSER Det første initiativ til indførelse af gruppefritagelser blev taget i november 1996, hvor Kommissionen forelagde sin meddelelse om anvendelse af EF-traktatens artikel 942 for Rådet (industri). Rådet opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag. Artikel 94 siger: "Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag fra Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet, kan udstede de fornødne forordninger med henblik på anvendelsen af artikel 92 og 93, og især fastlægge betingelser for anvendelsen af artikel 93, stk. 3, og de former for støtte, som skal være undtaget for denne fremgangsmåde. " Kommissionen har peget på, at visse former for horisontal støtte, regionalstøtte, eksportkreditforsikring og eksportkredit, blandt andet til bundet støtte, er et velegnet område at indføre gruppefritagelser på. Horisontal støtte, der er underlagt EF- rammebestemmelser, f. eks. støtte til forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, miljøbeskyttelse og energibesparelser, gives i reglen af medlems staterne i fuld overensstemmelse med de kriterier, Kommissionen har offentliggjort. Den femte oversigt viser endvidere, at denne støttes omfang er begrænset. Man kunne derfor forestille sig en forenkling af tilsynsprocedurerne inden for disse områder. Dermed ville Kommissionen få lejlighed til at frigøre ressourcer til behandling af større sager med størst konkurrencefordrejning. Kommissionen har desuden udpeget visse former for støtte i visse sektorer, som er af lokal karakter og ubetydelige, som velegnede til brug af gruppefritagelser. Disse sektorer vil Kommissionen behandle i et særskilt forslag. 3. 1. Effektivitetsfordele ved gruppefritagelser Gruppefritagelser ville gøre det muligt for Kommissionen at erklære kategorier af støtte for forenelig med fællesmarkedet og fritage medlemsstaterne fra anmeldelses pligten. Dette ville gøre Kommissionens statsstøttekontrol mere effektiv ved at fritage Kommissionen fra at skulle behandle anmeldelser af både støtteordninger og individuelle støttetildelinger i en situation, hvor den modtager en lang række anmeldelser om at tildele eller omlægge støtte, der er forenelig med fællesmarkedet, fordi den opfylder de kriterier for forenelighed, Kommissionen selv har opstillet. Udstedelse af gruppefritagelser, der fritager medlemsstaterne fra anmeldelsespligten i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3, i forbindelse med denne form for støtte forekommer derfor at være begrundet. „ 3. 2. Større gennemsigtighed muliggør decentralisering af kontrollen statsstøtte Indførelse af gruppefritagelser vil give klare lovtekster med direkte virkning. Dette vil øge gennemsigtigheden og gøre statsstøttekontrollen mere forudsigelig. Dermed vil muligheden for yderligere statsstøttekontrol udført på nationalt plan af de nationale myndigheder, domstole eller statsrevisorer blive forbedret. Desuden vil borgerne fa lejlighed til at klage til de nationale domstole, når de har mistanke om, at SEK(96) 1752 af 2. oktober 1996. itøffe udbetalt udec anmeldelse ikke opfylder betingelserne for fritagelse i ^uppefritagelsestbrordningerne. 3. 3. Kommissionen som uafhængig dommer Kommissionen har lang erfaring med statsstøttekontrol. Den har udviklet en konsekvent praksis med vurderinger af støttes forenelighed og har desuden lang erfaring med, at medlemsstaterne overholder de kriterier, den har offentliggjort. Kommissionen har nu opnået en sådan ekspertise, at den er i stand til at udarbejde gruppefritagelser, der erklærer støtte for forenelig, uden at den skal anmeldes. Kommissionen vil fortsat være uafhængig dommer ved kontrollen af statsstøtte, da det er Kommissionen, der fortsat vil fastlægge de nøjagtige kriterier for støttes forenelighed med fællesmarkedet. På grund af de særlige beføjelser traktaten giver Kommissionen til at træffe afgørelse om statsstøttes forenelighed og Kommissionens erfaring med at udøve disse beføjelser, forekommer dette at være den mest passende løsning. 3. 4. Kontrolforanstaltninger Det er vigtigt at bemærke, at en sådan forenkling ikke vil svække kontrollen med statsstøtte. For det første vil Kommissionen fastlægge lofter for, hvornår støttebeløb er omfattet af gruppefritagelsernes anvendelsesområde. Medlemsstaterne vil dermed skulle anmelde store støtteprojekter enkeltvis. For det andet vil Kommissionen indføre en tilsynsordning, der vil give den fuldt kendskab til medlemsstaternes anvendelse af gruppefritagelserne. Da medlemsstaterne vil skulle indsamle og lagre oplysninger, og Kommissionen kan stille specifikke spørgsmål om anvendelsen af gruppefritagelsesforordningerne, vil den fortsat kunne behandle klager fra konkurrenter effektivt. Resultatet af indførelsen af gruppefritagelser i statsstøtte kontrollen vil blive et system med følgende kendetegn: - for den støtte, der er omfattet af gruppefritagelsen: mere effektiv kontrol uden at gøre betingelserne for forenelighed strengere end i dag - for anden støtte: en strengere og mere effektiv kontrol. 3. 5. Opretholdelse af retningslinjer og rammebestemmelser Kommissionen vil opretholde retningslinjer og rammebestemmelser både med hensyn til støtte, hvor man ikke påregner gruppefritagelser, og i passende tilfælde med hensyn til støtte på områder, der er omfattet af bemyndigelsesforordningen, men som ikke vil blive fritaget for anmeldelse ved en gruppefritagelse. Det kan f. eks. være tilfældet, hvis støtten overskrider lofterne i gruppefritagelserne (artikel 1, stk. 3, litra a)) eller er direkte udelukket fra forordningen (artikel 1, stk. 3, litra b)). I sådanne tilfælde må Kommissionen foretage en individuel undersøgelse af støtten efter en anmeldelse. Rammebestemmelser og retningslinjer har derfor stadig en rolle som for støtte. Kommissionen vil sørge for, at sådanne retningslinjer og rammebestemmelser udarbejdes i en form, der gør dem forenelige med Kommissionens gruppe fritagelsesforordninger for at få et sammenhængende regelsæt. for Kommissionens holdning til denne form indikatorer 4. BEMYNDIGELSESFORORDNINGENS ANVENDELSESOMRÅDE OG INDHOLD Kommissionen foreslår, at man udsteder en forordning, der kan danne retsgrundlag for og ramme om Kommissionens udstedelse af individuelle gruppefritagelses forordninger. Forslaget vil ikke ændre den institutionelle balance, der er fastsat i traktaten på statsstøtteområdet, og dermed Kommissionens kompetence til at afgøre, om støtte er forenelig med fællesmarkedet. Forslaget vil indføre et nyt instrument, der giver Kommissionen mulighed for på forhånd at afgøre, om statsstøtte, der opfylder de betingelser, den har fastsat i fritagelsesforordningerne, er forenelig. Forordningen definerer, for hvilke støttekategorier Kommissionen har bemyndigelse til at udstede gruppefritagelser. Kommissionen koncentrerer sit forslag om de støttekategorier, den har lang erfaring med, og hvor der er tale om konsekvent praksis for vurdering af støttes forenelighed. Der vil fortsat være anmeldelsespligt for al støtte, der falder uden for anvendelses området for gruppefritagelserne. Forordningen fastsætter de parametre, Kommissionen skal anvende ved definitionen af en fritagen kategori, samt andre betingelser, Kommissionen kan stille for en gruppefritagelse. Den for udstedelse af fastlægger desuden procedurerne gruppefritagelser. Som det fremgår af nedenstående parametre, vil de påtænkte gruppefritagelsers indfaldsvinkel og indhold være præget af gældende praksis. Kommissionen vil bruge sin store erfaring, der kommer til udtryk i de eksisterende rammebestemmelser og meddelelser, som udgangspunkt for udarbejdelsen af gruppefritagelser og give de nugældende regler og den indhentede erfaring en passende retlig form. 4. 1 Støttekategorier 4. 1. 1. Støtte omfattet af rammebestemmelser og meddelelser Forordningen foreslår at inddrage støttekategorier, hvis forenelighed med fælles markedet, som den kommer til udtryk i Kommissionens rammebestemmelser og retningslinjer, Kommissionen har lang erfaring i at vurdere. Således skulle Kommis sionen have bemyndigelse til at udstede forordninger om støtte til: - små og mellemstore virksomheder3 - forskning og udvikling4 - miljøbeskyttelse5 - beskæftigelse og uddannelse6 Som eksempel på de nugældende regler se: Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (SMV), EFT C 213 af 19. august 1992, s. 2, ændret i 1996, EFT C 68 af 6. marts 1996, s. 9. Som eksempel på de nugældende regler se: EF-rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling, EFT C 45 af 17. februar 1996, s. 5. Som eksempel på de nugældende regler se: Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse, EFT C 72 af 10. marts 1994, s. 3. - støt: s i overensstemmelse med de kort, Kommissionen har godkendt7 for tildeling af regionalstøtte i de enkelte medlemsstater. 4. L 2. De minimis-støtte Forslaget til forordning indeholder bestemmelser om, at Kommissionen også kan udstede en forordning, der fritager støtte under et vist loft for anmeldelsespligten8. 4. 1. 3. Eksportstøtte og eksportkredit Forslaget til forordning giver desuden Kommissionen bemyndigelse til at udstede forordninger, der fritager følgende kategorier fra anmeldelsespligten: - eksportkreditforsikring for ikke-afhændelige risici i det omfang, de er harmoniseret af Rådets direktiver9 - eksportkredit, herunder til betinget støtte, i det omfang den er omfattet af præcise regler i aftaler, EF har indgået10. 4. 2. Fritagelsesteknikker Forslaget til forordning fastsætter betingelser og lofter, der skal specificeres i alle Kommissionens gruppefritagelsesforordninger. De vedrører: - de tilladte støtteformål - kategorier af støttemodtagere - lofter udtrykt enten som støtteintensitet i forhold omkostninger eller maksimale støttebeløb tilsynsbetingelser. - til de støtteberettigede Som eksempel på de nugældende regler se: Retningslinjer for beskæftigelsesstøtte, EFT C 334 af 12. december 1995, s. 4. Kommissionen er i færd med at udarbejde nye rammebestemmelser for regionalstøtte, som forventes at blive vedtaget i 1997. Som eksempel på de nugældende regler se: Meddelelse fra Kommissionen om de minimis- støtteordninger, EFT C 68 af 6. marts 1996, s. 9. ' Der findes allerede lovgivning på dette område: Rådets direktiv 70/509/EØF (EFT L 254 af 23. november 1970, s. 1) om indførelse af en fælles kreditforsikringspolice for mellem- og langfristede eksportforretninger med offentlige købere, som ændret ved Rådets afgørelse af 1. januar 1973 (EFT L2 af 1. januar 1973, s. 1) om tilpasning af dokumenter vedrørende de nye medlemsstaters tiltrædelse af De Europæiske Fællesskaber og Rådets direktiv 70/51 O/EØF (EFT L 254 af 23. november 1970, s. 1) om indførelse af en fælles kreditforsikringspolice for mellem- og langfristede eksportforretninger med private købere, som ændret ved ovennævnte rådsafgørelse af 1. januar 1973. Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til Rådets direktiv om harmonisering af de vigtigste bestemmelser vedrørende eksportkreditforsikring for mellem- og langfristede eksport forretninger, der skal erstatte ovennævnte direktiver ôg ovennævnte afgørelse. 10 EF har tilsluttet sig OECD-arrangementet om anvendelse af visse retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter (konsensus). Disse betingelser og lofter vil blive fastsat på baggrund af erfaringen med de betingelser og lofter, der anvendes i eksisterende retningslinjer og ramme bestemmelser. Forslaget til forordning vil desuden bemyndige Kommissionen til at yderligere betingelser og lofter, som Kommissionen kan specificere fritagelsesforordning, feks. : indføre i en - yderligere betingelser for at betragte den støtte, der fritages af en sådan forordning, som forenelig lofter for anmeldelse af individuelle støttetildelinger - - udelukkelse af visse sektorer fra en sådan forordnings anvendelsesområde - betingelser for kumulering af støtte. 4. 3. Tilsyn med støtte, der er fritaget for anmeldelse Brug af gruppefritagelser vil ikke medføre en svækkelse af kontrollen med støtte, der er fritaget for anmeldelse. Kommissionen er fortsat en uafhængig dommer, der beskytter de klagende og andre parters interesser. For at Kommissionen kan opfylde sin forpligtelse til at sikre sig, at medlemsstaterne ikke yder støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet, indfører den detaljerede rapporteringsbestemmelser i sine forordninger om anvendelse af gruppefritagelserne. For det første skal medlemsstaterne lette tilsynet med anvendelsen af gruppe fritagelserne ved at indføre et effektivt system til løbende at registrere og lagre relevante oplysninger om anvendelse af gruppefritagelserne, dvs. hvornår der oprettes fritagne støtteordninger, og hvornår en støttemodtager får tildelt støtte. Kommissionen vil om nødvendigt bistå medlemsstaterne med at indføre et sådant system med henblik på at løse de tekniske problemer og indføre et system, der er kompatibelt på EU-plan. For det andet skal medlemsstaterne forsyne Kommissionen med oplysninger om anvendelse af gruppefritagelserne i maskinlæsbar form og i et format, der svarer til Kommissionens specifikke krav. Kommissionen vil søge at gøre sine oplysningsbehov forenelige med dem, der allerede findes (feks. fælles anmeldelse og rapportering). Den mængde oplysninger, der i øjeblikket kræves, forekommer at være passende til, at Kommissionen kan udøve sin kontrol. Endvidere er den indlysende fordel ved at harmonisere rapporteringsbehovene, at medlemsstaternes arbejdsbyrde vil blive begrænset. For det tredje vil medlemsstaterne af hensyn til en passende grad af gennemsigtighed skulle offentliggøre relevante oplysninger om deres anvendelse af gruppefritagelserne i deres statstidende. Kommissionen mener, at offentliggørelse, der svarer til den "cartouche", der i øjeblikket offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende, serie C, ville være tilstrækkelig. Desuden skal enhver interesseret kunne få yderligere oplysninger om anvendelsen af gruppefritagelserne fra de myndigheder, der har ansvaret for registrering af oplysningerne. For det fjerde vil Kommissionen lagre oplysningerne fra medlemsstaterne i en database. Denne database skal stilles til rådighed for alle medlemsstater, der skal have adgang til dens indhold. Ud over at lette Kommissionens kontrol med anvendelsen af gruppefritagelserne kan disse oplysninger bruges som grundlag for en årlig drøftelse og vurdering i Det Rådgivende Udvalg, som oprettes i henhold til denne forordning. For det femte skal medlemsstaterne på Kommissionens anmodning når som helst forelægge alle oplysninger om støtte, der er fritaget i medfør af gruppefritagelserne, for at give dem mulighed for at foretage sin supplerende kontrol og eventuelt kontrollere, at gruppefritagelserne er anvendt korrekt. 4. 4. Procedurer forordninger for vedtagelse af Kommissionens gruppefritagelses Forslaget til forordning fastlægger en procedure, Kommissionen skal følge ved udstedelsen af sine forordninger om fritagelse af kategorier af støtte. Forslaget indeholder bestemmelser om oprettelse af et rådgivende udvalg, der skal høres inden offentliggørelse af et udkast til Kommissionens forordning, og inden en sådan forordning vedtages. Der rindes en lignende procedure for konkurrencereglerne for virksomheder11 på grundlag af traktatens artikel 87 og forordning nr. 17. Forslaget til forordning indeholder desuden bestemmelser om høring af interesserede parter. Kommissionen underretter Det Rådgivende Udvalg om de interesserede parters holdning inden vedtagelse af en kommissionsforordning. i forbindelse med høringen af udvalget Oprettelsen af Det Rådgivende Udvalg er ikke ensbetydende med, at man opgiver de multilaterale møder om statsstøtte. De vil fortsat spille en rolle som supplement til Det Rådgivende Udvalgs opgaver. Kommissionen vil fortsætte den praksis, der er udviklet på de multilaterale møder, nemlig at drøfte alle forslag detaljeret, tage videst muligt hensyn til medlemsstaternes kommentarer og fortsat søge at nå til enighed, når det er muligt. Kun med hensyn til de specifikke opgaver, Det Rådgivende Udvalg får overdraget i henhold til artikel 9 (dvs. høring inden offentliggørelse og vedtagelse af en kommissionsforordning og drøftelse og evaluering af de oplysninger, medlemsstaterne forelægger i henhold til artikel 4) vil det have en specifik rolle at udføre, og de multilaterale møder vil ikke blive direkte inddraget. Kommissionen vil desuden fortsat være rede til bilaterale drøftelser efter opfordring fra en medlemsstat. 5. FORSLAGET Kommissionen foreslår, at Rådet udsteder vedlagte forordning, som giver Kommissionen bemyndigelse til at udstede forordninger som beskrevet ovenfor. sådanne Denne bemyndigelsesforordning forordninger og kræver dermed ikke yderligere specifikke kommentarer. standardudformningen følger af 11 Rådets forordning nr. 19/65/EØF af 2. marts 1965 om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85, stk. 3, på kategorier af aftaler og samordnet praksis, EFT 36 af 6. marts 1965, s. 533 (den danske specialudgave: 1. serie (65-66), s. 31). FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING (EF) OM ANVENDELSE AF EF-TRAKTATENS ARTIKEL 92 OG 93 PÅ VISSE FORMER FOR HORISONTAL STATSSTØTTE RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 94, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) (6) I henhold til EF-traktatens artikel 94 kan Rådet udstede de fornødne forordninger med henblik på anvendelsen af artikel 92 og 93, og især fastlægge betingelser for anvendelsen af artikel 93, stk. 3, og de former for støtte, som skal være undtaget fra denne fremgangsmåde; i henhold til EF-traktaten er det Kommissionen, der har hovedansvaret for vurde ring af forenelighed; Kommissionen har anvendt artikel 92 og 93 i talrige beslutninger og har desuden bekendtgjort sin politik i en række meddelelser; i lyset af Kommissionens store erfaring med anvendelsen af artikel 92 og 93 og de generelle tekster, Kommis sionen har udgivet for at uddybe disse bestemmelser, bør Kommissionen for at sikre effektivt tilsyn og forenkle administrationen have bemyndigelse til - gennem forordninger på områder, hvor den har tilstrækkelig erfaring til at fastlægge generelle kriterier for forenelighed - at erklære, at visse kategorier af støtte er forenelige med fællesmarkedet i medfør af en eller flere af bestemmelserne i EF- traktatens artikel 92, stk. 2 og 3, og ikke omfattet af proceduren efter artikel 93, stk. 3; gruppefritagelsesforordninger vil øge gennemsigtigheden og retssikkerheden og kan anvendes direkte af de nationale domstole, dog uden at foregribe traktatens artikel 5 og 177; Kommissionen bør ved udstedelsen af forordninger om fritagelse af støttekate gorier for anmeldelsespligten i henhold til artikel 93, stk. 3, specificere støttens formål, kategorierne af støttemodtagere og de lofter, der begrænser den fritagne støtte til en vis maksimal støtteintensitet i forhold til de støtteberettigede omkostninger eller et maksimalt støttebeløb, for at sikre, at den støtte, der er omfattet af denne forordning, er forenelig med fællesmarkedet; Kommissionen bør ved udstedelsen af forordninger om fritagelse af støtte kategorier fra anmeldelsespligten i henhold til artikel 93, stk. 3, stille yderligere betingelser for at sikre, àt den støtte, der er omfattet af denne forordning, er forenelig med fællesmarkedet; (7) (8) (9) (10) d^t kan være påkrævet at fastsætte lofter eller indføre andre passende betingelser for anmeldelse af individuelle tildelinger af støtte for at give Kommissionen lejlig hed ti! i de enkelte tilfælde at undersøge virkningerne af visse former for støtte på konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne og vurdere dens forenelighed med fællesmarkedet; Kommissionen bør af hensyn til det indre markeds udvikling og funktion have bemyndigelse til gennem en forordning at fastslå, at en støttetildeling ikke opfylder kriterierne i artikel 92, stk. 1, og derfor er fritaget fra anmeidelsesproceduren i artikel 93, stk. 3, hvis støtten til den samme virksomhed i en given periode ikke overstiger et bestemt beløb; det er påkrævet at udelukke de fleste kategorier af støtte, der de jure eller de facto er betinget af eksportresultater, hvad enten dette er den eneste betingelse eller en idet sådan støtte må forventes at påvirke samhandelen mellem af flere, medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet i et omfang, der strider mod den fælles interesse, når støtten ikke er omfattet af harmoniseringsdirektiver eller internationale aftaler; i overensstemmelse med artikel 93, stk. 1, er Kommissionen forpligtet til sammen med medlemsstaterne at føre løbende tilsyn med alle eksisterende støtteordninger; med henblik herpå og for at sikre størst mulig gennemsigtighed og passende kontrol bør Kommissionen sørge for indførelse af et pålideligt system til registrering og lagring af oplysninger om anvendelse af Kommissionens forordninger, som alle medlemsstater har adgang til, og for at den modtager alle de oplysninger fra medlemsstaterne om udbetaling af støtte, der er fritaget for anmeldelse, der er nødvendige for at opfylde denne forpligtelse, og som kan drøftes og evalueres sammen med medlemsstaterne i det rådgivende udvalg; i denne forbindelse kan Kommissionen desuden anmode om at få adgang til oplys ninger, der er nødvendige for en effektiv undersøgelse; (11) kontrollen med tildeling af støtte omfatter faktiske, retlige og økonomiske spørgs mål af yderst kompleks karakter, der varierer meget i et miljø i konstant udvikling; Kommissionen bør derfor regelmæssigt overveje, hvilke støttekategorier der skal være fritaget for anmeldelsespligten; Kommissionen skal kunne ophæve eller ændre kommissionsforordninger udstedt i medfør af denne forordning, når situa tionen har ændret sig med hensyn til nogle af de forhold, der lå til grund for udste delsen, eller når fællesmarkedets funktion eller gradvise udvikling kræver det; (12) Kommissionen skal i nært og konstant samarbejde med medlemsstaterne præcist kunne definere forordningernes anvendelsesområder og de tilhørende betingelser; for at fremme samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaternes kompe tente myndigheder bør der oprettes et rådgivende udvalg om statsstøtte, der skal høres, inden Kommissionen udsteder forordninger i medfør af denne forordning - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: ytO Artikel 1 Gruppefritagelser Kommissionen kan ved en forordning udstedt 1. i overensstemmelse med procedurerne i denne forordnings artikel 9 og EF-traktatens artikel 92 erklære, at følgende kategorier af støtte er ikke omfattet af anmeldelsespligten i artikel 93, stk. 3: fællesmarkedet og forenelige med a) kategorier af støtte til : små og mellemstore virksomheder forskning og udvikling i) ii) iii) miljøbeskyttelse iv) beskæftigelse og uddannelse b) c) d) støtte tildelt i overensstemmelse med det kort, Kommissionen har godkendt for tildeling af regionalstøtte i hver medlemsstat eksportkreditforsikring harmoniseret af EF-lovgivning for ikke-afhændelige risici i det omfang, den er eksportkredit, herunder til bunden bistand, hvis den er underlagt præcise regler i aftaler, Fællesskabet deltager i. Kommissionens forordninger som omhandlet i stk. 1 skal for hver enkelt støtte 2. kategori blandt andet indeholde angivelse af: a) b) c) d) 3. a) b) c) d) støttens formål kategorier af støtteberettigede lofter fastsat enten som støtteintensitet i forhold til støtteberettigede omkostninger eller som maksimale støttebeløb tilsynsvilkårene i henhold til artikel 4. Kommissionens forordninger som omhandlet i stk. 1 kan endvidere blandt andet: fastsætte lofter eller andre betingelser for anmeldelse af individuelle støttetilde linger udelukke visse sektorer fra en sådan forordnings anvendelsesområde indføre betingelser for kumulering af støtte indføre yderligere betingelser for godkendelse af støtte, der fritages i medfør af en sådan forordning. M Artikel 2 De minimis Kommissionen kan ved en forordning udstedt 1 i overensstemmelse med procedurerne i denne forordnings artikel 9 beslutte, at af hensyn til det indre markeds udvikling og funktion opfylder en støttetildeling ikke alle kriterierne i artikel 92, stk. 1, og er derfor fritaget for anmeldelsespligten i artikel 93, stk. 3, hvis støtten til den samme virksomhed i en given periode ikke overstiger et vist beløb. Medlemsstaterne forelægger på Kommissionens opfordring til enhver tid alle 2. ønskede supplerende oplysninger om støtte, der er fritaget i medfør af stk. 1. Artikel 3 Eksportstøtte Ud over eksportkreditforsikring og eksportkredit som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra c) og d), gælder fritagelserne i denne forordning ikke støtte, der de jure eller de facto er betinget af eksportresultater, hvad enten dette er den eneste betingelse eller en af flere. Artikel 4 Tilsyn Ved udstedelsen af forordninger i medfør af artikel 1 skal Kommissionen udstede 1. detaljerede regler for medlemsstaternes tilsyn med støtte, der er fritaget fra anmeldelse i medfør af sådanne forordninger. Tilsynet skal mindst bestå af et krav om, at medlemsstaterne: løbende registrerer og lagrer alle relevante oplysninger om anvendelsen af a) gruppefritagelserne mindst en gang om året forelægger Kommissionen oplysninger om anvendelse af b) gruppefritagelserne i maskinlæsbar form og i overensstemmelse med Kommissionens specifikke krav. 2. Medlemsstaterne skal løbende offentliggøre et resumé af de oplysninger, der omhandles i stk. 1, litra a), i deres nationale statstidende og på opfordring give alle interesserede parter af gruppefritagelserne. relevante oplysninger om anvendelsen adgang til Kommissionen skal stille de oplysninger, der omhandles i stk. 1, litra b), til 3. rådighed for alle medlemsstater. Medlemsstaterne forelægger på Kommissionens opfordring til enhver tid alle 4. ønskede supplerende oplysninger om støtte, der er fritaget i medfør af artikel 1. En gang om året drøfter og evaluerer Kommissionen og medlemsstaterne i det 5. rådgivende udvalg de oplysninger, der omhandles i stk. 1, litra b). il Artikel 5 Forordningernes gyldighedsperiode og ændringer af forordningerne 1. Forordninger udstedt i medfør af artikel 1 og 2 gælder i en bestemt periode. 2. De kan ophæves eller ændres, når omstændighederne har ændret sig med hensyn til nogle af de forhold, der var afgørende for udstedelsen, eller når fællesmarkedets gradvise udvikling eller funktion kræver det. Artikel 6 Evalueringsrapport Senest fem år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen Europa- Parlamentet og Rådet en rapport om, hvordan den rungerer. Artikel 7 Høring af de interesserede parter Når Kommissionen har til hensigt at udstede en forordning, offentliggør den et udkast for at give alle berørte personer og organisationer lejlighed til at fremsætte deres bemærk ninger inden for en rimelig frist, som Kommissionen fastsætter, men som er mindst en måned. Artikel 8 Rådgivende udvalg Der oprettes et rådgivende udvalg for statsstøtte, herefter benævnt "Det Rådgivende Udvalg repræsentanter og Kommissionens repræsentant som formand. for Statsstøtte". Det består af medlemsstaternes Artikel 9 Høring af det rådgivende udvalg 1. a) b) Kommissionen hører Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte: inden den offentliggør et udkast til forordning, og inden den udsteder en forordning. 2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal iværksættes. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden fastsætter i forhold til sagens hastende karakter, om nødvendigt efter afstemning. Udtalelsen skal medtages i mødereferatet; endvidere har hver medlemsstat ret til at 3. fa sin holdning anført i mødereferatet. Kommissionen tager videst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter 4. udvalget om, hvordan dens udtalelse er blevet inddraget. 5 a i \ Artikel JO Afsluttende bestemmelser Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fælles skabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i alle medlems stater. Udfærdiget i Bruxelles, den Ki ISSN 0254-1459 KOM(97) 396 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 06 Katalognummer : CB-CO-97-396-DA-C ISBN 92-78-23257-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: 97/793/EG: Kommissionens beslut av den 15 juli 1997 om att ålägga Tyskland att inkomma med alla dokument, upplysningar och uppgifter om omstruktureringen av SHB Stahl- und Hartgußwerke Bösdorf AG, Sachsen, och om beviljade stöd (C 9/97 f.d. NN 2/97 och N 645/96) (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Germany
Lower Saxony
State aid
aid for restructuring
exchange of information
infringement procedure (EU)

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 2573/97 by Bill MILLER to the Commission. Enlargement of the Union

eurovoc_concepts:
European treaties
enlargement of the Union
institutional reform
intergovernmental conference (EU)

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 82/109 Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1997) Tehokkaat valvontaja¤rjestelma¤t ja¤senvaltioissa varmistavat laajalti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunni- oittamisen seka¤ sisa¤isten muutoksenhakukeinojen avulla etta¤ ja¤senvaltioiden kauan sitten ratifioimalla Euroopan ihmisoikeussopimuksella toteutettujen menetelmien kautta. (98/C 82/180) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2573/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Bill Miller (PSE) (15. heina¤kuuta 1997) Aihe: Unionin laajentuminen Onko komissio samaa mielta¤ siita¤, etta¤ se seikka, ettei Amsterdamin perussopimukseen saatu tehtya¤ institutionaalista uudistusta, viiva¤stytta¤a¤ unionin laajentumista? Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (10. syyskuuta 1997) Amsterdamin sopimukseen johtaneen hallitustenva¤lisen konferenssin saattaminen pa¤a¤to¤kseen kesa¤kuussa avasi tien laajentumisprosessin ka¤ynnista¤miselle (Amsterdamin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan pa¤a¤telma¤t). Sopimukseen liitetyn instituutioita koskevan po¤yta¤kirjan mukaisesti seuraavaa laajentumista on edelletta¤va¤ a¤a¤nten uudenlaisen painottamisen lisa¤ksi komission ja¤senten ma¤a¤ra¤n va¤henta¤minen yhteen kutakin ja¤senvaltiota kohti. Instituutioiden huomattavien uudistusten on lisa¤ksi edelletta¤va¤ laajentumista, joka koskee yli viitta¤ uutta ja¤senvaltiota. Na¤iden uudistusten toteuttamiseksi ka¤ynnisteta¤a¤n uusi hallitustenva¤linen konferenssi. Komission ehdotti Agenda 2000 -tiedonannossaan liittymisneuvottelujen aloittamista kuuden hakijamaan kanssa seka¤ uuden hallitustenva¤lisen konferenssin kutsumista koolle mahdollisimman pian vuoden 2000 ja¤lkeen toteuttamaan ne institutionaaliset uudistukset, jotka ovat tarpeen ennen tosiasiallista laajentumista. Edella¤ olevasta seuraa, etta¤ tarvittavien institutionaalisten uudistusten toteuttaminen monimutkaistaa laajentu- misprosessia, mutta ei va¤ltta¤ma¤tta¤ viiva¤styta¤ sita¤. (98/C 82/181) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2575/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (24. heina¤kuuta 1997) Aihe: Euroopan ympa¤risto¤keskuksen (EEA:n) henkilo¤kunta ja tyo¤ EEA:n toiminta on luonteeltaan hyvin tarkoin ma¤a¤riteltya¤ ja sen tehta¤va¤t ovat puhtaasti neuvoa-antavia kuten myo¤s lehtisessa¤ (cid:148)Putting Information to work(cid:148), jonka se julkaisi vuonna 1995, mainitaan. Ta¤sta¤ huolimatta on na¤hta¤vissa¤, etta¤ ta¤ssa¤ keskuksessa tyo¤skenteleva¤a¤ henkilo¤kuntaa on huomattavasti lisa¤tty, ja myo¤s ennakkoarviot talousarviosta vuodelle 1997 ja 1998 vaikuttavat korkeilta. Haluaisin saada tieta¤a¤ Euroopan komissiolta, joka valvoo mainittua keskusta: Miksi EEA on pyyta¤nyt, etta¤ sen henkilo¤kuntaa lisa¤tta¤isiin vuonna 1997, milla¤ tavoin henkilo¤kunta jakautui kansalaisuuksittain ja mita¤ tieteellista¤ tyo¤ta¤ sen on tarkkaan sanoen tarkoitus tehda¤?


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1357/97 DER KOMMISSION vom 15. Juli 1997 zur Festsetzung der in den Sektoren Geflügelfleisch und Eier sowie für Eieralbumin geltenden repräsentativen Einfuhrpreise und Zusatzzölle sowie zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1484/95

eurovoc_concepts:
import
originating product
poultrymeat
representative price
third country