eurovoc_concepts:
approximation of laws
free movement of goods
inland waterway
inland waterway transport
transport of dangerous goods

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 07. 1997 KOM(97) 367 lopull. 97/0193 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI aluksilla suoritettavia vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Ai ESIPUHE Tämän ehdotuksen päätarkoituksena on yhtenäistää vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia koskevia kansallisia rinnakkaisesti tiekuljetuksista annettujen (direktiivi 94/55/EYi) ja rautatiekuljetuksille ehdotettujen (direktiivi 96/49/EY2) säädösten kanssa. Yhdenmukaistamalla sääntöjä edelleen pyritään ja kansainvälisiä sääntöjä parantamaan kuljetusten turvallisuutta, takaamaan rehellinen kilpailu sekä helpottamaan kuljetuksia. Ehdotettu direktiivi on myös vastaus neuvoston pyyntöön, joka koski vaarallisia aineita kuljettavien sisävesialusten miehistöjen koulutusvaatimuksia. Kysymys nousi esille keskusteluissa, joita käytiin annettaessa direktiiviä tavara- ja matkustajaliikenteen kansallisten pätevyyskirjojen myöntämisperusteiden harmonisoinnista. B. YLEINEN JOHDANTO Vaarallisten aineiden kansainvälisiä sisävesikuljetuksia säätelee nykyisin kaksi säännöstöä, jotka ovat joko oikeusvaikutukseltaan tai maantieteelliseltä soveltamisalaltaan rajattuja. Nämä ovat YK:n Euroopan talouskomission (ECE) antama vaarallisten aineiden kansainvälisiä sisävesikuljetuksia koskeva suositus (ADN) ja Reinin navigaation keskuskomission (CCNR) vahvistama Reinin vaarallisten aineiden kuljetuksia koskeva määräys (ADNR). ADNR-sopimuksen sopimuspuolet ovat Belgia, Ranska, Saksa, Alankomaat ja Sveitsi. 1 Neuvoston direktiivi 94/55/EY, annettu 21 päivänä marraskuuta 1994, vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL N:o L 319, 12. 12. 1994, s. 7). Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/86/EY (EYVL N:o L 335, 24. 12. 1996,s. 43). 2 Neuvoston direktiivi 96/49/EY, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lähentämisestä (EYVL N:o L 235, 17. 9. 1996, s. 25). Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/87/EY (EYVL N:oL 335, 24. 12. 1996, s. 45). lainsäädännön -2 Vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia koskevien teknisten määräysten sisällöstä käytyjen, useita vuosia kestäneiden keskustelujen jälkeen ECE:n sisämaankuljctuksista vastaava komitea (ITC) sopi viimein, että ADN:n teksti olisi saatettava ajan tasalle ADNR:n vaatimusten mukaiseksi. Työn tehtäväkseen saanut ECE:n työryhmä on sittemmin saanut tämän tehtävän suoritetuksi, ja näin ollen tarkistetun ADN-suosituksen liitteet voidaan oheistaa tähän ehdotukseen. Lisäksi ECE päätti tammikuussa 1995 perustaa työryhmän laatimaan Euroopan laajuista sopimusta, jolla ADN-suositukseilc annettaisiin virallinen oikeudellinen asema. Asiantuntijatasolla tehtävä työ saataneen päätökseen vuoden 1998 alkuun mennessä. Jos sopimusosapuolet hyväksyvät ehdotetun ADN-sopimuksen, uusi sopimus korvaa ADN- suosituksen. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että jo nykyään on olemassa oikeudellisesti sitovat yleiseurooppalaiset välineet vaarallisten aineiden tiekuljetuksia (ECE:n ADR-sopimus) ja rautatiekuljetuksia (vaarallisten aineiden kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevat RID- määräykset, jotka on julkaistu kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen COTIF:n lisäyksen B liitteessä 1) varten. ADN-suositus kattaa ainoastaan vaarallisten aineiden sisävesikuljetukset jäsenvaltioiden välillä. Näin ollen tällaisten aineiden kuljetus sisävesitse tietyn maan sisällä jää suosituksen soveltamisalan ulkopuolelle. ADNR-määräystä puolestaan sovelletaan vain Reinillä. Tämän ehdotuksen tavoitteena on sen vuoksi taata: - sama turvallisuuden taso sekä jäsenvaltioiden sisäisissä että niiden välisissä kuljetuksissa soveltamalla ADN:ää molemmissa tapauksissa ja - EY:n sääntöjen ja kansainvälisesti sovittujen standardien yhtenäisyys. -3 Eri maissa säännöt ovat kehittyneet eri tavoin. Koska vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole olemassa, tällaisten aineiden kuljetuksia koskevat turvatasovaatimukset vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Käytännössä nämä eroavuudet merkitsevät sitä, että koko yhteisön alueella ei voida taata yhtäläistä ja riittävän korkeaa suoja- ja turvatasoa. Tämä puolestaan merkitsee muun muassa sitä, että lisävarusteet tai -menettelyt, joita vaaditaan yhdessä jäsenvaltiossa suoritettavissa kuljetuksissa ja jotka ovat osoittautuneet turvallisuutta parantaviksi, eivät välttämättä ole pakollisia muissa jäsenvaltioissa. Edellä mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi olisi luotava yhtenäiset ja koko yhteisön alueella sovellettavat turvallisuusmääräykset vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia varten. Sen vuoksi komission aikomuksena on vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevien komission poliittisten päämäärien mukaisesti sekä neuvoston aiempiin, vaarallisten aineiden tiekuljetuksia (direktiivi 94/55/EY) ja rautatiekuljetuksia (direktiivi 96/49/EY) koskeviin toimiin liittyen antaa sisävesiä koskeva kehysdirektiivi, jonka avulla voidaan varmistaa, että maiden sisäisiä kuljetuksia koskevat säännöt ovat tulevaisuudessa yhtenäisiä kansainvälisissä kuljetuksissa sovellettavien sääntöjen kanssa. Lisäksi kun neuvosto keskusteli komission ehdotuksesta direktiiviksi sisävesiväylien tavara- ja matkustajaliikenteen kansallisten pätevyyskirjojen myöntämisperusteiden harmonisoinnista yhteisössä (direktiivi 96/50/EY3), komissiota pyydettiin neuvoston antamassa lausunnossa antamaan mahdollisimman pian ehdotus direktiiviksi vaarallisia aineita kuljettavien alusten miehistöjen koulutusvaatimuksista. Neuvoston pyyntö voitaisiin täyttää parhaiten ehdotetulla kehysdirektiivillä vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksista. Sisävesikuljetusten miehistöjen koulutusvaatimuksista on jo määrätty ADN-suosituksen liitteissä (reunanumero 10 315). 3 EYVL N:oL 235, 17. 9. 1996, s. 31 4- Koska nämä liitteet ovat myös ehdotetun direktiivin säännösten liitteinä, ne siirtyvät ilman eri toimenpiteitä osaksi yhteisön oikeutta. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta muuttaa näitä liitteitä tarpeen vaatiessa siten, että ne ovat tulevaisuudessa yhteisön parhaan käytännön mukaisia. Edellä esitetyt tavoitteet saavutetaan parhaiten tekemällä ADN:n säännöistä velvoittavia paitsi jäsenvaltioiden välisten vaarallisten aineiden sisävesikuljetusten myös tällaisten aineiden tietyn jäsenvaltion sisällä suoritettavien kuljetusten osalta. Yksi ilmeinen hyöty ADN:n käyttämisestä yhdenmukaistamisen perustana on, että yhteisön säännöt ovat tällöin samat kuin kansainväliset säännöt. Itse asiassa kyseessä on yksinkertaistamistoimenpide, joka vaatii jäsenvaltioilta vain vähän lisälainsäädäntöä tai hallinnollisia toimenpiteitä. Tavoitteena on luoda yhdenmukaistettu säännöstö, jota voidaan soveltaa yhtenäisesti koko yhteisön alueella yhtenäismarkkinoiden vaatimusten mukaisesti. ADN:n käytön lisähyötynä on, että samoja standardeja käytettäisiin myös Keski- ja Itä- Euroopassa. Yhteisö on tehnyt assosiointisopimukset tiettyjen Keski-ja Itä-Euroopan maiden kanssa, joita yhdistää yhteisöön sisävesiväylä. Nämä maat ovat Puola, Tsekin tasavalta, Unkari, Slovakia, Romania ja Bulgaria. Assosiointisopimusten ehtojen mukaan näiden maiden on saatettava lainsäädäntönsä lähemmäksi yhteisön säännöstöä. Ottamalla ADN ehdotetun direktiivin perustaksi helpotetaan tätä prosessia, koska näiden maiden voimassa olevat kansalliset lait perustuvat paljolti ADN-suositukseen. Tästä ehdotuksesta ei aiheudu erityisiä taloudellisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon, eikä jäsenvaltioille mahdollisesti koituvien lisäkustannusten katsota olevan merkittäviä. C. YHTEISÖN TASON TOIMINNAN PERUSTELUT Toissijaisuusperiaate a) Mitkä ovat ehdotetun toimen tavoitteet suhteessa yhteisön velvoitteisiin? Yhdenmukaistamalla sekä jäsenvaltioiden sisäisiä että niiden välisiä vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevat säännöt pyritään varmistamaan tällaisten kuljetusten turvallisuuden korkea taso. Lisäksi tavoitteena on, että kansallisten sääntöjen yhdenmukaistaminen johtaa kuljetuspalveluiden yhteismarkkinoiden syntymiseen yhteisön alueella suoritettavien vaarallisten aineiden kuljetusten osalta. Sisävesiväylien kabotaasi on jo taattu neuvoston asetuksella ETY 3921/91. Korvaamalla kansalliset säännöt yhteisön säädöksellä poistettaisiin kuljetusvälineiden ja -laitteiden (alukset, säiliöt, tankit, pakkaukset, turvalaitteet) osalta tavaroiden vapaan liikkumisen esteitä. b) Kuuluuko suunniteltu toiminta yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan vai yhteisön ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan? Suunniteltu toiminta kuuluu yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella yhteisön ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan. 6- c) Millainen on ongelman yhteisöulottuvuus (esimerkiksi kuinka monta jäsenvaltiota se koskee ja minkälaista ratkaisua on käytetty tähän asti)? Neuvoston direktiivit 94/5 5/E Y ja 96/49/EY,, joissa säädetään vaarallisten aineiden tie- ja rautatiekuljetuksia koskevista teknisistä vaatimuksista, velvoittavat jo kaikkia jäsenvaltioita. Sama pätee tulevaisuudessa tähän direktiiviin. Ehdotettu direktiivi sitoo kaikkia jäsenvaltioita. Samoin kuin muut vesiväyliä koskevat EY:n direktiivit (esimerkiksi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista annettu neuvoston direktiivi 82/714/ETY4) tämä direktiivi antaa kuitenkin niille jäsenvaltioille, joiden alueella sijaitsevat vesiväylät eivät ole yhteydessä muun Euroopan vesiväylien verkostoon, mahdollisuuden olla soveltamatta direktiiviä kyseisiin kuljetuksiin. Muille jäsenvaltioille jää puolestaan mahdollisuus olla soveltamatta direktiiviä kokonaan tai osittain silloin, kun vaarallisia aineita kuljetetaan sellaisia liikennöitävissä olevia vesiväyliä pitkin, jotka eivät ole yhteydessä muiden jäsenvaltioiden vesiväyliin. d) Mikä on tehokkain ratkaisu, kun otetaan huomioon yhteisön ja jäsenvaltioiden käytettävissä olevat keinot? Ainoa mahdollisuus ongelmien ratkaisemiseksi on toiminta yhteisön tasolla. Ongelmat ovat kolmenlaisia: Jotkin jäsenvaltiot ovat jo ADNR. n sopimusosapuolia ja soveltavat kyseistä määräystä vaarallisten aineiden kuljetuksiin Reinillä. Reinin navigaation keskuskomission jäsenmaat ovat kuitenkin tehneet lukuisia kahdenvälisiä ja monenvälisiä sopimuksia, joissa ne ovat sopineet poikkeuksista ADNR. n sääntöihin. Nämä poikkeukset vievät pohjaa sääntöjen yhtenäisyydeltä. 4 EYVL N:o L 301, 28. 10. 1982, s. 1 -7 Lisäksi eri maissa on voimassa vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia koskevia sääntöjä, jotka perustuvat enemmässä tai vähemmässä määrin kansainvälisiin sääntöihin. Säännöt ovat kuitenkin edelleen erilaisia kussakin maassa, vaikka niitä ollaankin vähitellen yhtenäistämässä kansainvälisten sääntöjen kanssa. ADN:n vaatimusten ulottaminen kattamaan myös kunkin jäsenvaltion sisäiset kuljetukset ei vaatisi jäsenvaltioilta kovinkaan vaikeaa sopeuttamista, koska vastaavat säännöt ovat jo olemassa kansainvälisellä tasolla. Muutos tulisikin nähdä yksinkertaistamistoimenpiteenä, jossa hyödynnetään jo olemassa olevia ja laajasti hyväksyttyjä sääntöjä sen sijaan, että annettaisiin uusia. Kuten aiemmin todettiin, komission tehtäväksi sopii parhaiten näiden yhdenmukaistamispyrkimysten koordinoiminen, ja tämä on myös ehdotuksen tavoite. Saattamalla olemassa olevat vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevat säännöt osaksi yhteisön lainsäädäntöä komissio voi lisäksi entistä paremmin huolehtia siitä, että nämä säännöt ovat yhtenäisiä muun asiaan liittyvän yhteisön lainsäädännön kanssa. Vastaavat toimenpiteet on jo aiemmin toteutettu yhteisön alueella suoritettavien vaarallisten aineiden tie- ja rautatiekuljetusten turvallisuuden osalta. -8 e) Mitä todellista lisähyötyä saadaan yhteisön ehdottamasta toiminnasta ja mitä toimimatta jättämisestä seuraisi ? Ehdotetun direktiivin hyödyt voidaan tiivistää seuraavasti: Turvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun liittyvät hyödyt ADNR-määräyksen mukaiseksi saatettu ADN-suositus on kuljetusten mahdollisimman turvallisiin edellytyksiin tähtäävä tekninen säännöstö, mutta sitä voidaan soveltaa ainoastaan kansainvälisissä kuljetuksissa. Tässä ehdotetulla direktiivillä tehtäisiin ADN:n sisältämistä vaatimuksista velvoittavia sekä maiden sisäisissä että kansainvälisissä kuljetuksissa yhteisön alueella. Näin ollen se lisäisi turvallisuutta ja parantaisi ympäristön suojelua. Tämä on yhteisten etujemme mukaista. Yhdenmukaistamiseen liittyvät hvödyt Yhden sitovan säännöstön avulla voitaisiin taata samojen teknisten vaatimusten soveltaminen luokituksessa, pakkauksissa, merkinnöissä, * asiakirjoissa ja alusten varusteissa, ja se helpottaisi todistusten vastavuoroista tunnustamista. Tämä on pitkällä aikavälillä suotavaa vaarallisten aineiden sisävesikuljetusten helpottamiseksi. Näin ollen •• tällainen lähestymistapa on yhtenäismarkkinoiden toiminta-ajatuksen sekä tiettyjen yhteisen liikennepolitiikan erityistavoitteiden, kuten (ympäristöä säästävien) vesi- ja yhdistettyjen kuljetusten edistämisen, tieliikenteen ruuhkien välttämisen jne. , mukainen. Lisäksi telakat voivat sen ansiosta rakentaa aluksia nykyistä suuremmille markkinoille ilman, että niiden täytyy ottaa huomioon poikkeuksia. Hyödvt eri osapuolille Kun käytössä on vain yksi oikeudellisesti sitova järjestelmä, sekä rahdinantajien ja liikenteenharjoittajien että määräysten täytäntöönpanosta huolehtivien elinten hallinnonnolliset rasitteet vähenevät. Tätä voidaan pitää yhtenä lainsäädännön yksinkertaistamisen osatekijänä. f) Millaisia toimintamuotoja yhteisöllä on käytettävissä (suositus, taloudellinen tuki, sääntely, vastavuoroinen tunnustaminen jne. )? Paras käytettävissä oleva keino päästä tavoitteeseen, eli saada aikaan yhtenäiset eri maissa noudatettavat vaatimukset kyseessä olevalla alalla, jota jäsenvaltiot sääntelevät jo jossain määrin, on direktiivi. Direktiivi tarjoaisi mahdollisuuden muuttaa olemassa olevia kansallisia sääntöjä joustavalla tavalla sen sijaan, että nämä kumottaisiin kokonaan asetuksella. Suositus katsotaan riittämättömäksi kyseisiin kuljetuksiin liittyvien painavien turvallisuusnäkökohtien takia. Taloudellinen tuki puolestaan olisi selvästi epätarkoituksenmukainen keino. g) Tarvitaanko yhtenäinen asetus vai riittääkö direktiivi, jossa asetetaan yleiset tavoitteet ja jätetään täytäntöönpano jäsenvaltioille ? ADN-suositus on nykyisessä muodossaan teknisiltä määräyksiltään monimutkainen ja yksityiskohtainen. Yhteisön tarkoituksena ei ole mutkistaa näitä sääntöjä entisestään määrittämällä lisävaatimuksia, vaan pikemminkin käyttää mahdollisuuksien mukaan apuna nykyistä kansainvälisiä kuljetuksia koskevaa ADN-suositusta ja antaa jäsenvaltioiden saattaa se osaksi kansallista oikeuttaan siten, että jäsenvaltiot saavat itse päättää tämän toimenpiteen täytäntöönpanosta ja toteutuksesta. -10 D. YHTENÄISYYS YHTEISÖN MUIDEN POLITIIKKOJEN KANSSA Kuten edellä todettiin, tämän direktiivin tavoitteena on luoda vaarallisten aineiden sisävesikuljetusten turvasäännöstö, jota voidaan soveltaa yhtenäisellä tavalla koko yhteisössä. Tämän tavoitteen lisäksi tarkoituksena on varmistaa, että toimi on yhtenäinen muiden yhteisöpolitiikkojen kanssa erityisesti seuraavien toimenpiteiden osalta: Neuvoston direktiivit 94/55/EY5 ja 96/49/EY6 vaarallisten aineiden tie- ja rautatiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä. Näillä direktiiveillä pyritään tie- ja rautatiekuljetusten osalta samaan tavoitteeseen kuin ehdotetulla direktiivillä vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksista. Hyväksymällä tämä sisävesikuljetuksia koskeva direktiiviehdotus varmistetaan vaarallisten aineiden eri kuljetusmuotojen tasavertainen kilpailuasema. - Neuvoston direktiivi 96/35/EY7 vaarallisten aineiden maakuljetusten turvallisuusneuvonantajan nimeämisestä ja ammatillisesta pätevyydestä. Tällä direktiivillä varmistetaan, että vaarallisten aineiden kuljetukseen tai siihen liittyvään lastaamiseen tai purkamiseen osallistuvat yritykset noudattavat sääntöjä nimeämällä turvallisuusneuvonantajat, jotka ovat saaneet asianmukaisen ammatillisen koulutuksen. 5 6 EYVL N:o L 319, 12. 12. 1994, s. 7. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/86/EY (EYVL N:oL 335, 24. 12. 1996, s. 43). EYVL N:o L 235, 17. 9. 1996, s. 25. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/87/EY (EYVL N:o L 335, 24. 12. 1996, s. 45). 7 EYVL N:oL 145, 19. 6. 1996, s. 10 1 1- Neuvoston direktiivit 90/219/KTY* ja 90/220/ETY9 geneettisesti muunnettujen mikro-organismien käytöstä suljetuissa oloissa ja geneettisesti muunnettujen organismien sekä direktiivi 90/679/ETY10 työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille levittämisestä ympäristöön tarkoituksellisesta tekijöille altistumiseen työssä. Nämä direktiivit eivät koske tässä ehdotuksessa tarkoitettujen aineiden kuljetuksia. Näiden kuljetusten osalta on tällä hetkellä voimassa vain kansainvälisiin kuljetuksiin liittyviä sääntöjä, jotka sisältyvät ADN-suositukseen. Ehdotetun direktiivin tavoitteena onkin korjata tämä puute tekemällä vaarallisten aineiden kansainvälisissä kuljetuksissa noudatettavista turvallisuusmääräyksistä velvoittavia myös sellaisissa kyseisten aineiden kuljetuksissa, jotka suoritetaan tietyn maan sisällä. Näin on jo aiemmin tehty vaarallisten aineiden tie- ja rautatiekuljetusten osalta. Neuvoston direktiivi 89/391/ETY" toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä. Ehdotukset neuvoston direktiiveiksi kuljetusten ja kuljetusvälineillä olevien työpaikkojen turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä työntekijöiden suojelemisesta kemiallisiin aineisiin liittyviltä vaaroilta työpaikalla. Neuvoston direktiivi 96/82/EY12 vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuus vaarojen torjunnasta. 8 9 EYVL N:o L 117, 8. 5. 1990, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 94/51 /EY (EYVL N:o L 297, 18. 11. 1994, s. 29). EYVL N:o L 117, 8. 5. 1990, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 94/15/EY (EYVL N:o L 103, 22. 4. 1994, s. 20). 10 EYVL N:o L 374, 31. 12. 1990, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 95/30/EY (EYVLN:o L 155, 6. 7. 1995, s. 41). 11 EYVLN:oL 183,29. 6. 1989, s. 1 12 EYVL N:oL 10, 14. 1. 1997, s. 13 12- Neuvoston asetus (ETY) N:o 259/93l3 Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta. Neuvoston direktiivi 67/548/ETY14 vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä, joka koskee näiden aineiden saattamista markkinoille Nämä säännöt eivät kata vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä kuljetusta varten, vaan tästä osa-alueesta säädetään kansallisessa ja kansainvälisessä kuljetuksia koskevassa lainsäädännössä. Yhteisö ei ole antanut säädöksiä, jossa määrättäisiin vaarallisten aineiden luokituksesta, pakkaamisesta ja merkinnöistä nimenomaan kuljetusta silmällä pitäen, ja tämän ehdotuksen tavoitteena onkin korjata tämä puute. Komissio toimii sitoumustaan ja jäsenvaltioiden sitoumusta noudattaen Rio de Janeiron ympäristö- ja kehityskonferenssissa (UNCED) hyväksytyn Agenda 21 -toimintasuunnitelman luvussa 19 määritettyjen pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti aktiivisesti YK:n järjestöissä, esimerkiksi liikenteestä vastuussa olevissa YK:n elimissä, yhdenmukaistaakseen luokitusjärjestelmiä. Rion konferenssin päätelmien perusteella yhteisön on yhdenmukaistettava vaarallisten aineiden luokitusta ja merkintöjä koskevia kansallisia ja kansainvälisiä sääntöjä. 13 EYVL N:o L 30 6. 2. 1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) 120/97 (EYVLN:o L 22, 24. 1. 1997, s. 14). 14 EYVL N:o L 196, 16. 8. 1967, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiivillä 96/56/EY (EYVL N:o L 236/35, 18. 9. 1996). - 13- EL. EHDOTUKSEN SISÄLTÖ l artikla 1 kohdassa määritetään ehdotuksen soveltamisala. 2 kohdassa myönnetään jäsenvaltioille oikeus olla soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä silloin, kun on kysymys vaarallisten aineiden kuljettamisesta sellaisia näiden jäsenvaltioiden alueella sijaitsevia vesiväyliä pitkin, jotka eivät ole yhteydessä muiden jäsenvaltioiden sisävesiväylästöön. 2 kohta perustuu muun sisävesiväyliä koskevan yhteisön lainsäädännön samankaltaisiin lausekkeisiin. 3 kohdassa poistetaan direktiivin soveltamisalasta jäsenmaiden puolustusvoimien hallinnassa olevat alukset, joita käytetään vaarallisten aineiden kuljetukseen. 4 kohdassa täsmennetään yhteisön alueen sisävesiväylillä liikennöivien meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten rakennetta koskevat vaatimukset. 5 kohdassa myönnetään jäsenvaltioille oikeus säilyttää voimassa sellaiset kansalliset säännöt, jotka eivät sisälly tämän direktiivin liitteisiin, edellyttäen, että tämä lainsäädäntö ei estä yhteisön oikeuden täytäntöönpanoa. Kansallisia säännöksiä ei saa laajentaa vaarallisten aineiden kuljetuksiin käytettävien alusten tarkastusten eikä laivojen tarkastus-ja luokituslaitoksia koskevien vaatimusten osalta. 2 artiklassa määritellään ehdotuksessa käytetyt keskeiset käsitteet. 3 artiklassa säädetään, että vaarallisten aineiden kuljetus sisävesitse jäsenvaltion alueella on sallittua, jos se tapahtuu direktiivin ja erityisesti sen liitteiden vaatimusten mukaisesti. -14 4 artikla 1 kohdassa säädetään, että aluksille, joilla kuljetetaan vaarallisia aineita 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla vesiväylillä, on annettava yhteisön todistus tämän direktiivin liitteen B. l reunakohdassa 10 282 ja liitteen B. 2 reunakohdassa 210 282 määrättyä menettelyä noudattaen (hyväksymistodistus). Hyväksymistodistus on todisteena siitä, että alus on tarkastettuja että sen rakenne ja varusteet ovat tämän direktiivin liitteiden A, B. l ja B. 2 soveltuvien määräysten mukaisia. 2 kohdassa säädetään, että aluksilla, joilla onl ADNR. n mukaisesti annettu todistus, saa kuljettaa vaarallisia aineita koko yhteisön alueella kyseisessä todistuksessa mainituin edellytyksin. Tämän säännöksen tarkoituksena on ottaa huomioon Reinin alueen valtioissa, joiden lainsäädäntöön tämä ehdotus perustuu, noudatettava hyvä turvallisuuskäytäntö sekä välttää päällekkäisyydet ja liikenteenharjoittajille koituvat ylimääräiset kustannusrasitteet. ^ 3 kohta koskee luetteloa niistä laitoksista, joilla on ADN:n reunahumeroiden 10282 ja 210 282 perusteella oikeus suorittaa tarkastuksia. 4 kohdassa säädetään, että kaikkien muiden jäsenvaltioiden on tunnustettava yhden jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antama hyväksymistodistus. 5 artikla 1 kohdassa varataan jäsenvaltioille oikeus säännellä tiettyjen vaarallisten aineiden kuljetuksia niiden alueella sijaitsevilla sisävesiväylillä tai kieltää ne; tällainen sääntely tai kielto voi perustua ainoastaan muihin kuin turvallisuussyihin. -15 2 kohdassa säädetään sellaisten alusten rakenteesta ja varusteista, jotka ovat käytössä jo tämän direktiivin tullessa voimaan. 3 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden oikeuksista, jotka koskevat onnettomuus- tai vaaratilanteita. 4 kohdassa lisätään direktiiviin dioksiineja ja furaaneja koskeva poikkeus, jonka perusteella voidaan säilyttää 31 päivänä joulukuuta 1998 sovellettavat kansalliset säännökset. 5 kohdassa mainitaan lauttaliikennettä koskevat kansalliset säännöt. v artikla 1 kohdan tavoitteena on helpottaa multimodaalikuljetuksia tunnustamalla vaarallisten aineiden meri- ja maakuljetuksia koskevat turvallisuusvaatimukset. Nämä eri kuljetusmuotoja koskevat säännöt perustuvat YK:n kaikkia kuljetusmuotoja koskeviin kansainvälisiin suosituksiin enemmän kuin ADN nykyisessä yhdenmukaistamisen vaiheessaan. 2 kohdassa sallitaan poikkeus tämän direktiivin liitteiden A, B. l ja B. 2 vaatimuksesta, jonka mukaan kuljetukseen liittyvät merkinnät ja asiakirjat on tehtävä useilla eri kielillä silloin, kun kuljetus tapahtuu ainoastaan yhden jäsenvaltion alueella. Lisäksi 2 kohdassa sallitaan kyseisille asiakirjoille eroava muoto. 3 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus poiketa - niiden neuvoteltua ensin komission kanssa 9 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti - tämän direktiivin liitteiden A, B. l ja B. 2 määräyksistä sellaisissa yksittäisissä kuljetuksissa, jotka joudutaan suorittamaan niin pian, ettei liitteitä ehditä muuttaa. 16- 7 Artikla 1 kohdassa säädetään, että vaarallisten aineiden kuljettamisen aluksilla sisävesiväyliä pitkin kolmansiin maihin tai kolmansista maista on tapahduttava tämän direktiivin liitteissä esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Jos Euroopan yhteisö kuitenkin on tehnyt kolmansien maiden kanssa sopimuksia, jotka koskevat vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia, sovelletaan näiden sopimusten määräyksiä. 2 kohdassa säädetään, että kolmannessa maassa rekisteröity alus voidaan tarkastuttaa ja hyväksyttää tämän direktiivin liitteessä C hyväksytyllä luokituslaitoksella, minkä jälkeen ei ole tarpeen suorittaa aluksen lisätarkastuksia. 8 ja 9 artiklassa säädetään komiteamenettelystä vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia koskevien säännösten yhdenmukaistamiseksi edelleen. Erityisesti tarkoituksena on ottaa huomioon ADN. n uudet määräykset. Tehtäessä muutoksia liitteiden A, B. l ja B. 2 yksittäisiin vaaraluokituksiin esimerkiksi radioaktiivisen aineen osalta, vaarallisten aineiden kuljetuksia käsittelevä komitea ottaa huomioon asiantuntijoiden kysymyksestä antamat lausunnot. 10,11 ja 12 artikla? Ei huomautuksia. Liite A: Määritelmiä ja yleisiä määräyksiä. Vaarallisten aineiden luettelo ja eri luokkia koskevat erityismääräykset. Liitteet B. l ja B. 2: Määräykset, jotka koskevat vaarallisten aineiden kuljettamista pakattuina tai irtolastina sekä säiliöaluksissa. Liite C: Luettelo hyväksyistä luokituslaitoksista. 17 Ehdotus neuvoston direktiiviksi aluksilla suoritettavia vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan 1 kohdan c alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa noudattaen perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä3 sekä katsoo, että vaarallisten aineiden sisävesikuljetukset aluksilla ovat viime vuosina lisääntyneet huomattavasti, ja tämä on lisännyt onnettomuusvaaraa; sen vuoksi olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että edellytykset tällaisten kuljetusten turvalliselle suorittamiselle ovat parhaat mahdolliset, 1 EYVL N:o C EYVL N:o C 2 3 18 vaarallisten aineiden kansainvälisiä sisävesikuljetuksia koskevassa suosituksessa (ADN) annetaan yhtenäiset säännöt aluksilla suoritettavien vaarallisten aineiden kansainvälisten sisävesikuljetusten turvallisuudesta, ja nämä säännöt ovat yhtenäisiä Reinin vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevan määräyksen (ADNR) kanssa; sen vuoksi on suotavaa ulottaa nämä säännöt koskemaan myös maiden sisäisiä kuljetuksia, jotta voitaisiin yhdenmukaistaa koko yhteisössä ne vaatimukset, jotka koskevat aluksilla suoritettavia vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia, tällä direktiivillä pyritään yhtenäistämään kansalliset ja kansainväliset säännöt samalla tavalla kuin vaarallisten aineiden tie -ja rautatiekuljetuksia koskevan lainsäädännön lähentämisestä annetuilla neuvoston direktiiveillä 94/55/EY4 ja 96/49/EY5, ja kyseessä on yhdenmukaisuuden lisäämiseen tähtäävä toimenpide, jonka tavoitteena on parantaa kuljetusten turvallisuutta, yhdenmukaistaa kilpailuedellytyksiä ja helpottaa kuljetuksia; tällä direktiivillä vastataan myös neuvoston pyyntöön, joka koski vaarallisia aineita kuljettavien sisävesialusten miehistöjen koulutusvaatimuksia, alan lainsäädäntöä on lähennettävä, kuitenkin samalla toissisijaisuusperiaatetta noudattaen, jotta voidaan varmistaa maiden sisäisten ja kansainvälisten kuljetusten turvallisuuden korkea taso, taata kilpailun vääristymien poistuminen helpottamalla tavaroiden ja palveluiden vapaata liikkuvuutta koko yhteisössä sekä varmistaa yhdenmukaisuus muiden yhteisön säännösten kanssa, tämän direktiivin säännöksillä ei rajoiteta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sitoumusta pyrkiä yhdenmukaistamaan tulevaisuudessa vaarallisten aineiden luokitusjärjestelmää Rio de Janeirossa kesäkuussa 1992 pidetyn YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssin (UNCED) hyväksymän Agenda 21 -toimintaohjelman luvussa 19 vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti, 4 5 EYVL N:o L 319, 12. 12. 1994, s. 7. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/86/EY (EYVLN-. o L 335, 24. 12. 1996, s. 43). EYVL N:o L 235, 17. 9. 1996, s. 25. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/87/EY (OJ N:o L 335, 24. 12. 1996, s. 45). 19 biologisten tekijöiden ja geneettisesti muunnettujen organismien, joista on säädetty direktiiveillä 90/219/ETY6, 90/220/ETY7 ja 90/676/ETY8, sisävesikuljetuksia koskevista turvallisuusvaatimuksista ei vielä ole erityistä yhteisön lainsäädäntöä, tämän direktiivin säännöksillä ei rajoiteta muiden työturvallisuutta ja ympäristönsuojelua koskevien yhteisön säännösten soveltamista, jäsenvaltioilla on edelleen vapaus säännellä kaikkia sellaisia aluksilla suoritettavia vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, kullakin jäsenvaltiolla on edelleen oltava oikeus säännellä tiettyjen vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia alueellaan tai kieltää ne, mutta ainoastaan muista kuin turvallisuussyistä, jäsenvaltioilla on edelleen oikeus poiketa tämän direktiivin teknisten liitteiden määräyksistä siltä osin kuin kyseessä ovat ainoastaan sisävesiväylän tai satama-alueen ylittämiseksi suoritettavat lauttakuljetukset, jotta voidaan ottaa huomioon eri lauttatyyppien paikallinen ominaisluonne ja suuri määrä, teknologian ja teollisuuden kehityksen uusien saavutusten käyttöönottoa ei saa estää; tätä varten on säädettävä väliaikaisista poikkeuksista, vaarallisten aineiden kuljettaminen sisävesiväylää pitkin kolmanteen maahan tai kolmannesta maasta on sallittua, jos se tapahtuu ADN:n vaatimusten mukaisesti, 6 7 8 EYVLN:oL117, 8. 5. 1990, s. 1 EYVL N:oL 117, 8. 5. 1990, s. 15 EYVL N:o L 374, 31. 12. 1990, s. 1 -20 tämän direktiivin liitteet on voitava mukauttaa nopeasti tekniikan kehitykseen erityisesti sisällyttämällä niihin ADN:n uudet määräykset; tätä tarkoitusta varten olisi käytettävä direktiivin 94/5 5/E Y 9 artiklalla perustettua komiteaa, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: -21 I LUKU Soveltamisala, määritelmät ja yleiset säännökset 1 artikla 1. Tätä direktiiviä sovelletaan aluksilla suoritettaviin vaarallisten aineiden kuljetuksiin, jotka tapahtuvat sisävesiväylillä jäsenvaltioissa tai jäsenvaltioiden välillä. 2. Jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta tätä direktiiviä kokonaan tai osittain vaarallisten aineiden kuljetuksiin aluksilla silloin, kun alukset liikennöivät sellaisilla liikennöitävissä olevilla vesiväylillä, jotka eivät ole sisävesiväylän kautta yhteydessä muiden jäsenvaltioiden vesiväyliin. 3. Tätä direktiiviä ei sovelleta vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksiin puolustusvoimille kuuluvilla tai niiden vastuulla olevilla aluksilla. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla yhteisön sisävesillä liikennöivien meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten on oltava tämän direktiivin liitteen B. l reunanumeroissa 120 100 - 120 295 määritettyjen rakennevaatimusten mukaisia. 5. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan vaikuteta jäsenvaltion oikeuteen säilyttää yhteisön oikeutta noudattaen voimassa erityisiä turvallisuusvaatimuksia, jotka koskevat aluksilla suoritettavia maan sisäisiä tai kansainvälisiä vaarallisten aineiden kuljetuksia, sikäli kuin kyseisestä alasta ei ole annettu määräyksiä tämän direktiivin liitteissä; tämä koskee muun muassa: a) määräyksiä, jotka koskevat kuljetusten turvallisuutta valvovia viranomaisia, mukaan lukien meripoliisi; b) vaarallisten aineiden kuljetuksiin käytettävien alusten tarkastuksia koskevia vaatimuksia ja tarkastusten suorittamista; -22 c) laivojen tarkastus-ja luokituslaitoksia koskevia vaatimuksia. Mainittua b) ja c) alakohtaa koskevia kansallisia säännöksiä ei voi laajentaa. Kyseisiä säännöksiä ei enää sovelleta, jos samankaltaiset toimenpiteet tehdään velvoittaviksi yhteisön oikeudessa. 2 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: - 'ADN':llä Genevessä hyväksytyn vaarallisten aineiden kansainvälisiä sisävesikuljetuksia koskevan suosituksen teknisiä liitteitä sellaisina kuin ne on liitetty tähän direktiiviin 1 päivänä tammikuuta 1997 päivätyssä toisinnossaan; - 'ADNR':llä Reinin vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevaa määräystä sellaisena kuin se oli voimassa 1 päivänä tammikuuta 1997; - 'vaarallisilla aineilla' aineita ja tavaroita, joiden kuljetus on kiellettyä tai sallittua ainoastaan tietyin tämän direktiivin liitteiden mukaisin edellytyksin; - 'kuljetuksella' kaikkea tämän direktiivin liitteiden alaan sisältyvää toimintaa, johon. kuuluu vaarallisten aineiden kuljettaminen aluksilla sisävesiväyliä pitkin ja joka suoritetaan jäsenvaltioiden välillä tai yhden jäsenvaltion sisävesiväylillä, mukaan lukien kuormaaminen, purkaminen ja siirtäminen toisesta kuljetusmuodosta tai toiseen kuljetusmuotoon sekä kuljetuksen olosuhteiden edellyttämät pysähdykset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädettyjä, edellä tarkoitettuja kuljetuksia koskevia vastuujärjestelyjä; - Tauttakuljetuksella' kuljetustoimintaa, joka suoritetaan ainoastaan sisävesiväylän tai satama-alueen ylittämiseksi. 23 3 artikla 1. Vaarallisia aineita, joiden kuljetus kielletään tämän direktiivin liitteiden määräyksillä, ei saa kuljettaa aluksilla jäsenvaltion alueen sisävesiväyliä pitkin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan säännösten soveltamista. 2) Jollei tämän direktiivin säännöksistä muuta johdu ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta sisävesikuljetusyritysten markkinoille pääsyä koskevia sääntöjä tai sääntöjä, jotka koskevat aluksilla suoritettavia tavaroiden sisävesikuljetuksia, aluksilla suoritettavat vaarallisten aineiden sisävesikuljetukset ovat sallittuja, jos niissä noudatetaan seuraavissa liitteissä asetettuja vaatimuksia: - määräykset, jotka koskevat vaarallisia aineita ja tavaroita (liite A); - määräykset, jotka koskevat vaarallisten aineiden kuljettamista pakkauksissa tai irtolastina (liite B. l) - määräykset, jotka koskevat vaarallisten aineiden kuljetuksia säiliöissä (liite B. 2). 4 artikla 1. Aluksille, joilla kuljetetaan vaarallisia aineita 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla vesiväylillä, on annettava yhteisön todistus liitteen B. l reunanumerossa 10 282 ja liitteen B. 2 reunanumerossa 210 282 määrätyn menettelyn mukaisesti. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antama yhteisön todistus on todisteena siitä, että alus on tarkastettu ja että sen rakenne ja varusteet ovat liitteiden A, B. l ja B. 2 soveltuvien määräysten mukaisia. Todistus on pidettävä mukana aluksella. 24 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, kaikilla aluksilla, joilla on Reinin vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevan määräyksen (ADNR), sellaisena kuin se oli voimassa 1 päivänä tammikuuta 1997, mukaisesti annettu todistus, voidaan kuljettaa vaarallisia aineita koko yhteisön alueella kyseisessä todistuksessa mainituin edellytyksin. 3. Kurikin jäsenmaan on laadittava luettelo laitoksista, joilla on valtuudet suorittaa liitteen B. l reunahuomautuksen 10 282 ja liitteen B. 2 reunahuomautuksen 210 282 mukaisia tarkastuksia, ja toimitettava se komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Luettelo hyväksytyistä luokituslaitoksista on liitteessä C. 4. Kaikkien muiden jäsenvaltioiden on hyväksyttävä yhden jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen 1 kohdan mukaisesti antama todistus. II LUKU Poikkeukset, rajoitukset ja vapautukset 5 artikla 1. Kullekin jäsenvaltiolle jää oikeus säännellä, ainoastaan muista kuin kuljetusturvallisuuteen liittyvistä syistä, erityisesti kansalliseen turvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun liittyvien seikkojen perusteella, tiettyjen vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia alueellaan tai kieltää ne, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön muiden säännösten soveltamista. 2. Jäsenvaltio voi sallia alueellaan sellaisten alusten käytön, joilla on kyseisen jäsenvaltion kansallisen lain mukaisesti annettu todistus vaarallisten aineiden kuljettamista varten, siihen asti, kunnes tällaisen todistuksen voimassaoloaika päättyy. 25 3. Jos jäsenvaltio sattuneen onnettomuuden tai vaaratilanteen perusteella katsoo, että sovellettavat turvallisuusmääräykset ovat olleet riittämättömiä vähentämään kuljetuksiin liittyviä vaaroja, ja jos tarvitaan kiireellisiä toimia, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava toimien suunnitteluvaiheessa komissiolle, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä. Komissio päättää 9 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, voidaanko kyseisten toimenpiteiden täytäntöönpano sallia, ja määrittää niiden keston. Komissio voi muuttaa tämän direktiivin liitteitä 9 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 4. Jäsenvaltiot voivat säilyttää kaikki 31 päivänä joulukuuta 1998 sovellettavat kansalliset säännökset, jotka koskevat dioksiineja ja furaaneja sisältävien aineiden kuljetuksia ja pakkaamista, siihen asti kun tämän direktiivin liitteisiin sisällytetään vastaavat määräykset. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä kansallisista säännöksistä komissiolle, joka puolestaan tiedottaa niistä muille jäsenvaltioille. 5. Jäsenvaltio voi ottaa omalla alueellaan käyttöön lauttakuljetuksia koskevia säännöksiä, jotka poikkeavat tämän direktiivin liitteiden määräyksistä. Nämä poikkeukset on merkittävä lautan tekniseen todistukseen. 6 artikla 1. Kukin jäsenvaltio voi sallia alueellaan meri- tai maaliikennettä koskevien kansainvälisten vaatimusten mukaisesti luokiteltujen, pakattujen ja merkittyjen vaarallisten aineiden sisävesikuljetukset aluksilla aina, kun kuljetukseen sisältyy myös meritse tai maitse tehtävä matka. 26- 2. Tämän direktiivin liitteiden määräyksiä, jotka koskevat asianmukaisissa merkinnöissä tai asiakirjoissa käytettäviä kieliä, ei sovelleta sellaisiin kuljetuksiin, jotka suoritetaan sisävesiväyliä pitkin ainoastaan yhden jäsenvaltion alueella. Jäsenvaltio voi sallia muiden kuin liitteissä mainittujen kielten käytön kuljetuksissa, jotka suoritetaan ainoastaan sen oman alueen sisävesiväyliä pitkin. 3. Jäsenvaltio voi komissiota kuultuaan sallia alueellaan tilapäiset vaarallisten aineiden kuljetukset tai kuljetukset, jotka on kielletty liitteissä tai jotka suoritetaan liitteissä määrätyistä edellytyksistä poikkeavin edellytyksin, jos kuljetuksissa noudatetaan turvallisuustasoa koskevia kansallisia vaatimuksia ja jos näiden vaatimusten noudattamista valvotaan tarkasti siten, että edellytykset on selkeästi määritelty. 7 artikla 1. Jollei markkinoille pääsyä koskevista kansallisista tai yhteisön säännöksistä muuta johdu, yhteisön alueen ja kolmansien maiden väliset aluksilla suoritettavat vaarallisten aineiden sisävesikuljetukset ovat sallittuja, jos niissä noudatetaan tämän direktiivin liitteiden vaatimuksia. Jos yhteisö kuitenkin on tehnyt kolmansien maiden kanssa sopimuksia, jotka koskevat vaarallisten aineiden sisävesikuljetuksia, sovelletaan näiden sopimusten määräyksiä. 2. Jäsenvaltioiden on luovuttava kolmansissa maissa rekisteröityjen alusten lisätarkastuksia koskevista vaatimuksista, jos liitteessä C mainittu hyväksytty luokituslaitos on antanut todistuksen, jossa vahvistetaan, että aluksen rakenne ja varusteet vastaavat liitteiden A, B. l ja B. 2 asianomaisia vaatimuksia. 27 III LUKU Loppusäännökset 8 artikla Tarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen tämän direktiivin soveltamisaloilla ja erityisesti ADN. n vastaavien määräysten muutosten huomioon ottamiseksi on tehtävä 9 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 9 artikla 1. Komissiota avustaa direktiivin 94/55/EY9 9 artiklalla perustettu vaarallisten aineiden kuljetuksia käsittelevä komitea, jäljempänä 'komitea'. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestetty ään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 3. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 9 EYVLN:o L 319, 12. 12. 1994, s. 7. -28 4. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 10 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivään tammikuuta 1999 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Niiden on sovellettava näitä lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä 1 päivästä tammikuuta 1999. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 3. Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten määräysten rikkomista koskevasta seuraamusjärjestelmästä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta näitä seuraamuksia sovelletaan. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeassa suhteessa säännösten rikkomiseen sekä ennalta ehkäiseviä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava olennaisista määräyksistä komissiolle viimeistään 1 kohdassa mainittuna päivänä sekä kaikista myöhemmistä muutoksista niin pian kuin mahdollista. 29 / / artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 12 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 30 Liite A Liite sisältää vaarallisten aineiden kansainvälisiä sisävesikuljetuksia koskevan suosituksen (ADN) reunanumerot 0 001 - 6 999 sellaisina kuin ne olivat voimassa 1 päivänä tammikuuta 1997 siten, että ilmaisu 'sopimuspuoli' korvataan ilmaisulla 'jäsenvaltio'. HUOM! Toisinnot julkaistaan kaikilla yhteisön virallisilla kielillä, kun vahvistettu teksti on saatavilla kaikilla kielillä. Liitteet B. l ja B. 2 Liitteet sisältävät vaarallisten aineiden kansainvälisiä sisävesikuljetuksia koskevan suosituksen (ADN) reunanumerot 10 000 - 331 999 sellaisina kuin ne olivat voimassa 1 päivänä tammikuuta 1997 siten, että ilmaisu 'sopimusosapuoli' korvataan ilmaisulla 'jäsenvaltio'. HUOM! Toisinnot julkaistaan kaikilla yhteisön virallisilla kielillä, kun vahvistettu teksti on saatavilla kaikilla kielillä. Liite C Luettelo hyväksytyistä luokituslaitoksista 1 Germanischer Lloyd 2 Bureau Veritas 3 Lloyd's Register of Shipping 31 ISSN 1024-4492 KOM(97) 367 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 14 06 02 Luettelonumero : CB-C0-97-355-FI-C ISBN 92-78-22658-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg a^


title: QUESTION ECRITE no 2459/97 de Frank VANHECKE à la Commission. Concours financiers communautaires

eurovoc_concepts:
Belgium
Community budget
EU aid
aid system
balance of payments assistance
distribution of aid
form
integration of migrants
project evaluation
terms for aid

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 82/85 Comment la Commission explique-t-elle le fait que des grands pays comme la France, l(cid:146)Espagne et le Royaume-Uni aient obtenu, pour les actions en faveur des migrants, moins d(cid:146)aide qu(cid:146)un petit pays comme la Belgique? Les cre·dits budge·taires font-ils l(cid:146)objet d(cid:146)une re·partition pre·alable par pays? Dans l(cid:146)affirmative, quels sont les montants pre·vus pour chaque pays dans le cadre des actions relatives aux migrants? Dans la ne·gative, quel est le montant maximal pre·vu au budget pour chaque pays? (98/C 82/145) QUESTION E· CRITE E-2460/97 pose·e par Frank Vanhecke (NI) a‘ la Commission (16 juillet 1997) Objet: Concours financiers communautaires En 1996, 53 demandes de concours ont e·te· approuve·es en Belgique dans le cadre des actions en faveur des migrants, pour un montant total de 1 767 726, 40 e·cus (poste B3-4110). La Commission peut-elle indiquer combien de ces 53 dossiers concernent des demandes flamandes, combien des demandes wallones et combien des demandes ne·erlandophones et francophones de Bruxelles? Peut-elle indiquer quels montants ont e·te· attribue·s respectivement a‘ des projets francophones et a‘ des projets ne·erlandophones? Re·ponse commune aux questions e·crites E-2451/97, E-2452/97, E-2453/97, E-2454/97, E-2455/97, E-2456/97, E-2457/97, E-2458/97, E-2459/97 et E-2460/97 donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (18 septembre 1997) La ligne budge·taire B3-4110 soutient des actions en faveur de l(cid:146)inte·gration des migrants et de leurs familles dans les E· tats membres. Ce soutien est accorde· sous la forme de subventions de cofinancement ce qui suppose que lesdites actions sont e·galement finance·es, en partie, par des autorite·s publiques ou prive·es, nationales, re·gionales ou locales. Le concours communautaire ne se substitue donc pas a‘ des concours qui pourraient e(cid:136)tre accorde·s par ces diverses autorite·s, mais les comple‘te en vue de la re·alisation d(cid:146)une action pre·cise. Les actions soutenues doivent pre·senter un caracte‘re novateur, avec un effet multiplicateur, une visibilite· et une valeur ajoute·e au niveau communautaire. Les demandes de concours sont introduites par les organismes inte·resse·s au moyen d(cid:146)un formulaire standardise·. Un guide pratique pre·cise les conditions d(cid:146)e·ligibilite· des demandes. Une copie de ce guide pratique, incluant le formulaire, est envoye· directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire ainsi qu(cid:146)au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. Il n(cid:146)y a pas de re·partition a priori, entre les E· tats membres, des cre·dits disponibles au titre de la ligne budge·taire B3-4110. La Commission proce‘de a‘ une se·lection des nombreuses demandes re(cid:231)ues sur la base des seules conside·rations de qualite· des actions au regard des crite‘res et orientations mentionne·es dans le quide pratique. La re·partition des cre·dits qui peut e(cid:136)tre constate·e a posteriori, entre E· tats membres, est un re·sultat, qui varie fortement d(cid:146)une anne·e a‘ l(cid:146)autre, et qui doit donc e(cid:136)tre interpre·te· avec la plus grande prudence, d(cid:146)autant qu(cid:146)un nombre croissant de projets dont le promoteur a son sie‘ge dans un E· tat membre ont une dimension transnationale telle qu(cid:146)il serait abusif de conside·rer que les cre·dits accorde·s a‘ ce projet be·ne·ficient a‘ un seul E· tat membre. Il n(cid:146)y a pas de de·finition a priori du montant qui peut e(cid:136)tre accorde· a‘ un projet. Ce montant est de·termine· sur la base de la demande re(cid:231)ue et des re‘gles de bonne gestion administrative et financie‘re, et il varie donc d(cid:146)un projet a‘ un autre. Les demandes de concours adresse·es a‘ la Commission ne sont pas des documents de caracte‘re public, et la Commission ne peut donc en fournir copie, comme elle ne peut fournir copie de leurs pie‘ces annexes telles que les statuts des organismes demandeurs. De fa(cid:231)on ge·ne·rale, les statuts et la composition du conseil d(cid:146)administration des associations sans but lucratif sont publie·s dans le journal officiel de l(cid:146)E· tat membre concerne·


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1363/97 of 16 July 1997 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2444/97 von Graham WATSON an die Kommission. EU-Milchverteilungssystem

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
United Kingdom
child
delivery
disease prevention
eating habits
educational institution
public health
skimmed milk

text: 17. 3. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 82/81 (98/C 82/133) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2443/97 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (16. Juli 1997) Betrifft: EU-Milchverteilungssystem Nach dem Ru¤ckzug des Vereinigten Ko¤nigreichs aus der Milchverteilung sind die Kosten fu¤r Milch in britischen Schulen in einigen Fa¤llen um u¤ber 100% gestiegen. Ist der Kommission bewu(cid:223)t, welche Bedeutung Milch fu¤r die Erna¤hrung von Kindern hat? Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) durch die Streichung dieses Ermessensspielraums vor allem Kinder aus benachteiligten Schichten betroffen sind, die nicht la¤nger in den Genu(cid:223) von subventionierter Milch kommen? Ha¤lt die Kommission es deshalb fu¤r wu¤nschenswert, da(cid:223) diese Regelung in allen Mitgliedstaaten wieder eingefu¤hrt wird? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (10. September 1997) Das Vereinigte Ko¤nigreich wendet das Schulmilchprogramm der Gemeinschaft nach wie vor an, hat aber 1995 beschlossen, sich dabei auf den obligatorischen Teil zu beschra¤nken. Soweit diese A¤ nderungen den Verkaufspreis fu¤r Milch und Milcherzeugnisse fu¤r bestimmte Schulkinder betreffen, ist es durchaus mo¤glich, da(cid:223) diese Ma(cid:223)nahmen fu¤r Kinder aus unterschiedlichen Schichten unterschiedliche Auswirkungen haben. Wegen der Bedeutung von Milch fu¤r die Erna¤hrung von Kindern und angesichts der erna¤hrungsphysiologischen Erfolge des Schulmilchprogramms der Gemeinschaft befu¤rwortet die Kommission die gemeinschaftsweite Anwendung dieser Regelung. (98/C 82/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2444/97 von Graham Watson (ELDR) an die Kommission (16. Juli 1997) Betrifft: EU-Milchverteilungssystem Im Vereinigten Ko¤nigreich sind Herzkrankheiten stark verbreitet. Die Bereitstellung von teilentrahmter Milch an den Schulen steht auf der Priorita¤tenliste der kommunalen Dienststellen fu¤r Erna¤hrungsberatung ganz oben. Der Verbrauch von Milch soll gefo¤rdert werden; mehr Teenager, vor allem Ma¤dchen, wu¤rden mehr Milch trinken, wenn der Fettgehalt reduziert wu¤rde. Wu¤rde die Kommission angesichts dieser Sachlage vorschlagen, die Subventionen fu¤r teilentrahmte Milch auf die gleiche Ho¤he anzuheben wie fu¤r Vollmilch? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (19. September 1997) Der Beihilfebetrag fu¤r die im Rahmen der gemeinschaftlichen Schulmilchregelung verteilten Milcherzeugnisse wird von der Kommission auf der Grundlage von Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1842/83 des Rates zur Einfu¤hrung von Grundregeln fu¤r die Abgabe von Milch und bestimmten Milcherzeugnissen an Schu¤ler in Schulen (1) festgelegt. Gema¤(cid:223) diesem Artikel bela¤uft sich die Beihilfe fu¤r Vollmilch auf 95% des Milchricht- preises, wa¤hrend die Beihilfebetra¤ge fu¤r die anderen Milcherzeugnisse unter Beru¤cksichtigung der Milchbe- standteile der betreffenden Erzeugnisse festgesetzt werden. Aus dieser Bestimmung ergibt sich fu¤r teilentrahmte Milch ein niedrigerer Beihilfebetrag als fu¤r Vollmilch. Die Kommission beabsichtigt derzeit nicht, eine A¤ nderung der Verordnung (EWG) Nr. 1842/83 vorzuschlagen. Sie wird jedoch die Lage weiterhin unter Beru¤cksichtigung der Forderung des EG-Vertrags bewerten, wonach die Sicherstellung eines hohen Gesundheitsschutzniveaus Bestandteil der u¤brigen Politiken der Gemeinschaft sein soll. (1) ABl. L 183 vom 7. 7. 1983


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2475/97 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Produtos químicos com efeitos endócrinos nocivos

eurovoc_concepts:
chemical product
consumer protection
dangerous substance
health control
health risk
plastics
product safety
public health
safety standard
toy industry

text: C 158/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 (98/C 158/11) PERGUNTA ESCRITA E-2475/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Julho de 1997) Objecto: Produtos qu(cid:14)·micos com efeitos endo·crinos nocivos 1. Que tenciona fazer a Comissa(cid:152)o, em conjuga(cid:231)a(cid:152)o com a indu·stria de brinquedos, apo·s a retirada do mercado de brinquedos para bebe·s em PVC na Dinamarca, Ita·lia e Espanha, na seque(cid:136)ncia da Age(cid:136)ncia de Protec(cid:231)a(cid:152)o do Ambiente dinamarquesa ter apresentado provas dos perigos que correm os bebe·s em conseque(cid:136)ncia da liberta(cid:231)a(cid:152)o de pla·stico na boca quando chupam este tipo de produtos? Ira· a Comissa(cid:152)o participar no grupo de trabalho internacional criado pelas indu·stria de brinquedos para 2. investigar este problema e assegurar-se-a· de ser informada dos resultados dessa investiga(cid:231)a(cid:152)o? 3. A Comissa(cid:152)o ja· discutiu com a indu·stria de brinquedos as op(cid:231)o(cid:152)es poss(cid:14)·veis para trabalhar no sentido da substitui(cid:231)o(cid:152)es dos produtos com reconhecidos efeitos endo·crinos nocivos por substa(cid:136)ncias benignas? Se na(cid:152)o, quando o fara·? E disponibilizara· fundos comunita·rios para o efeito? 4. Concorda a Comissa(cid:152)o com a posi(cid:231)a(cid:152)o de que a indu·stria de brinquedos deve assumir a responsabilidade pelos seus produtos e responder prontamente a‘s preocupa(cid:231)o(cid:152)es referentes a potenciais perigos para os utilizadores finais? 5. Considera a Comissa(cid:152)o justifica·veis as declara(cid:231)o(cid:152)es catego·ricas de certas associa(cid:231)o(cid:152)es de indu·strias de que pla·sticos como os ftalatos e o Bisfenol A na(cid:152)o sa(cid:152)o produtos qu(cid:14)·micos com efeitos endo·crinos nocivos, apesar das crescentes provas cient(cid:14)·ficas de que esses produtos te(cid:136)m efeitos endo·crinos nocivos? A indu·stria de produtos qu(cid:14)·micos tem respondido a‘s preocupa(cid:231)o(cid:152)es cient(cid:14)·ficas independentes referentes a 6. produtos com efeitos endo·crinos nocivos entregando os seus trabalhos de investiga(cid:231)a(cid:152)o dos produtos suspeitos a institui(cid:231)o(cid:152)es externas. Tem a Comissa(cid:152)o tomado conhecimento de todos os resultados dos trabalhos de investiga(cid:231)a(cid:152)o desenvolvidos pelas indu·strias referentes a produtos qu(cid:14)·micos suspeitos de terem efeitos endo·crinos nocivos e podera· dar a conhecer esses resultados aos deputados do PE? Esta· a Comissa(cid:152)o preocupada com a poss(cid:14)·vel oculta(cid:231)a(cid:152)o de resultados de investiga(cid:231)a(cid:152)o paga pelas indu·strias 7. quando estes sejam contra·rios aos interesses dessas mesmas indu·strias? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-2474/97 e E-2475/97 dada pelo Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (5 de Novembro de 1997) A Comissa(cid:152)o encontra-se perfeitamente consciente do problema dos efeitos endo·crinos nocivos referido (vejam-se as respostas a‘s perguntas orais H-114/97, do Deputado Spencer, no per(cid:14)·odo de perguntas do per(cid:14)·odo de sesso(cid:152)es de Mar(cid:231)o de 1997 (1), e H-423/97, do Deputado Pimenta, no per(cid:14)·odo de perguntas do per(cid:14)·odo de sesso(cid:152)es de Junho de 1997 (2)). Em Janeiro u·ltimo, a Comissa(cid:152)o mandatou o Comite· Europeu de Normaliza(cid:231)a(cid:152)o (CEN) para a cria(cid:231)a(cid:152)o de um grupo de trabalho no a(cid:136)mbito da comissa(cid:152)o te·cnica no 52 (brinquedos), com o objectivo especifico de investigar os compostos orga(cid:136)nicos presentes nos brinquedos, incluindo uma avalia(cid:231)a(cid:152)o pormenorizada das conseque(cid:136)ncias da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de poli(cloreto de vinilo) (PVC) em brinquedos, em conformidade com o no 1 do artigo 2o e o ponto II. 3 do anexo III da Directiva 88/378/CEE (3) relativa a‘ aproxima(cid:231)a(cid:152)o das legisla(cid:231)o(cid:152)es dos Estados-membros respeitantes a‘ seguran(cid:231)a dos brinquedos. As concluso(cid:152)es do grupo de trabalho sera(cid:152)o inclu(cid:14)·das na norma EN 71 relativa a‘ seguran(cid:231)a dos brinquedos. A Comissa(cid:152)o e a indu·stria dos brinquedos, juntamente com as organiza(cid:231)o(cid:152)es europeias de consumidores e os organismos nacionais de normaliza(cid:231)a(cid:152)o, participara(cid:152)o nos trabalhos do referido grupo. A Comissa(cid:152)o desenvolve uma estreita colabora(cid:231)a(cid:152)o com a indu·stria dos brinquedos, sendo informada dos resultados das investiga(cid:231)o(cid:152)es realizadas no a(cid:136)mbito do grupo de trabalho do International council of toy industries (ICTI) na mate·ria em causa. A Comissa(cid:152)o apoia diversos projectos relativos a ensaios de despistagem para a detec(cid:231)a(cid:152)o de substa(cid:136)ncias com efeitos endo·crinos nocivos. Diversos projectos de investiga(cid:231)a(cid:152)o relativos a‘s substa(cid:136)ncias em causa sa(cid:152)o apoiados pela Comissa(cid:152)o na forma de ac(cid:231)o(cid:152)es a custos repartidos no a(cid:136)mbito dos programas «Ambiente e Clima» e Biomed II. Os referidos programas foram seleccionados na seque(cid:136)ncia de concursos pu·blicos e avalia(cid:231)o(cid:152)es cient(cid:14)·ficas independentes. Nos casos em que se regista a participa(cid:231)a(cid:152)o da indu·stria, a Comissa(cid:152)o suporta ate· 50% dos custos da investiga(cid:231)a(cid:152)o. A extensa divulga(cid:231)a(cid:152)o dos resultados de investiga(cid:231)a(cid:152)o e· considerada uma componente importante dos projectos


title: WRITTEN QUESTION No. 2477/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Natura 2000

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU programme
competence of the Member States
environmental protection
exchange of information
land and buildings
protected area
protected species
quality of the environment
use of aid

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2470/97 by Freddy BLAK to the Commission. Free movement of labour

eurovoc_concepts:
free movement of workers
migrant worker
pay
pension scheme
social security
social-security benefit
tax on income
telematics
unemployment insurance
work contract

text: 17. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 82/87 (98/C 82/147) WRITTEN QUESTION E-2466/97 by Patricia McKenna (V) to the Commission (16 July 1997) Subject: Flights of mixed oxide (MOX) fuel from the Sellafield nuclear complex, Britain The 12 June issue of Sellafield Newsletter, produced by British Nuclear Fuels Ltd (BNFL), states that Carlisle airport in Cumbria has recently been used to transport mixed oxide (MOX) nuclear fuel from the Sellafield complex (cid:145)to a customer in Europe(cid:146). According to BNFL, (cid:145)the transports involved a total of five flights and were all conducted in complete safety(cid:146). Was the Commission given prior notice of these flights? Will it give details of any data which BNFL provided on the safety measures covering these flights? What is the Commission(cid:146)s policy on the transport of MOX fuel in general? Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission (15 September 1997) The transport of radioactive material is organised in accordance with the regulations of the International atomic energy agency (IAEA) and implemented, for air transport, by the technical instructions of the International civil aviation organisation (ICAO), in force in all Community Member States. No specific notification had to be made to the Commission concerning air transport of mixed oxide (MOX) fuel. The policy of the Commission is to ensure that the rules applicable to international air transport of radioactive material are respected. (98/C 82/148) WRITTEN QUESTION E-2470/97 by Freddy Blak (PSE) to the Commission (16 July 1997) Subject: Free movement of labour Has the EU, in connection with the introduction of the free movement of labour, considered helping the Member States by drawing up a set of rules guaranteeing effective and mutual exchanges of information on periods of employment and incomes with a view to preventing fraud with social benefits including unemployment benefits? How will the Commission guarantee taxation either in the country in which the work is performed or in the country in which the wage earner has his permanent residence? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (15 September 1997) Article 51 of the EC Treaty requires the Council to adopt such measures in the field of social security as are necessary to provide freedom of movement for workers. Within this framework (1), the Commission and the Administrative Commission on Social Security for Migrant Workers have developed the Telematics in Social Security (TESS) programme, the main objective of which is to speed up the granting and calculation of social benefits for migrant workers. The information necessary to establish entitlement to social benefits and to calculate the amounts due are exchanged between the competent institutions of the Member States using standardised forms. The TESS programme projects will allow exchanges of information on paper to be replaced by telematic exchanges, thanks in particular to the development of common standards for the identification of insured persons, identification


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1367/97 af 16. juli 1997 om ændring af forordning (EF) nr. 271/97 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen i Rådets forordning (EF) nr. 70/97 vedrørende visse produkter i oksekødssektoren

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
beef
certificate of origin
import
originating product
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: VERORDENING (EG) Nr. 1370/97 VAN DE COMMISSIE van 16 juli 1997 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van olijfolie

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil
third country


title: QUESTION ECRITE no 2445/97 de Graham WATSON à la Commission. Accès à Internet via "British Telecom"

eurovoc_concepts:
United Kingdom
monopoly
public sector
restriction on competition
telecommunications industry
transmission network

text: C 102/42 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 (98/C 102/60) QUESTION E· CRITE E-2445/97 pose·e par Graham Watson (ELDR) a‘ la Commission (16 juillet 1997) Objet: Acce‘s a‘ Internet via «British Telecom» Dans le cadre de son manifeste e·lectoral, le Parti travailliste britannique s(cid:146)est engage· a‘ assurer l(cid:146)acce‘s a‘ Internet sur l(cid:146)ensemble du territoire du Royaume-Uni. Un accord a e·te· pris en conse·quence avec la «British Telecom». Maintenant que le parti travailliste est au pouvoir au Royaume-Uni, la Commission admet-elle qu(cid:146)un tel accord assurera a‘ la «British Telecom» un monopole de choix en ce qui concerne l(cid:146)acce‘s a‘ Internet? La Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)engager une enque(cid:136)te pour voir si un tel accord va a‘ l(cid:146)encontre des dispositions le·gislatives de l(cid:146)Union europe·enne en matie‘re de concurrence? Re·ponse donne·e par M. Van Miert au nom de la Commission (15 septembre 1997) Aucune discussion n(cid:146)a e·te· engage·e avec la Commission au sujet des conse·quences possibles d(cid:146)un tel accord sur la concurrence, que ce soit pour le compte du gouvernement britannique, de British Telecom ou de tiers inte·resse·s. Si un tel accord devait e(cid:136)tre mis en (cid:156)uvre, la Commission examinerait, le cas e·che·ant, ses effets au regard des articles 85 et 86 du Traite· CE et, e·ventuellement, des articles 5 et 90 du traite· CE. Toute partie affecte·e par un tel accord peut e·videmment transmettre ses observations a‘ la Commission ou a‘ l(cid:146)autorite· nationale compe·tente. En ce qui concerne Internet, la Commission a de·ja‘ ouvert une enque(cid:136)te sur le proble‘me de la connexion des fournisseurs d(cid:146)acce‘s Internet aux services contro(cid:136)le·s par les ope·rateurs publics de te·le·communications au Royaume-Uni et dans certains autres E· tats membres. (98/C 102/61) QUESTION E· CRITE P-2463/97 pose·e par Ernesto Caccavale (UPE) a‘ la Commission (8 juillet 1997) Objet: Pre·le‘vement de la TVA sur les aides europe·ennes aux petites et moyennes entreprises La subvention globale est octroye·e par la Commission, en tant qu(cid:146)instrument de financement destine· a‘ des actions de de·veloppement local, a‘ des organismes interme·diaires qui ont pour ta(cid:136)ches d(cid:146)identifier, de se·lectionner et d(cid:146)aider les be·ne·ficiaires finaux, les petites et moyennes entreprises (PME), par exemple. Des dole·ances soumises a‘ l(cid:146)attention du me·diateur et des protestations transmises par des particuliers aux services de la Commission et du Parlement europe·en donnent a‘ penser que diffe·rence de traitement des fonds pre·vus au titre des subventions globales il y a sur le plan fiscal d(cid:146)un pays a‘ l(cid:146)autre, en ge·ne·ral, et que le gouvernement italien impose le pre·le‘vement de la taxe a‘ la valeur ajoute·e, (TVA), en particulier. La chose se solde pour les petites et moyennes entreprises par la perte se‘che d(cid:146)une part e·norme › fiscalement exone·re·e, on le sait- des aides octroye·es par la Commission. La Commission pourrait-elle faire savoir quelles dispositions pre·cises figurent dans les contrats conclus avec les interme·diaires en vue des subventions globales dans chacun des pays membres? Pourrait-elle e·galement faire conna(cid:14)(cid:136)tre le traitement fiscal utilise· dans chacun des pays dans lesquels elle a recouru a‘ l(cid:146)instrument de la subvention globale? Pourrait-elle faire savoir, en outre, si elle compte s(cid:146)assurer que l(cid:146)E· tat italien ne s(cid:146)est pas, s(cid:146)il y e·chet, enrichi indu(cid:136)ment sur le dos des petites et moyennes entreprises par le truchement du pre·le‘vement fiscal effectue· sur les cre·dits des subventions globales? Enfin, pourrait-elle communiquer la liste de·taille·e des interme·diaires qui ont, jusqu(cid:146)a‘ ce jour, conclu avec elle des contrats en vue des subventions globales?


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
marketing standard
milk
milk fat
milk protein

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 07. 1997 KOM(97) 133 lopull. 97/0114 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta (komission esittämä) PERUSTELUT loMartQ. 1. 2. Asetuksessa (ETY) N:o 1411/71 vahvistetaan maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevat lisäsäännöt ihmisravinnoksi tarkoitetun maidon osalta. Asetukseen on tehty sen voimaantulon jälkeen useita muutoksia ja muita sen soveltamisalaa koskevia asetuksia ja direktiivejä on annettu. Tämän vuoksi vaikuttaisi aiheelliselta tarkistaa voimassa olevien säännösten pätevyys ja kodifioida asetus. Tämä on liitteenä olevan asetusehdotuksen ensimmäinen tavoite. ja Ruotsille annettiin Suomelle liittymisasiakirjassa mahdollisuus poiketa joulukuun 31. päivään 1997 asti asetuksen (ETY) N:o 1411/71 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyistä aineiden vähimmäispitoisuuksia koskevista vaatimuksista. Liittymisasiakirjan mukaan kyseisenä aikana tarkastellaan asetuksessa olevaa ihmisravinnoksi tarkoitetun maidon luokitusta. Tällä asiakirjalla pyritään myös suorittamaan tätä tarkastelua. Kulutukseen tarkoitetun maidon tärkeä asema maitomarkkinoilla 3. 4. Vuonna 1995 kulutukseen tarkoitetun maidon kokonaistuotanto oli viidessätoista unionin jäsenvaltiossa viimeisten arvioiden mukaan miltei 30 miljoonaa tonnia. Noin 26 prosenttia meijereihin toimitetusta maidosta jalostetaan kulutukseen tarkoitetuksi maidoksi. Tämä tuote on siis epäilemättä tärkeä maitomarkkinoiden tasapainon säilyttämisessä ja sillä on vaikutusta tuottajien tuloihin. On siis tärkeää turvata tämän avainasemassa olevan tuotteen tuotannon tasainen kehitys. Viime vuosien aikana kulutukseen tarkoitetun maidon kokonaistuotanto on kasvanut suhteellisen tasaisesti 0,5 - 1 prosenttia. Huomattavampaa kehitystä on tarjolla olevien sen maitopurkkien sisällön suhteen. Tämä kehitys koskee maidon rasvapitoisuutta, lämpökäsittelyä ja pakkausta. tekemissä valinnoissa tapahtunut kuluttajan sijaan Taulukosta 1 käy ilmi, että puolittain kuoritun maidon markkinaosuus on nopeasti kasvamassa yhtä suureksi kuin täysmaidon. 1- Kulumkseen tarkoitemn maidon eri lajien markkinaosuuksien kehitys (prosentteina kokonaismyynnistä) 1986 65,4 28,6 6,0 1995 47,8 44,3 7,9 Lämpökäsittelyn osalta havaitaan, että iskukuumennettu maito on lisännyt osuuttaan huomattavasti pastöroitujen ja steriloitujen tuotteiden kustannuksella. Tämä kehitys esitetään taulukossa 2. On myös huomattavissa, että maito ostetaan entistä useammin purkeissa tai kierrätysmuovista valmistetuissa pulloissa ja harvemmin lasipulloissa. Taulukko 2 : Kulumkseen tarkoitemn maidon jakautuminen lämpökäsittelyn mukaan (prosentteina kokonaistuotannosta) Pastöroitu maito Steriloitu maito Iskukuumennettu maito Suomen ja Ruotsin erityistilanne 1986 56 11 33 1995 52 6 43 5. Kulutukseen tarkoitemn maidon markkinat näissä kahdessa maassa ovat erilaiset kuin muissa ja erityisesti vähärasvaisten tuotteiden suosimisen vuoksi. tuotevalikoiman jäsenvaltioissa laajemman Suomessa täysmaitoa ostetaan ainoastaan 18 prosenttia, kun taas puolittain kuoritun maidon osuus markkinoista on 62 prosenttia ja kuoritun maidon 20 prosenttia. On myös otettava huomioon, että puolittain kuorittuun maitoon kuuluu Suomessa myös maito, jonka rasvapitoisuus on 1 prosentti. Sen markkinaosuus on noin 8 prosenttia. Ruotsissa puolittain kuoritun maidon osuus markkinoista on 37 prosenttia ja kuoritun maidon 24 prosenttia. Täysmaidon osuus on 39 prosenttia kulumkseen tarkoitemn maidon myynnistä. Viimeksi mainitussa luokassa on kuitenkin miltei yksinomaan kyse maidosta, jonka rasvapitoisuus on ainoastaan 3 prosenttia. 6. Vuoden 1994 liittymisasiakirjassa sovittiin, että tuotteita, jotka eivät vastaa asetuksen (ETY) N:o 1411/71 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä rasvapitoisuuksia koskevia vaatimuksia, voidaan pitää kaupan tuotantomaassa eli tässä tapauksessa Suomessa tai Ruotsissa. Tämä poikkeus päättyy 31. päivänä joulukuuta 1997. tarkastellut Komissio on liittymisasiakirjan mukaisesti edellä mainitussa asetuksessa olevia luokituksia ja arvioinut mahdollisuutta mukauttaa sitä Suomen ja Ruotsin erityistilanteen huomioon ottamiseksi. Joko luokittelua on mukautettava siten, että siihen liitetään myös näissä kahdessa maassa ennen liittymistä kulutetun kaltainen maito tai nämä kaksi maata on velvoitettava noudattamaan muualla yhteisössä sovellettavaa luokittelua. Ensimmäisessä vaihtoehdossa on se etu, että sen avulla voitaisiin kunnioittaa näiden maiden kulutustottumuksia ja välttää mnnettujen ja väestön arvostamien tuotteiden markkinoilta katoamisen mahdollisesti aiheuttamat vakavat vaikutukset maidon kulumkseen. Tämä vaihtoehto tarkoittaisi toisaalta sitä, että sama kulumkseen tarkoitemn maidon valikoima olisi laajennettava koko unioniin. Tällöin sekä tuotannonalalla että kuluttajien keskuudessa olisi sekaannusten vaara, sillä nämä ovat tottuneita nykyiseen luokitukseen eivätkä ole ilmaisseet haluavansa muuttaa sitä. Näissä olosuhteissa komissio arvioi, että liittymisasiakirjassa määrättyä poikkeusta voidaan jatkaa tilapäisesti, jotta nykyinen tilanne saadaan koskemaan koko yhteisöä. Tämän vuoksi komissio ehdottaa poikkeuksen jatkamista 31. päivään joulukuuta 1999. Kulumkseen tarkoitemn maidon proteiinipitoisuus 7. Asetuksessa (ETY) N:o 1411/71 kielletään kaikenlainen kulumkseen tarkoitemn maidon proteiinipitoisuuteen liittyvä käsittely. Tästä säännöksestä on hiljattain käyty ammattipiireissä keskustelua - jota ei ole saatu päätökseen - ja komissiolle on esitetty pyyntö proteiinipitoisuuden standardoimisen sallimisesta. Komissio on tarkastellut tätä kysymystä ja tullut siihen johtopäätökseen, ettei nykyistä tilannetta ole syytä muuttaa. Proteiinipitoisuuden standardoimiseen liittyy useita riskejä ja se voisi johtaa markkinoiden vääristymiin. Jos esimerkiksi yhteisössä vahvistettaisiin yhtenäinen määrä, ja tämä osoittautuisi liian alhaiseksi, maitoproteiinia jäisi ylimäärä kaupan pidettäväksi jo ennestään ylijäämäisillä markkinoilla. Jos taas kukin jäsenvaltio saisi vahvistaa vähimmäismäärän, vaihtoehtoa olisi vaikea perustella yhtenäismarkkinoiden periaatteiden kannalta ja kilpailu saattaisi vääristyä. Ei voida kuitenkaan kieltää, etteikö kuluttaja olisi yhä tietoisempi maitoproteiinin ravintoarvosta, ja hänelle on taattava kulumkseen tarkoitettu maito, jonka proteiinipitoisuus vastaa hänen odomksiaan. Lisäksi on syytä helpottaa sellaisen maidon myyntiä, jonka proteiinipitoisuus on luonnollista pitoisuutta korkeampi. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että säilytetään asetuksessa (ETY) N:o 1411/71 säädetty mahdollisuus lisätä proteiinia kulutukseen tarkoitettuun maitoon. Saadun kokemuksen perusteella vaikuttaisi tarpeelliselta säätää erityissäännöksiä proteiinipitoisuuden standardoimiskiellon valvomiseksi. Tämä valvonta voidaan toteuttaa vertaamalla kulumkseen tarkoitemn maidon ja raakamaidon välistä proteiinipitoisuuden eroa, jolloin kulut eivät muodostu liian korkeiksi. Komissio arvioi, että jäsenvaltioiden vastuulla on valvoa yleisiä kaupan pitämisen sääntöjä, vaatimuksia sääntöjenvastaisuuksien seuraamukset mukaan lukien. yksityiskohtaisia liittyviä säätää niihin ja Kulutukseen tarkoitemn maidon terveyssäännöt 9. Asetuksessa (ETY) N:o 1411/71 viitataan moneen keitaan maidon laatua ja kansanterveyttä koskeviin sääntöihin. Erityisesti asetuksen 4 ja 5 artiklassa säädetään soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen käyttöön ottamisesta näiden asioiden valvomiseksi. Tammikuun 1. päivästä 1994 terveyttä ja laatua koskevat seikat ovat kuuluneet direktiivin 92/46/ETY soveltamisalaan, joka kuitenkin perustuu suoraan EY:n perustamissopimuksen 43 artiklaan, joka koskee kaikkia maitotuotteita. Edellä mainittuja 4 ja 5 artiklaa on siis syytä tarkistaa ja mukauttaa, jotta vältetään päällekkäisyys direktiivin säännösten kanssa. jäätymispistettä On syytä ottaa huomioon, että kyseisessä direktiivissä säädetään tietyistä kulumkseen tarkoitettua maitoa koskevista säännöksistä, joissa on pikemminkin kyse tuotteiden koostumuksesta kuin terveyssäännöistä. Vaatimukset koskevat erityisesti rasvattoman kuiva-aineen vähimmäispitoisuuksia. Tämän vuoksi nämä säännökset ehdotetaan lisättäviksi kaupan pitämisen vaatimuksia koskevaan asetukseen, kuten neuvosto itse on pyytänyt direktiivin 92/46/ETY antamisen yhteydessä. Saatu kokemus huomioon ottaen ehdotetaan kuitenkin jäätymispistettä koskevan säännöksen muuttamista ja lämpökäsittelyä koskevien lisävaatimusten vahvistamismahdollisuudesta säätämistä erityisesti maidon laadun huononemisen välttämiseksi. sekä proteiinin ja -4- Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon3, sekä katsoo, että koskevista ja maitomotealan yhteistä markkinajärjestelyä maito- lisäsäännöistä ihmisravinnoksi tarkoitetun maidon osalta 29 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1411/714, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2138/925, tavoitteena on kehittää mahdollisimman paljon CN-koodiin 0401 kuuluvien laatutakuun avulla ja mukautumalla kuluttajien toiveisiin; kyseisten maitotuotteiden kaupan pitämisen vaatimusten tarpeisiin vahvistaminen vakauttaa markkinoita ja vaikuttaa näin maatalousväestön kohmuUiseen elintasoon; mainimn sääntelyn säilyttäminen on tämän vuoksi sekä tuottajien että kuluttajien edun mukaista, tuotteiden markkinoita ja 1 2 3 4 5 EYVL N:o C EYVLN:oC EYVLN:oC EYVL N:oL 148, 3. 7. 1971, s. 4 EYVL N:oL 214, 30. 7. 1992, s. 6 edellä mainitmun asemkseen olisi tehtävä tiettyjä mukaumksia ja säännökset olisi koottava uuteen asetukseen paremman oikeusturvan takaamiseksi asianomaisille asiasta saadun kokemuksen hyödyntämiseksi sekä yksinkertaistamisen ja selventämisen vuoksi, vastauksena maitoproteiinin ravintoarvoa yhä enemmän painottavien kuluttajien toiveisiin olisi varmistettava, että luonnollista maitoproteiiniosuutta ei vähennetä ja sallittava lisäksi maidon rasvattoman kuiva-aineen ainesosien lisääminen kuorittuun maitoon, maidon rasvapitoisuuden osalta on suotavaa ottaa huomioon erityinen tilanne Suomessa ja Ruotsissa, joille on myönnetty liittymisasiakirjassa poikkeuslupa 31 päivään joulukuuta 1997 asti; tältä osin on syytä jatkaa kyseistä poikkeusta väliaikaisesti, jotta kyseiset jäsenvaltiot voivat sopeutua muualla yhteisössä sovellettavaan järjestelmään, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten raakamaidon, ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/46/ETY6, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/23/EY7, 5 artiklan 9 kohdassa säädetään tietyistä kulutukseen tarkoitemn maidon koostumusta koskevista vaatimuksista; johdonmukaisuuden vuoksi tällaisia säännöksiä on suotavaa sisällyttää kaupan pitämisen vaatimuksia koskevaan sääntelyyn mutta säätää kuitenkin tietyistä mukautuksista asiasta saadun kokemuksen huomioon ottamiseksi, tuotteiden tuotantoa tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa kuluttajalle myytäväksi ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annettua neuvoston direktiiviä 79/112/ETY8, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/4/EY9, ja elintarvikkeiden ravintoarvomerkinnöistä annettua direktiiviä 90/496/ETY10 sovelletaan, järjestelmän johdonmukaisuuden varmistamiseksi on syytä asettaa kolmansista maista tuoduille tuotteille vastaavat vaatimukset, ja on syytä säätää, että jäsenvaltiot päättävät valvonnasta ja asianmukaisista seuraamuksista, jos tämän asetuksen säännöksiä rikotaan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: EYVL N:oL 268, 14. 9. 1992, s. 1 EYVL N:o L 125, 23. 5. 1996, s. 10 EYVLN:oL33, 8. 2. 1979, s. 1 EYVLN:oL43, 14. 2. 1997, s. 21 10 EYVL N:o L 276, 6. 10. 1990, s. 40 1 artikla Tässä asetuksessa säädetään CN-koodiin 0401 kuuluvien 1. tarkoitettujen tuotteiden vaatimukset yhteisössä. ihmisravinnoksi 2. a) b) c) Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 'maidolla' yhdestä tai useammasta lehmästä lypsettyä tuotetta, 'kulumkseen tarkoitetulla maidolla' 3 artiklassa tarkoitettuja tuotteita, jotka on tarkoitettu toimitettaviksi sellaisenaan kuluttajalle, 'rasvapitoisuudella' maitorasvayksiköiden painosuhdetta 100 yksikköön kyseistä maitoa. 2 artikla 1. Ainoastaan kulumkseen tarkoitetulle maidolle asetetut vaatimukset täyttävää maitoa saa toimittaa tai luovuttaa jalostamattomana lopulliselle käyttäjälle joko suoraan tai ravintoloiden, sairaaloiden, ruokaloiden tai muiden vastaavien yhteisöjen välityksellä. Tämän tuotteen myyntinimitykset 2. artiklassa. Nämä myyntinimitykset on varatm samassa artiklassa määritellyille motteille, sanomn kuitenkaan rajoittamatta niiden käyttöä yhdistetyissä nimityksissä. on mainittu 3 Jäsenvaltion on säädettävä 3. tarkoituksena on antaa kuluttajille tietoa motteiden laadusta tai koosmmuksesta aina, jos tällaisen tiedon poisjättäminen saattaa hämmentää kuluttajia. toimenpiteistä, joiden 3 artikla 1. a) b) Seuraavia tuotteita pidetään kulutukseen tarkoitettuna maitona: 'raakamaitoa', jota ei ole kuumennettu yli 40 °C lämpötilaan tai käsitelty vaikutukseltaan vastaavalla tavalla; 'täysmaitoa', joka on lämpökäsitelty ja joka rasvapitoisuuden osalta täyttää yhden seuraavista vaatimuksista: täysmaito: standardoitu rasvapitoisuus vähintään 3,50 prosenttia. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää ylimääräisestä täysmaidon luokasta, jossa rasvapitoisuus on vähintään 4,00 prosenttia. standardoimaton käsittelyvaiheen täysmaito: maidon rasvapitoisuutta ei ole muutettu tai vähentämällä eikä jälkeen lisäämällä rasvaa sekoittamalla sitä maitoon, jonka luonnollista rasvapitoisuutta on muutettu. Rasvapitoisuus ei voi kuitenkaan olla vähemmän kuin 3,50 prosenttia; c) d) 'puolittain kuorittua maitoa', joka on lämpökäsitelty ja jonka rasvapitoisuus on saatu vähintään 1,50 prosentiksi ja enintään 1,80 prosentiksi; 'kuorittua maitoa', joka on lämpökäsitelty ja jonka rasvapitoisuus on saatu enintään 0,30 prosentiksi. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, rasvapitoisuutta koskevia vaatimuksia ei sovelleta Suomessa ja Ruotsissa motetmun ihmisravinnoksi tarkoitettuun maitoon kahden vuoden ajan tämän asemksen voimaanmlosta. Näissä kahdessa jäsenvaltiossa tuotettua kulumkseen tarkoitettua maitoa, johon sovelletaan tätä poikkeusta, saa pitää kaupan ainoastaan tuotantomaassa tai se voidaan viedä kolmanteen maahan. Rajoittamatta 1 artiklan b alakohdan 3. ainoastaan seuraavat muutokset ovat sallittuja: toisen luetelmakohdan soveltamista a) b) luonnollisen rasvapitoisuuden muuttaminen poistamalla kermaa tai lisäämällä maitoa, puolittain kuorittua maitoa tai kuorittua maitoa kulutukseen tarkoitetulle maidolle säädetyn rasvapitoisuuden noudattamiseksi; maitoproteiinin, mineraalisuolojen tai vitamiinien lisääminen maitoon sillä edellytyksellä, että se mainitaan näkyvässä paikassa tuotteen pakkauksessa ja merkintä on helposti nähtävissä, selkeästi luettavissa ja pysyvä. Tämä merkintä ei annetussa kuitenkaan direktiivissä tekemisen lisättäessä saatavan maidon proteiinipitoisuuden on velvoitteesta. Proteiineja oltava vähintään 4,00 prosenttia. ravintoarvomerkinnöistä ravintoarvomerkinnän elintarvikkeiden 90/496/ETY tarkoitemn vapauta 4 artikla Rajoittamatta direktiivin 92/46/ETY soveltamista kulutukseen tarkoitemn maidon on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) b) c) d) e) jäätymispisteen on oltava lähellä kulumkseen tarkoitemn maidon tuotantoalueella todettua täysmaidon keskimääräistä jäätymispistettä, paine. on oltava vähintään 1 028 g/l täysmaidosta mitattuna 20 °C:ssa, tai vastaava arvo litraa kohti rasvattomasta maidosta mitattuna 20 °C:ssa, proteiinipitoisuuden on oltava vähintään 28 g/l, kun maidon kokonaistyppi- pitoisuusprosentti kerrotaan 6,38:11a, rasvattoman kuiva-ainepitoisuuden on oltava vähintään 8,50 prosenttia, lämpökäsitelty maito on käsiteltävä tavalla, joka mahdollistaa määritettävien laatuvaatimusten noudattamisen. Yhteisöön motavien ja kulumkseen tarkoitetmna maitona myytävien motteiden on vastattava tämän asemksen säännöksiä. 5 artikla 6 artikla Direktiivin 79/112/ETY säännöksiä sovelletaan erityisesti kulumkseen tarkoitemn maidon merkintöjä koskevien kansallisten säännösten osalta. 7 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset 1. tämän asemksen soveltamisen valvomisen, sääntöjenvastaisuuksista aiheutuvien seuraamusten sekä petosten ennakoimisen ja ehkäisemisen varmistamiseksi. toimenpiteet Nämä toimenpiteet ja niihin mahdollisesti tehtävät muutokset on ilmoitettava komissiolle niiden voimaantuloa seuraavan kuukauden aikana. Komissio antaa tämän asemksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 2. asemksen (ETY) N:o 804/68 30 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Kumotaan asetus (ETY) N:o 1411/71. 8 artikla Asemkseen (ETY) N:o 1411/71 tehtävien viittausten on katsottava viittaavan tähän asemkseen. Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998. 9 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. BUDJETTIKOHTA: Bl-20 MÄÄRÄRAHAT: 3 632 milj. ecua 2. TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta. 3. OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 42 ja 43 artikla 4. TOIMENPITEEN TAVOITE: Asetuksen (ETY) N:o 1411/71 kodifikaatio sekä rasva-aineen vähimmäispitoisuusvaatimuksia koskevan, Suomelle ja Ruotsille liittymisasiakirjalla myönnetyn poikkeuksen jatkaminen. 5. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON: 5. 0 MENOT - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) - KANSALLISESTA TALOUSARVIOSTA - MUISTA LÄHTEISTÄ 5. 1 TULOT - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: 12 KUUKAUDEN JAKSO KULUVA VARAINHOI TOVUOSI (97) milj. ecua milj. ecua SEURAAVA VARAINHOI TOVUOSI (98) milj. ecua p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. 1999 milj. ecua 2000 milj. ecua 2001 milj. ecua 2002 milj. ecua p. m. p. m. p. m. p. m. 6. 0 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA: 6. 1 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA: KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI 6. 2 LISÄTALOUSARVION TARVE: 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT: KYLLA/EI KYLLA/EI HUOMAUTUKSIA: Asetuksen (ETY) N:o 1411/71 kodifikaatiolla ei ole taloudellisia vaikutuksia. Rasva-aineen vähimmäispitoisuusvaatimuksia koskevan poikkeuksen jatkamisen taloudelliset vaikutukset on vaikea esittää lukuina. AO ISSN 1024-4492 KOM(97) 133 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 02 01 10 Luettelonumero : CB-CO-97-126-FI-C ISBN 92-78-17587-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg O


title: WRITTEN QUESTION No. 2459/97 by Frank VANHECKE to the Commission. Community subsidies

text: 17. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 82/85 Miten komissio selitta¤a¤ sen, etta¤ suuret ja¤senvaltiot kuten Ranska, Espanja ja Iso-Britannia saavat siirtolaistoi- mintaan va¤hemma¤n avustuksia kuin Belgian tapainen pieni ja¤senvaltio? Jaetaanko na¤ma¤ ma¤a¤ra¤t talousarviossa etuka¤teen ja¤senvaltioittain? Jos jaetaan, miten suuria ma¤a¤ria¤ ja¤senvaltioittain on jaettu (cid:148)siirtolaisten hyva¤ksi suoritettavien toimien(cid:148) osalta? Jos ei, mika¤ on enimma¤isma¤a¤ra¤, joka on osoitettu talousarviossa kullekin erilliselle ja¤senvaltiolle? (98/C 82/145) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2460/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Frank Vanhecke (NI) (16. heina¤kuuta 1997) Aihe: Yhteiso¤n avustukset Vuonna 1996 Belgian osalta hyva¤ksyttiin 53 avustushakemusta toimille siirtolaisten hyva¤ksi. Yhteisma¤a¤ra¤ oli 1 767 726,40 ecua. (Alamomentti B96 B3-4110) Voiko komissio ilmoittaa parlamentin ja¤senelle, kuinka moni hakemus na¤ista¤ yhteensa¤ 53:sta liittyy flaamilaisiin avustushakemuksiin, kuinka moni vallonialaisiin avustushakemuksiin, kuinka moni Brysselin flaaminkielisiin hakemuksiin ja kuinka monta Brysselin ranskankielisiin hakemuksiin? Voiko komissio ilmoittaa parlamentin ja¤senelle, kuinka paljon rahaa ka¤ytettiin ranskankielisiin hankkeisiin ja kuinka paljon flaaminkielisiin hankkeisiin? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2451/97, E-2452/97, E-2453/97, E-2454/97, E-2455/97, E-2456/97, E-2457/97, E-2458/97, E-2459/97 ja E-2460/97 (18. syyskuuta 1997) Budjettikohdasta B3-4110 tuetaan toimia siirtolaisten ja heida¤n perheidensa¤ sopeuttamiseksi ja¤senvaltioihin. Tukea myo¤nneta¤a¤n yhteisrahoitusmuotoisena, mika¤ edellytta¤a¤ sita¤, etta¤ kyseisten toimien rahoitukseen osallistuu myo¤s kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason viranomaisia taikka yksityisia¤ tahoja. Yhteiso¤n tuki ei siis korvaa tukea, jota na¤ma¤ eri tahot voivat myo¤nta¤a¤, vaan ta¤ydenta¤a¤ sita¤ tietyn toimen toteuttamiseksi. Tuettujen toimien on oltava innovatiivisia, niilla¤ on oltava kerrannaisvaikutusta, niiden on oltava na¤kyvia¤ ja tuotava lisa¤arvoa yhteiso¤n tasolla. Asianomaiset organisaatiot hakevat tukea standardilomakkeella. Ka¤yta¤nno¤n oppaassa on ta¤sma¤lliset ohjeet hakemusten valintakelpoisuudesta. Kopio oppaasta, johon sisa¤ltyy hakulomake, la¤heteta¤a¤n suoraan arvoisalle parlamentin ja¤senelle seka¤ parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤lle. Budjettikohdasta B3-4110 ka¤ytetta¤vissa¤ olevia varoja ei jaeta etuka¤teen ja¤senvaltioiden kesken. Komissiolle tulee useita hakemuksia, ja niiden valinnassa se ka¤ytta¤a¤ perusteena pelka¤sta¤a¤n toimien laatua ottaen huomioon myo¤s ka¤yta¤nno¤n oppaassa mainitut kriteerit ja suuntaviivat. Valinnan ja¤lkeen todettava varojen jakautuminen ja¤senvaltioiden kesken on tulos, joka vaihtelee huomattavasti vuodesta toiseen ja jota on tulkittava eritta¤in varovasti. On myo¤s huomattava, etta¤ yha¤ useammilla hankkeista vastaavilla tahoilla on toimipaikka yhdessa¤ ja¤senvaltiossa, mutta hankkeet ovat laajuudeltaan kansainva¤lisia¤, joten olisi virheellista¤ ajatella, etta¤ hankkeelle myo¤nnetyt varat hyo¤dytta¤va¤t vain yhta¤ ja¤senvaltiota. Etuka¤teen ei myo¤ska¤a¤n ma¤a¤riteta¤ summaa, joka yhdelle hankkeelle voidaan myo¤nta¤a¤. Summa ma¤a¤riteta¤a¤n saadun hakemuksen ja moitteetonta hallintoa ja rahoitusta koskevien sa¤a¤nto¤jen perusteella, eli se vaihtelee hankkeen mukaan. Komissiolle osoitetut tukihakemukset eiva¤t ole julkisia asiakirjoja, joten komissio ei voi toimittaa niista¤ kopiota, koska hakemuksissa on liitteina¤ asiakirjoja › muun muassa hakijaorganisaation yhtio¤ja¤rjestys › joista ei voida antaa kopiota muille. Voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden peruskirja ja hallintoneuvoston kokoonpano julkaistaan yleensa¤ kyseisen ja¤senvaltion virallisessa lehdessa¤


title: Beslutning om udkast til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen vedrørende bestemmelser om finansieringen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

eurovoc_concepts:
common foreign and security policy
financing method
general budget (EU)
interinstitutional agreement


title: Entschließung zum Vorschlag für eine Interinstitutionelle Vereinbarung zwischen dem Europäischen Parlament, dem Rat und der Europäischen Kommission über Vorschriften zur Finanzierung der Gemeinsamen Außen- und Sicherheitspolitik


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2456/97 dell'on. Frank VANHECKE alla Commissione. Aiuti comunitari

text: 17. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 82/85 Come spiega la Commissione il fatto che paesi grandi come la Francia, la Spagna e il Regno Unito abbiano ricevuto, per azioni a favore dei migranti, meno aiuti di un paese piccolo come il Belgio? Vengono tali importi previamente ripartiti per paese a livello di bilancio? In caso affermativo, quali sono gli importi previsti, per i singoli paesi, nel quadro delle «azioni a favore dei migranti»? In caso contrario, qual e‘ l(cid:146)importo massimo previsto nel bilancio per ogni singolo paese? (98/C 82/145) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2460/97 di Frank Vanhecke (NI) alla Commissione (16 luglio 1997) Oggetto: Aiuti comunitari Nel 1996 sono state accolte, in Belgio, 53 richieste di aiuti nel quadro delle azioni a favore dei migranti, per un importo totale di 1. 767. 726,40 ecu (linea B3-4110 del bilancio per il 1996). Puo‘ la Commissione far sapere quante di queste 53 richieste sono state presentate da candidati fiamminghi, quante da candidati valloni, quante da candidati neerlandofoni di Bruxelles e quante da candidati francofoni di Bruxelles? Puo‘ la Commissione comunicare, in termini assoluti, quale importo e‘ stato concesso ai progetti francofoni e quale a quelli neerlandofoni? Risposta comune alle interrogazioni scritte E-2451/97, E-2452/97, E-2453/97, E-2454/97, E-2455/97, E-2456/97, E-2457/97, E-2458/97, E-2459/97 e E-2460/97 data dal sig. Flynn in nome della Commissione (18 settembre 1997) La linea di bilancio B3-4110 sostiene azioni a favore dell(cid:146)integrazione dei migranti e delle loro famiglie negli Stati membri. Questo sostegno viene accordato sotto forma di sovvenzioni di cofinanziamento, cosa che presuppone che le suddette azioni siano anche finanziate, in parte, da autorita‘ pubbliche e private, nazionali, regionali o locali. Il concorso comunitario non si sostituisce pertanto a finanziamenti che potrebbero essere accordati da queste autorita‘, ma le completa in vista della realizzazione di un(cid:146)azione precisa. Le azioni sostenute devono presentare un carattere innovativo, con effetto moltiplicatore, una visibilita‘ e un valore aggiunto a livello comunitario. Le domande di finanziamento sono presentate dagli organi interessati per mezzo di un modulo standardizzato. Una guida pratica precisa le condizioni di ammissibilita‘ delle domande. Una copia della suddetta guida, includente il modulo, viene inviata direttamente all(cid:146)Onorevole Parlamentare nonche· al segretariato generale del Parlamento. Non vi e‘ una ripartizione a priori, tra gli Stati membri, dei crediti disponibili a titolo della linea di bilancio B3-4110. La Commissione procede ad una selezione delle varie domande ricevute sulla base delle sole considerazioni qualitative delle azioni con riferimento ai criteri e agli orientamenti citati nella guida pratica. La ripartizione dei crediti che puo‘ essere constatata a posteriori, tra Stati membri, e‘ un risultato che varia fortemente da un anno all(cid:146)altro, e che deve pertanto essere interpretato con la piu‘ grande prudenza, tanto piu‘ che un numero crescente di progetti di cui il promotore ha la sua sede in uno Stato membro hanno una dimensione transnazionale per cui sarebbe arbitrario considerare che i crediti accordati a questo progetto avvantaggino un solo Stato membro. Non esiste una definizione aprioristica dell(cid:146)importo che puo‘ essere accordato a un progetto. Detto importo viene determinato sulla base della domanda ricevuta e delle regole di buona gestione amministrativa e finanziaria, e varia pertanto da un progetto all(cid:146)altro. Le domande di finanziamento indirizzate alla Commissione non sono documenti di carattere pubblico, e la Commissione non puo‘ pertanto fornirne copia, allo stesso modo in cui essa non puo‘ fornire copia dei loro allegati, quali gli statuti degli organismi richiedenti. In genere, gli statuti e la composizione del consiglio d(cid:146)amministrazione delle associazioni senza scopo di lucro sono pubblicati nella Gazzetta ufficiale dello Stato membro interessato


title: WRITTEN QUESTION No. 2475/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Endocrine-disrupting chemicals

text: C 158/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 (98/C 158/11) SKRIFTLIG FR¯GA E-2475/97 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (16 juli 1997) A¤mne: Kemiska a¤mnen som ger upphov till rubbningar i de endokrina ko¤rtlarna 1. Vilka (cid:229)tga¤rder har kommissionen fo¤r avsikt att vidta tillsammans med leksaksindustrin, efter det att babyleksaker av plast som inneh(cid:229)ller PVC dragits tillbaka fr(cid:229)n marknaderna i Danmark, Italien och Spanien efter att den danska miljo¤styrelsen har lagt fram bevis om faror i samband med att plast la¤cker ut i sm(cid:229)barnens munnar na¤r de suger p(cid:229) dessa produkter? Kommer kommissionen att delta i den internationella arbetsgruppen som leksaksindustrin har uppra¤ttat fo¤r 2. att underso¤ka det ha¤r problemet, och kommer kommissionen att bli informerad om resultaten av arbetsgruppens underso¤kning? 3. Har kommissionen redan fo¤rt diskussioner med branschen om de alternativ som finns fo¤r att arbeta fo¤r att byta ut ka¤nda kemiska a¤mnen som ger upphov till rubbningar i de endokrina ko¤rtlarna i deras produkter mot ofarliga substanser? Om inte, na¤r kommer kommissionen att go¤ra detta och kommer den d(cid:229) att avsa¤tta gemenskapsmedel fo¤r a¤ndam(cid:229)let? Kan kommissionen h(cid:229)lla med om att branschen bo¤r ta p(cid:229) sig ett ordentligt ansvar fo¤r sina produkter och 4. reagera snabbt p(cid:229) oro fo¤r potentiella faror fo¤r de slutliga anva¤ndarna? O¤ verser kommissionen med vissa branschorganisationers kategoriska uttalanden om att mjukgo¤rare i 5. plaster s(cid:229)som ftalater och bisfenol A inte a¤r hormonrubbande kemikalier, trots att det framkommer alltmer bevis fo¤r att dessa produkter faktiskt har hormonrubbande effekter? 6. Den kemiska industrin har som svar p(cid:229) oberoende forskares oro o¤ver hormonrubbande kemikalier bedrivit sin egen forskning om de missta¤nkta produkterna. F(cid:229)r kommissionen tillg(cid:229)ng till resultaten av all forskning som branschen utfo¤r om kemiska a¤mnen som missta¤nks ge upphov till rubbningar i de endokrina ko¤rtlarna, och kommer kommissionen att go¤ra dessa resultat tillga¤ngliga fo¤r parlamentsledamo¤terna? Oroar sig kommissionen fo¤r att industrifinansierad forskning vars resultat strider mot industrins intressen 7. eventuellt undanh(cid:229)lls? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2474/97 och E-2475/97 ingivna av Martin Bangemann fo¤r kommissionen (5 november 1997) Kommissionen a¤r va¤l medveten om det problem som a¤r ka¤nt som rubbningar i de endrokrina ko¤rtlarna (se svaret p(cid:229) muntlig fr(cid:229)ga H(cid:150)114/97 fr(cid:229)n Tom Spencer vid fr(cid:229)gestunden under parlamentets sammantra¤de i mars 1997 (1) och H(cid:150)423/97 fr(cid:229)n Carlos Pimenta vid fr(cid:229)gestunden under parlamentets sammantra¤de i juni 1997 (2)). Kommissionen gav i januari i (cid:229)r Europeiska standardiseringsorganisationen (CEN) mandat att inom ramen fo¤r teknisk kommitte· 52 (leksaker) inra¤tta en arbetsgrupp fo¤r organiska kemiska fo¤reningar i leksaker. Denna skall bland annat go¤ra en ing(cid:229)ende konsekvensbedo¤mning av anva¤ndningen av polyvinylklorid (PVC) i leksaker, i enlighet med artikel 2. 1 och bilaga III rubrik II. 3 i direktiv 88/378/EEG om tillna¤rmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers sa¤kerhet (3). Arbetsgruppens resultat kommer att info¤ras i den europeiska sa¤kerhets- standarden fo¤r leksaker EN 71. B(cid:229)de kommissionen, leksaksindustrin, europeiska konsumentorganisationer och nationella standardiseringsorgan kommer att delta i arbetsgruppen. Kommissionen har ett na¤ra samarbete med leksaksindustrin och den kommer att h(cid:229)llas informerad om alla resultat fr(cid:229)n den arbetsgrupp som International council of toy industries (ICTI) har inra¤ttat fo¤r att underso¤ka det ha¤r problemet. Kommissionen sto¤der flera projekt ro¤rande tester fo¤r att uppta¤cka a¤mnen som orsakar rubbningar i de endokrina ko¤rtlarna. Ett antal kostnadsdelade forskningsprojekt om kemikalier som orsakar rubbningar i de endokrina ko¤rtlarna f(cid:229)r sto¤d av kommissionen inom ramen fo¤r forskningsprogrammen (cid:148)Miljo¤ och klimat(cid:148) och (cid:148)Biomed II(cid:148). Dessa program valdes ut efter en o¤ppen anbudsinfordran och oberoende vetenskaplig bedo¤mning. I de fall d(cid:229) industrin deltar ger kommissionen sto¤d p(cid:229) upp till 50 % av kostnaderna fo¤r forskningen. En omfattande spridning av forskningsresultaten anses vara en viktig aspekt av projekten


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1364/97, annettu 16 päivänä heinäkuuta 1997, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1464/96 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 47. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: REGLAMENTO (CE) N° 1369/97 DE LA COMISIÓN de 16 de julio de 1997 relativo al Reglamento (CE) n° 1218/96 relativo a la exención parcial del derecho de importación de determinados productos del sector de los cereales establecida en los Acuerdos celebrados entre la Comunidad Europea y la República de Polonia, la República de Hungría, la República Checa, la República Eslovaca, la República de Bulgaria y la República de Rumanía

eurovoc_concepts:
Hungary
common wheat
durum wheat
import licence
quantitative restriction
tariff reduction