eurovoc_concepts:
framework agreement
labour market
occupational health
part-time employment
temporary employment

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 07. 1997 KOM(97) 392 lopull. 97/0221 (PRT) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI EY:n teollisuuden ja työantajajärjestöjen liiton (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammattiyhaistysten liiton (CES) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta (komission esittämä) Johdanto PERUSTELUT 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Uusien joustavien työmallien, erityisesti osa-aikatyön, merkitys on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina, ja tämä kehitys jatkuu edelleen kansallisilla työmarkkinoilla. Komissio teki 29. kesäkuuta 1990 kolme ehdotusta tietynlaisia työsuhteita (osa- aikatyö, määräaikainen työ) koskeviksi neuvoston direktiiveiksi1. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 20. syyskuuta 19902. Euroopan lausuntonsa 24. lokakuuta 19903. Euroopan yhteisön parlamentti antoi perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti komissio jätti 7. marraskuuta 1990 neuvostolle muutetun ehdotuksen4, johon oli sisällytetty joitakin parlamentin toivomia muutoksia. Näistä ehdotuksista keskusteltiin neuvostossa useaan otteeseen vuosien 1990 ja 1994 välisenä aikana. Näistä ehdotuksista neuvosto hyväksyi ainoastaan määräaikaisessa työntekijöiden työturvallisuuden ja -terveyden parantamisen edistämistä koskevien toimenpiteiden täydentämisestä annetun direktiivin 91/383/ETY5. työsuhteessa tilapäisessä olevien tai ilmoitti tärkeimpänä Heinäkuussa 1994 komissio julkaisi valkoisen kirjan Euroopan sosiaalipolitiikan tulevaisuudesta. Tässä asiakirjassa komissio vahvisti halunsa edistyä tällä alueella ja tavoitteena on saada neuvosto luvussa III, että hyväksymään epätyypillisiin työsuhteisiin liittyvät ehdotukset. Hyväksytyissä toimenpiteissä on otettava huomioon kesäkuussa 1994 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön (ILO) osa-aikatyötä koskevan yleissopimuksen periaatteet. Jos neuvosto ei edisty asiassa lainkaan vuoden 1994 aikana, komissio aloittaa neuvottelut koskevan sopimuksen mukaisesti. työmarkkinaosapuolten sosiaalipolitiikkaa kanssa Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin tarvetta toteuttaa toimenpiteitä, joilla edistetään työllisyyttä ja miesten ja naisten yhtäläisiä toimenpiteitä, joiden mahdollisuuksia. Siinä myös kehotettiin tarkoituksena on lisätä kasvun työllistävää vaikutusta, erityisesti joustavammalla työn organisoinnilla, joka vastaa sekä työntekijöiden toiveita että kilpailun asettamia vaatimuksia. toteuttamaan Koska asia ei edistynyt neuvostossa, komissio päätti ryhtyä sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määrättyyn menettelyyn. Näin ollen se aloitti työmarkkinaosapuolten kanssa kyseisen 27. syyskuuta sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kuuden viikon neuvottelujakson päätyttyä komissio oli saanut 22 vastausta. 1995 neuvottelut 1 KOM(90) 228 lopullinen, 29. 6. 1990, EYVL N:o C 224, 8. 9. 1990, s. 8 2 EYVL N:oC 332, 31. 12. 1990, s. 167 3 EYVL N:o C 295, 26. 11. 1990, s. 112 4 KOM(90) 533 lopullinen, EYVL N:o C 305, 5. 12. 1990, s. 12 5 EYVL N:o L 206, 29. 7. 1991, s. 19 1 8 9. Työmarkkinaosapuolet antoivat selkeästi tukensa sille perusperiaatteelle, että työntekijöitä, joita uudet joustavat työjärjestelyt koskevat, ei syrjitä vaan heille taataan samanlainen kohtelu kuin kokoaikatyössä ja vakituisessa työsuhteessa toisistaan huomattavasti oleville osa haluttujen aktiivisesti työmarkkinaosapuolista ilmoitti periaatteiden määrittelemiseksi erityisesti työehtosopimusneuvotteluiden kautta. lausunnot erosivat tason ja olevansa valmis ja osalta, toimimaan toteuttamiseksi toimenpiteiden muodon työntekijöille. Vaikka suurin niiden Tutkittuaan näitä vastauksia komissio arvioi, että yhteisön toimi on suotava, ja päätti 9. huhtikuuta 1996 aloittaa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa määrätyn toisen neuvottelukierroksen työmarkkinaosapuolten kanssa. Kolme järjestöä (UNICE, CEEP ja CES) ilmoittivat 19. kesäkuuta 1996 aikovansa ryhtyä neuvottelemaan tästä aiheesta; ensimmäisten neuvotteluiden kohteena olisi erityisesti osa-aikatyö. Ne pyysivät komissiolta 12. maaliskuuta 1997 sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden lisäaikaa. Komissio myönsi tämän lisäajan. Näiden neuvotteluiden päätteeksi järjestöt tekivät 6. kesäkuuta 1997 puitesopimuksen. Ne toimittivat sopimuksen komissiolle ja pyysivät sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen täytäntöön komission 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että se pantaisiin ehdottamalla neuvoston päätöksellä. 10. Työmarkkinaosapuolet myös pyysivät, että kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevassa ehdotuksessa komissio - pyytäisi jäsenvaltioita antamaan lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään kaksi vuotta päätöksen antamisen jälkeen tai varmistaisi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että työmarkkinaosapuolet panevat tarpeelliset säännökset täytäntöön sopimusteitse ennen määräajan päättymistä - ehdottaisi säädettäväksi, että tarvittaessa erityisten huomioon vaikeuksien ottamiseksi saada käyttöönsä enintään yhden lisävuoden tämän päätöksen voimaan saattamiseksi. täytäntöönpanemisen työehtosopimuksella jäsenvaltiot voivat tai 11. Vaikka toisen neuvottelukierroksen asiakirjassa käsiteltiin työajan joustavuutta ja työntekijöiden suojaa (muita työmuotoja kuin kokoaikatyötä ja vakituisia työsuhteita), työmarkkinaosapuolet halusivat kiinnittää erityistä huomiota osa- aikatyöhön. Samalla ne kuitenkin totesivat, että niiden tarkoituksena on harkita samanlaisten sopimusten tarpeellisuutta muiden työmuotojen osalta. koskevan täytäntöönpanoa Sopimuksen tarkastelu Sosiaalipolitiikkaa koskevassa pöytäkirjan 12. tiedonannossa6 komissio korosti, että perustamissopimusten valvojana komissio tekee päätösehdotuksia, jättää neuvostolle ottaen huomioon sopimuspuolten edustavuuden, niiden valtuudet, työehtosopimuksen lausekkeiden lainsäädäntöön nähden ' sekä 2 artiklan 2 kohdassa laillisuuden yhteisön tarkoitettuja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien säännösten noudattamhei> Komission tarkoituksena on joka tapauksessa liittää kaikkiin iätä. alaa koske-nn neuvostolle jätettäviin ehdotuksiin perusteluosa sekä huomioita ja arvioit* työmarkkinaosapuolten tekemästä sopimuksesta. jotka se KOM(93)600, 14. 12. 1993 L Sopimuspuolten edustavuus ja valtuudet 13. (työmarkkinaosapuolten "Val Duchesse" tuloksena on annettu 15 yhteistä Sopimuspuolina olevat järjestöt ovat UNICE, CEEP ja CES. Nämä kolme järjestöä ovat sitoutuneet vuodesta 1985 alkaen itsenäiseen ja vapaaehtoiseen -neuvottelut). Näiden menettelyyn neuvotteluiden lausuntoa, 2 suositusta» 4 julistusta ja tehty 3 sopimusta. Lokakuussa 199Î tehtiin merkittävä sopimus, jonka tarkoituksena oli määritellä työmarkkinaosapuolten käymien neuvottelujen asema yhteisön uusissa kehyksissä. Sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 ja 4 artikla syntyivät suureksi osaksi tämän sopimuksen perusteella. 14. Kaikki kolme järjestöä täyttävät seuraavat vaatimukset, jotka on määritelty komission tiedonannossa (24 kohta): - niissä on edustajia eri ammattialoilta ja ne on organisoitu Euroopan tasolla - ne muodostuvat järjestöistä, jotka tunnustetusti kuuluvat olennaisena osana rakenteisiin; niillä on valtuudet jäsenvaltioiden neuvotella sopimuksia ja ne ovat edustettuina kaikissa jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolten - niillä on tarvittavat rakenteet, jotta ne voivat osallistua tehokkaasti sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon. 15. Ainoastaan nämä kolme järjestöä ovat komission tiedonannon liitteen 2 mukaisia yleisluonteisia ammattialojen välisiä järjestöjä. Työmarkkinaosapuolia koskevasta tutkimuksesta paljastuu tiettyjä päätelmiä työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen edustavuudesta; nämä päätelmät Sosiaalisen on vuoropuhelun kehittymisestä yhteisön tasolla annetun tiedonannon7 luvussa D. II komissio ilmaisi halunsa kannustaa Euroopan työmarkkinajärjestöjä läheisempään yhteistyöhön etsittäessä ratkaisua edustavuutta koskevaan kysymykseen. tiedonantoon. liitetty Työnantajajärjestöt 16. edustavin kaikilla teollisuuden aloilla Työnantajajärjestöistä ja kaikissa yrityslajeissa on UNICE. Sen jäsenjärjestöt ovat kaikissa jäsenvaltioissa ehdottomasti edustavimpia ammattialojen välisiä työnantajajärjestöjä. Kaikki sen jäsenjärjestöt kansallisella tai välillisesti mukana työehtosopimusneuvotteluissa ja osallistuvat kansainväliseen työkonferenssiin. CEEP edustaa merkittävällä tavalla jäsenvaltioiden valtionyhtiöitä tai yhtiöitä, joissa valtio on osallisena. tasolla ovat suoraan Työntekijäjärjestöt 17. Euroopan tasolla selkeästi edustavin ammattialojen välisten työntekijäjärjestöjen liitto on CES. Sen jäsenjärjestöt ovat kaikissa jäsenvaltioissa edustavimpia ammattialojen välisiä työntekijäjärjestöjä. Kaikki sen jäsenjärjestöt kansallisella tasolla ovat suoraan tai välillisesti mukana työehtosopimusneuvotteluissa ja osallistuvat kansainväliseen työkonferenssiin. KOM(96) 448 lopullinen, 18. 9. 1996 Päätelmät 18. 19. ii. 20. 21. 22. 23. Komissio toteaa, että nämä kolme järjestöä ovat saaneet kansallisen tason jäsenjärjestöiltään eritysvaltuudet osa-aikatyötä koskevia neuvotteluja varten ja ovat tehneet puitesopimuksen niiden nimissä. Tämän jälkeen jäsenjärjestöt ovat vahvistaneet tämän puitesopimuksen. Tarkastelun lopuksi komissio toteaa, että sopimuksen tarkoituksen ja sen kohderyhmän huomioon ottaen kaikki kolme järjestöä täyttivät edustavuutta koskevan edellytyksen, joka sen täytyi tarkistaa ennen ehdotuksen jättämistä. Muita kuin allekirjoittajina olleita työmarkkinaosapuolia ja niiden jäseniä koskevien lausekkeiden laillisuus työmarkkinaosapuolet, Useat muutkin ilmaisivat halukkuutensa osallistua neuvotteluihin. Komissiolle on tiedotettu sopimuksen allekirjoittajina välisestä kirjeenvaihdosta ja keskusteluista. Sille on myös tiedotettu työmarkkinaosapuolten kolmen alakohtaisen järjestön asiantuntijoiden osallistumisesta neuvotteluihin UNICEn valtuuskunnassa. joita komissio kuuli, työmarkkinaosapuolten ja muiden olleiden lisäksi Komissio on ja työnantajajärjestöille, joita se kuuli tai joille se antoi tietoa ennalta, ja se piti järjestöille tiedotus- ja keskustelutilaisuuden. toimittanut puitesopimuksen kaikille työtekijä- Jotkin järjestöt kiistivät allekirjoittajaosapuolien edustavuuden ja esittivät, että puitesopimuksessa ei oteta huomioon tiettyjen alojen tai tiettyyn ryhmään kuuluvien yritysten etuja. Toisaalta taas jotkin järjestöt korostivat sopimuksen määräysten joustavuutta, joiden ansiosta on mahdollista ottaa huomioon tiettyjen alojen erityistarpeet saatettaessa sopimusta osaksi kansallista lainsäädäntöä. useaan Tarkistettuaan asiaankuuluvat lausekkeet komissio arvioi, että puitesopimuksessa viitataan tasolla, lainsäädäntöön, työehtosopimuksiin tai kansallisiin käytäntöihin, ja näin ollen siinä olleiden säilytetään työmarkkinaosapuolten ja niiden jäsenten asema kansallisella tasolla. työmarkkinaosapuoliin allekirjoittajina sopimuksen aiheellisella muidenkin otteeseen kuin iii. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien säännösten noudattaminen 24. 25. Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään, että sosiaalialan lainsäädännössä on vältettävä "säätämästä sellaisia hallinnollisia, tai taloudellisia keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä". jotka vaikeuttaisivat pienten tai oikeudellisia rasituksia, Seuraavassa Pk-yritysten eritysasemaan on kiinnitetty erityistä huomiota puitesopimusta Puitesopimuksen laadittaessa. 7 perustelukappaleessa todetaan, että sopimuksessa otetaan huomioon tarve parantaa sosiaalipolitiikan vaatimuksia, suosia yhteisön talouden kilpailukykyä ja välttää säätämästä hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten luomista tai kehittämistä. esimerkki annetaan tästä: 26. 27. 28. 29. työaikajärjestelyt Näissä puitteissa 5 lausekkeen Sopimuksessa ei tietenkään määrätä poikkeuksesta perusperiaatteeseen, jonka mukaan pk-yrityksiä. ei saa syrjiä. Sopimuksen 1 lausekkeen b kohdassa kuitenkin vahvistetaan kyseisen sopimuksen perustavoitteeksi osa-aikatyön kehittäminen h joustavat Ï ja. 2 kohdassa vahvistetaan lainsäädäntö- tai sopimusteitse sellaisten laillisten ja hallinnollisten esteiden poistaminen, jotka voivat vaikeuttaa mahdollisuuksia osa-aikatyöhön. Vaikka osa-aikatyön kehittämisen osalta viitataan kaikkiin yrityksiin yleensä, niiden koosta tai henkilöstömäärästä riippumatta, pk-yritykset mitä ilmeisimmin hyötyvät eniten tällaisesta määräyksestä. Useissa lausekkeissa (2. 2, 3. 3, 4. 3, 4. 4 ja 6. 2) viitataan lainsäädäntöön, työehtosopimuksiin tai kansalliseen käytäntöön taikka työmarkkinaosapuoliin asianmukaisella tasolla ja jätetään laajalti toimintavapautta yrityksen tasolla. Vaikka määräyksissä ei nimenomaisesti mainita pk-yrityksiä, ne mahdollistavat tarvittaessa sellaisten kansallisten sopimuksen soveltamista koskevien säännösten antamisen, joissa otetaan huomioon pk-yritysten erityistarpeet. Nämä määräykset osoittavat työmarkkinaosapuolten halukkuuden kannustaa uusien joustavien työaikajärjestelyjen käyttöönottoa. Näiden järjestelyjen pitäisi olla sellaisia, että niissä otettaisiin paremmin huomioon yhteiskunnan muuttuvat tarpeet samoin kuin yritysten ja työntekijöiden tarpeet (4 ja 5 perustelukappale). Tästä syystä komissio tuli siihen tulokseen, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevia säännöksiä on noudatettu. Kun työmarkkinaosapuolet tarkistivat puitesopimusta, ne jättivät siihen toimintavapautta, jonka ansiosta on mahdollista ottaa huomioon pk-yritysten erityistarpeet varsinkin saatettaessa sopimusta osaksi kansallista lainsäädäntöä. iv. Lausekkeiden laillisuus 30. Komissio tutki tarkasti kaikki puitesopimuksen lausekkeet eikä jotka olisivat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Se, löytänyt että määräyksiä, puitesopimuksessa määrätään jäsenvaltioita koskevista velvoitteista, ei saata sen laillisuutta kyseenalaiseksi. Itse asiassa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen liitteenä olevasta toisesta julistuksesta8 seuraa se, että työmarkkinaosapuolten välisten sopimusten toinen täytäntöönpanotapa yhteisön tasolla luo todennäköisesti velvoitteita jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden velvoitteet eivät johdu suoraan työmarkkinaosapuolten välisestä sopimuksesta vaan sen täytäntöönpanotavasta Sopimuksen sisältöä tarkastellaan tämän asiakirjan kohdassa v, jossa esitetään komission arvio siitä. SOPIMUSPUOLTA "Yksitoista KORKEAA järjestelyt työmarkkinaosapuolten välisten niiden yhteisön tasolla tehtyjen sopimusten soveltamiseksi, joihin viitataan 4 artiklan 2 kohdassa, koostuvat sopimusten sisällön kehittämisestä kollektiivisin neuvotteluin ja kunkin jäsenvaltion säännösten mukaisesti, ja että tämän vuoksi nämä järjestelyt eivät velvoita jäsenvaltioita soveltamaan sopimuksia suoraan tai luomaan sääntöjä niiden saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tai muuttamaan voimassa olevia sisäisiä säännöksiä näiden täytäntöönpanon helpottamiseksi. " ensimmäiset ilmoittavat, että 5 v,. Sopimuksen arviointi 31. 32. 33. 34. Essenin Eurooppa-neuvoston ja sen jälkeisten Eurooppa-neuvostojen p&ä: V,Tier perusteella komissio tuli siihen tulokseen, että osa-aikatyö voi edistää merkittävä-?*; tieryi^a työllisyyttä ja naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia sek* tapauksissa helpottaa pääsyä täydennyskoulutukseen. Se myös lisää kasvun työllistävää vaikutusta erityisesti joustavammilla työjärjestelyillä, joiden olisi vastattava niin työntekijöiden toiveita kuin kilpailun vaatimuksiakin. Tämän vuoksi lähestymistavan komissio on kuullut työmarkkinaosapuolia tämän laajemman puitteissa. Työmarkkinaosapuolet ovat suhtautuneet asiaan myönteisesti, koska siinä taataan samanaikaisesti yritysten kilpailukyvyn ja työntekijöiden etujen huomioon ottaminen. Komissio tukee täysin työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen tavoitteita ja on sitä mieltä, että sopimus on tärkeä kahdesta syystä. Ensinnäkin osa-aikatyötä koskevat vähimmäisvaatimukset ovat merkittävä askel työntekijöiden perusoikeuksien vähimmäistason toteuttamiseksi. Tämä edistää naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Perhe-elämään liittyvän vastuun jakaminen vanhempien välillä on avainasemassa strategioissa, joiden tarkoituksena on tasa-arvon parantaminen työmarkkinoilla. Toiseksi sopimuksella edistetään myös Essenin Eurooppa-neuvoston päätelmien toteuttamista uusien joustavien työjärjestelyiden osalta. Tämän joustavuuden on vastattava yritysten tarpeita, koska niiden on parannettava kilpailukykyään kansainvälisen kilpailun edessä. Niiden on myös otettava huomioon työntekijöidensä edut ja annettava näille mahdollisuus mukauttaa työaikaansa erityisesti koulutustarpeiden mukaan työllistämismahdollisuuksien säilyttämiseksi tai lisäämiseksi. Työnantajien ja työntekijöiden neuvotteluiden tuloksena syntynyt tätä asiaa koskeva työmarkkinaosapuolten sopimus vaikuttaa sopivimmalta välineeltä molempien osapuolien etujen yhteensovittamiseksi. 35. Komissio pitää kaikkia edellytyksiä täyttyneinä, jotta se voi tehdä ehdotuksen, jonka tarkoituksena on panna täytäntöön työmarkkinaosapuolten puitesopimus neuvoston päätöksellä. Komission ehdotus 36. tasolla tehty sopimus pannaan Komissio ilmoitti 14. joulukuuta 1993 annetussa tiedonannossaan, että jos yhteisön työmarkkinaosapuolten yhteisestä pyynnöstä neuvoston päätöksellä komission ehdotuksesta, neuvostolla ei tyytyy ole mahdollisuutta muuttaa ehdottamaan - tutkittuaan työmarkkinaosapuolten tekemää sopimusta - päätöksen hyväksymistä sopimuksesta sellaisenaan. sopimusta. Tämän vuoksi komissio täytäntöön 37. täytäntöön Komissio arvioi myös, että neuvoston päätöksellä on pantava työmarkkinaosapuolten tekemän sopimuksen määräykset niin, että sopimuksen teksti ei ole osa päätöstä vaan sen liite. 38. Lisäksi komissio ilmoitti, että jos neuvosto päättää sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan viimeisessä alakohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti olla panematta täytäntöön työmarkkinaosapuolten tekemää sopimusta sellaisenaan, komissio vetää pois päätösehdotuksensa ja tutkii mahdollisuutta ehdottaa oikeudellista välinettä kyseisellä alalla. 39. Komissio ei siis ole toistanut sopimuksen tekstiä ehdotuksessaan, vaan on lisännyt sen liitteeksi siihen. Lisäksi se toistaa, että jos neuvosto haluaa muuttaa työmarkkinaosapuolten tekemää puitesopimusta, se vetää pois ehdotuksensa. i. Oikeusperusta 40. 41. tehdyn 4 artiklan sopimuksen tehdyt sopimukset pannan täytäntöön 2 kohdassa määrätään Sosiaalipolitiikasta seuraavasti: "Yhteisön tasolla [—] 2 artiklassa tarkoitettujen kysymysten osalta allekirjoittajaosapuolten yhteisestä pyynnöstä neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä". Osa- aikatyötä koskeva sopimus liittyy sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin työoloihin. Se kuuluu siis niihin aloihin, joilla neuvosto voi tehdä ratkaisunsa määräenemmistöllä. Näin ollen sopimuksen 2 artiklan 2 kohta muodostaa asianmukaisen oikeusperustan komission ehdotukselle. jotka osalta, komissio Kyseisessä artiklassa ei määrätä Euroopan parlamentin kuulemisesta niiden pyyntöjen työmarkkinaosapuolilta. Tiedonannossaan tekemänsä sitoumuksen mukaisesti komissio on tiedottanut parlamentille työmarkkinaosapuolten kanssa käytävien neuvotteluiden eri vaiheista. Komissio toimittaa parlamentille myös tämän ehdotuksen, jotta se voi halutessaan antaa siitä lausuntonsa komissiolle ja neuvostolle. Sama koskee myös talous- ja sosiaalikomiteaa. saanut on ii. Toimintamuoto 42. tehdyn yhteisön 4 artiklan sopimuksen yhteen Euroopan 2 kohdassa mainitulla Sosiaalipolitiikasta perustamissopimuksen 'päätöksellä* viitataan 189 artiklassa tarkoitettuun velvoittavaan lainsäädäntövälineeseen. Komission tehtävänä on ehdottaa neuvostolle yhtä kyseisessä artiklassa mainitusta kolmesta velvoittavasta välineestä joka vaikuttaa asianmukaisimmalta. Kyseessä olevassa työmarkkinaosapuolten tekstin luonteen (puitesopimus) ja sisällön huomioon ottaen on selvä, että kyseistä puitesopimusta on tarkoitus soveltaa epäsuorasti niin, että jäsenvaltiot tai työmarkkinaosapuolet saattava määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin ollen asianmukaisin väline sopimuksen täytäntöönpanoa varten on neuvoston direktiivi. Tehtyjen sitoumustensa mukaisesti komissio katsoo lisäksi, että puitesopimuksen tekstin ei pitäisi olla osa direktiiviä vaan sen liite. (asetus, direktiivi tai päätös), tapauksessa 43. Ehdotuksen artiklojen osalta komissio haluaa tehdä seuraavat huomautukset: / artikla Artiklassa rajoitutaan panemaan tekemä täytäntöön sopimus sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvoston päätöksellä. työmarkkinaosapuolten 2-6 artikla Ehdotuksen 2 artiklan 1 kohdassa todetaan, että direktiivissä säädetään ainoastaa •&iï vähimmäisvaatimuksista ja jätetään näin jäsenvaltioille tai työmarkkinaosapuolille mahdollisuus toteuttaa tiukempia toimenpiteitä kyseisellä alalla. lausekkeen tarkoituksena on estää työntekijöiden suojelun Ehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa on suojelun tason säilyttämistä koskeva standardilauseke. Se koskee jäsenvaltioita, joissa on direktiivin hyväksymishetkellä parempi suojelutaso kuin direktiivin liitteenä olevalla puitesopimuksella taattu taso. Kyseisen tason aleneminen yhteisön direktiivin hyväksymisen vuoksi. Lausekkeella annetaan kuitenkin jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa erilaisia toimenpiteitä, jotka johtuvat niiden taloudellis-sosiaalisesta politiikasta, kuitenkin puitesopimuksessa määrättyjä vähimmäisvaatimuksia noudattaen. On kuitenkin selvää, että jäsenvaltioilla on liikkumavaraa ainoastaan direktiivin takaaman perusturvan ylittävällä tasolla. sisältää syrjinnän vastaisen Ehdotuksen 3 artikla lausekkeen komission rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä antamassa tiedonannossa9 tekemän sitoumuksen mukaisesti. Tässä yhteydessä on myös muistettava juhlallinen julistus, jonka työmarkkinaosapuolet antoivat Firenzessä lokakuussa 1995 ja joka koskee rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjuntaa ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä työpaikoilla. säädetään 4 artiklassa jäsenvaltioiden Ehdotuksen säätää rangaistuksista, jotka ovat tehokkaita, oikeassa suhteessa rikkomukseen ja ennalta ehkäiseviä. Sovellettaessa yhteisön lainsäädäntöä on tarpeen, kuten kaikissa oikeudellisissa järjestelmissä, että niitä, joilla on yhteisön lainsäädännöstä seuraavia velvoitteita, varoitetaan rikkomasta sitä ja toisaalta niitä, jotka eivät noudata sitä, rangaistaan asianmukaisesti. velvoitteesta Ehdotuksen 5-6 artikloissa on tavanomaiset säännökset, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Direktiivin perustelut toissijaisuusperiaatteen kannalta 44. 45. UNICEn, CEEPin ja CES:n osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta tehty neuvoston direktiiviehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen sitä koskevien kahden perusteen eli tarpeen ja laajuuden mukaisesti, jotka on kirjattu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 b artiklaan. Ensimmäisen perusteen eli yhteisön toimen tarpeellisuuden osalta ehdotus on perusteltavissa sillä, että työmarkkinaosapuolet ovat sopineet yhteisön toimen tarpeellisuudesta sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti ja ovat pyytäneet tehdyn sopimuksen täytäntöönpanoa tehdyllä neuvoston päätöksellä yhteisön sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. On myöfc korostettava, että aloite on kirjattu joulukuussa 1994 Essenissä pidetyn Eurooppa- neuvoston päätelmiin ja sen seurantaan. tasolla komission ehdotuksesta KOM(95)653 lopullinen, 13. 12. 1995 46 Laajuuden osalta neuvoston direktiivi vastaa tähän vaatimukseen sikäli, että siinä rajoitutaan vahvistamaan suuret tavoitteet, jotka jäsenvaltioiden on saavutettava, ja itse direktiivin sisällön vahvistavat työmarkkinaosapuolet eikä yhteisö. Päätelmät 47. Neuvostoa pyydetään hyväksymään direktiiviehdotus, joka koskee UNICEn, CEEPin ja CES. n tekemää puitesopimusta osa-aikatyöstä. EHDOTUS NEUVOSTON DIREKTIIVI EY:n teollisuuden ja työantajajärjestöjen liiton (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammattiyhdistysten liiton (CES) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka huomioon Euroopan ottaa sosiaalipolitiikasta koskevan sopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan, olevan tehdyn pöytäkirjan (N:o 14) liitteenä olevan sosiaalipolitiikkaa perustamissopimuksen yhteisön liitteenä ottaa huomioon komission ehdotuksen10, sekä katsoo, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan perusteella muut jäsenvaltiot kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (jäljempänä jäsenvaltiot') haluavat panna täytäntöön vuoden 1989 sosiaalisen peruskirjan ja ovat tehneet sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen, kohdan mukaisesti sosiaalipolitiikkaa työmarkkinaosapuolet voivat pyytää yhteisesti, että yhteisön tasolla tehdyt sopimukset pannaan täytäntöön komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston päätöksellä, sopimuksen koskevan artiklan 4 2 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 7 kohdassa määrätään, että sisämarkkinoiden toteuttamisen olisi johdettava työntekijöiden elin- ja työolojen paranemiseen yhteisössä; tähän päästään yhdenmukaistamalla eri maissa vallitsevia olosuhteita samalla, kun niitä jatkuvasti kehitetään; tämä kehitys koskee erityisesti työajan kestoa ja järjestämistä sekä muita kuin toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia kuten määräaikaisia työsopimuksia, osa-aikatyötä, väliaikaista työtä ja kausityötä, neuvosto ei ole kyennyt työsuhteita koskevasta direktiiviehdotuksesta kilpailun vääristymisen osalta11, sellaisena kuin se on muutettuna12, eikä tiettyjä työsuhteita koskevasta direktiiviehdotuksesta työolojen osalta13, tekemään päätöstä tiettyjä 10 EYVLN:oC. 10 Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin tarvetta toteuttaa toimenpiteitä työllisyyden ja naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi sekä toivottiin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lisätä kasvun työllistävää vaikutusta. erityisesti joustavammilla työjärjestelyillä, jotka vastaavat sekä työntekijöiden toiveita että kilpailun vaatimuksia. ' sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on kuullut työmarkkinaosapuolia yhteisön toiminnan mahdollisista suuntaviivoista joustavien työaikojen ja työntekijöiden turvallisuuden osalta, tämän kuulemisen jälkeen komissio arvioi, että yhteisön toimi on toivottava sekä kuuli työmarkkinaosapuolia uudelleen yhteisön tasolla suunnitellun ehdotuksen sisällöstä sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskus työantajajärjestöjen yleisluonteiset ammattialojen väliset järjestöt [EY:n teollisuuden ja liitto ja Euroopan ammattiyhdistysten liitto (CES)] ilmoittivat komissiolle 19. kesäkuuta 1996 yhteisellä kirjeellä, että ne ovat halukkaita aloittamaan sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklassa määrätyn menettelyn; ne pyysivät' komissiolta 12. maaliskuuta 1997 yhteisellä kirjeellä kolmen kuukauden lisäaikaa; komissio myönsi tämän lisäajan, (CEEP) ammattijärjestöt kyseiset puitesopimuksen ja pantaisiin sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, 1997 osa-aikatyötä koskevan toimittivat komissiolle yhteisen pyyntönsä, jotta puitesopimus tehtävällä neuvoston päätöksellä täytäntöön komission ehdotuksesta tekivät 6. kesäkuuta neuvosto antoi 6. joulukuuta 1994 päätöslauselman jotka koskivat unionin sosiaalipolitiikan näkymistä, lähentämistä14, työmarkkinaosapuolia kehotti tekomahdollisuuksia, koska työmarkkinaosapuolet ovat yleisesti ottaen yhteiskunnallista todellisuutta ja ongelmia, tietyistä Euroopan unionin sosiaalista ja taloudellista sopimusten hyödyntämään lähempänä ja allekirjoittajaosapuolet toivoivat saavuttavansa osa-aikatyötä koskevan puitesopimuksen, jossa esitetään osa-aikatyöhön liittyvät yleiset periaatteet ja vähimmäisvaatimukset; ne osoittivat halunsa yleisten puitteiden laatimiseen, jotta osa-aikatyöntekijöitä ei syrjittäisi ja jotta osa-aikatyön mahdollisuuksia kehitettäisiin sekä työnantajien että työntekijöiden kannalta hyväksyttävältä perustalta; sopimus koskee osa-aikatyöntekijöiden työoloja; allekirjoittajaosapuolet samanlaiset sopimukset tarpeen muiden joustavien työmuotojen osalta, ilmoittivat aikomuksestaan harkita, olisivatko työmarkkinaosapuolet ovat halunneet kiinnittää erityistä huomiota osa-aikatyöhön, mutta ovat samalla ilmoittaneet aikovansa harkita, olisivatko samanlaiset sopimukset tarpeen muiden työmuotojen osalta, 11 EYVL N:oC 224, 8. 9. 1990, s. 6 12 KOM(90) 533 lopullinen, EYVL N:o C 305, 5. 12. 1990, s. 8 13 EYVL N:o C 224, 8. 9. 1990, s. 4 14 EYVL N:o C 368, 23. 12. 1994, s. 6 11 Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston. päätelmissä Euroopan unionin jäsenvaltioiden tyytyväisyytensä työmarkkinaosapuolten tekemään sopimukseen osa-aikatyöstä, valtionpäämiehet hallitusten ilmaisivat ja tämän puitesopimuksen täytäntöönpanoa varten asianmukainen oikeudellinen väline on direktiivi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 artiklan mukaisesti; se sitoo jäsenvaltioita saavutettavan toimivallan valittavan muodon ja keinojen osalta, tuloksen osalta jättämällä niille kuitenkin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 b artiklaan kirjatun toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät pysty toteuttamaan riittävällä tavalla tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; tässä direktiivissä tavoitteiden toteuttamiseksi eikä siinä säädetä tämän tarkoituksen ylittävistä toimista, vähimmäisvaatimukset asettamaan rajoitutaan näiden teki direktiiviehdotuksen pöytäkirjan komissio täytäntöönpanosta sosiaalisen vuoropuhelun kehityksestä yhteisön tasolla 18. syyskuuta 1996 annetun tiedonannon16 mukaisesti ottaen huomioon allekirjoittajaosapuolien edustavuuden ja valtuudet sekä puitesopimuksen lausekkeiden laillisuuden, sosiaalipolitiikkaa tiedonannon15 14. joulukuuta koskevan annetun 1993 ja teki direktiiviehdotuksen ottaen huomioon komissio tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan, jonka mukaan sosiaalipolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä vältetään säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudellisia tai oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä, sosiaalipolitiikasta sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanosta 14. joulukuuta 1993 annetun tiedonannon mukaisesti komissio on ilmoittanut asiasta Euroopan parlamentille ja lähettänyt sille puitesopimuksen tekstin, jonka liitteenä oli komission direktiiviehdotus sekä perustelut, komissio on ilmoittanut asiasta myös talous- ja sosiaalikomitealle ja lähettänyt sille puitesopimuksen tekstin, jonka liitteenä oli komission direktiiviehdotus sekä perustelut, direktiivissä työmarkkinaosapuolille mahdollisuus ottaa käyttöön edullisempia säännöksiä, vähimmäisvaatimuksista säädetään jätetään ja jäsenvaltioille tai direktiivin täytäntöönpano ei oikeuta heikentämään kussakin jäsenvaltiossa vallitsevaa tilannetta, työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa tunnustetaan kaikenlaisen, erityisesti sukupuoleen, väriin, rotuun, mielipiteisiin ja uskomuksiin perustuvan syrjinnän vastaisten toimien merkitys, 15 KOM(93) 600, 14. 12. 1993 16 KOM(96) 448, 18. 9. 1996 12 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdassa määrätään, seuraavasti: "unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina k' '"m. ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta Î950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä", jäsenvaltio voi antaa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolten tehtäväksi näiden yhteisestä pyynnöstä sillä edellytyksellä, että se toteuttaa kaikki toimenpiteet voidakseen koko ajan taata tässä direktiivissä säädettyjen tulosten saavuttamisen, ja puitesopimuksen täytäntöönpanolla edistetään sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamista, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Puitesopimuksen täytäntöönpano Tämän direktiivin tarkoituksena on panna täytäntöön yleisluonteisten ammattialojen välisten järjestöjen (UNICE, CEEP, CES) 6. kesäkuuta 1997 tekemä osa-aikatyötä koskeva puitesopimus, joka on liitteenä. 2 artikla Vähimmäisvaatimukset 1. Jäsenvaltiot voivat säilyttää tai antaa säännöksiä, jotka ovat edullisempia kuin tässä direktiivissä säädetyt. 2. Tämän direktiivin täytäntöönpano ei ole missään tapauksessa riittävä peruste alentaa työntekijöiden suojelun yleistä tasoa direktiivin soveltamisalalla eikä se estä: - jäsenvaltioiden tai työmarkkinaosapuolten oikeutta antaa tilanteen kehittymisen huomioon ottaen erilaisia lakeihin, asetuksiin tai sopimuksiin perustuvia säännöksiä kuin mitkä ovat voimassa direktiivin antamishetkellä, soveltamasta liitteenä olevan sopimuksen 5 lausekkeen 1 kohtaa sillä edellytyksellä, että 4 tarkoitettua syrjinnän kieltävää periaatetta noudatetaan; lausekkeen 1 kohdassa sillä edellytyksellä, että tässä direktiivissä säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan 3 artikla Syrjinnän kieltäminen Kun jäsenvaltiot antavat säännöksiä tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi, niissä on kiellettävä kaikki sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon ja uskomuksiin, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. 13 4 artikla Rangaistukset Jäsenvaltioiden on määrättävä rangaistusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomuksiin, ja toteutettava kaikki toimenpiteet niiden rangaistusten on oltava tehokkaita, oikeassa suhteessa rikkomukseen ja ennalta ehkäiseviä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava antamistaan säännöksistä komissiolle viimeistään 5 artiklassa mainittuna päivänä sekä kaikista niitä koskevista muutoksista viipymättä. täytäntöönpanemiseksi. Säädettyjen 5 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kaksi vuotta sen hyväksymisen jälkeen tai varmistettava viimeistään kyseisenä päivänä, että työmarkkinaosapuolet ovat panneet tarvittavat säännökset täytäntöön sopimusteitse, ja jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta ne voivat koko ajan taata direktiivissä säädettyjen tulosten saavuttamisen. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle välittömästi. Jäsenvaltiot voivat saada lisäaikaa enintään yhden vuoden erityisten vaikeuksien tai työehtosopimuksella täytäntöönpanemisen huomioon ottamiseksi. Niiden on ilmoitettava komissiolle välittömästi tällaisista olosuhteista. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 6 artikla Vastaanottajat Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty päivänä kuuta Neuvoston puolesta puheenjohtaja 14 UNICE CEEP ETUC Sopimus osa-aikatyöstä Johdanto Tämä puitesopimus on osa yleistä eurooppalaista työllisyysstrategiaa. Osa-aikatyöllä on viime vuosina ollut merkittävä vaikutus työllisyyteen. Tästä syystä sopimuksen osapuolet ovat kiinnittäneet erityistä huomiota tähän työnteon muotoon. Osapuolten aikomuksena on harkita tarvetta tehdä samanlaisia sopimuksia muista joustavista työnteon muodoista. Lähtien siitä, että tilanteet jäsenvaltioissa vaihtelevat ja että osa-aikatyö on leimallinen työnteon muoto tietyillä toimialoilla ja tietyissä toiminnoissa, sopimus määrittelee osa- aikatyötä Se kuvaa työmarkkinaosapuolten tahtoa luoda yleiset puitteet osa-aikatyöntekijöihin kohdistuvan syrjinnän kehittämistä työnantajien jä työntekijöiden hyväksymällä tavalla. edesauttaa osa-aikatyömahdollisuuksien vähimmäisvaatimukset. poistamiseksi periaatteet koskevat yleiset ja ja Sopimus koskee osa-aikatyöntekijöiden työehtoja jättäen lakisääteisen sosiaaliturvan jäsenvaltioiden päätettäväksi. Syrjimättömyyden periaatteen osalta sopimuksen osapuolet ovat kiinnittäneet huomiota Dublinin Eurooppa-neuvoston työllisyyttä koskevaan julistukseen joulukuulta 1996, jossa neuvosto muun muassa korosti tarvetta muokata "kehittämällä sosiaaliturvajärjestelmiä sosiaaliturvajärjestelmiä kykeneviksi mukautumaan uusiin työnteon malleihin ja antamaan asianmukaista suojaa tällaisissa töissä oleville ihmisille". Sopimuksen osapuolten mielestä tämä julistus pitäisi panna täytäntöön. myönteisemmiksi työllisyydelle ETUC, UNICE JA CEEP pyytävät komissiota toimittamaan tämän puitesopimuksen neuvostolle, jotta se päätöksellään vahvistaisi nämä vaatimukset sitoviksi niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat osallisina sosiaalipolitiikka koskevassa, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kuuluvan sosiaalipöytäkirjan liitteenä olevassa sopimuksessa. kehottamaan jäsenvaltioita hyväksymään neuvoston Sopimuksen osapuolet pyytävät komissiota sopimuksen täytäntöönpanoa koskevassa päätöksen ehdotuksessaan noudattamiseksi tarpeelliset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kahden vuoden kuluessa päätöksen hyväksymisestä tai varmistamaan i), että työmarkkinaosapuolet saman määräajan kuluessa. toteuttavat Jäsenvaltioilla on mahdollisuus enintään yhden vuoden lisäaikaan tämän määräyksen noudattamiseksi, mikäli se on tarpeen erityisten vaikeuksien tai työehtosopimuksella tapahtuvan täytäntöönpanon vuoksi. sopimusteitse toimenpiteet tarpeelliset Rajoittamatta kansallisten tuomioistuinten ja yhteisön tuomioistuimen asemaa, sopimuksen osapuolet pyytävät, että komissio osoittaisi tämän sopimuksen tulkintaa Euroopan tasolla koskevat kysymykset aluksi osapuolille lausuntoa varten. 1 ) Euroopan unionin perustamissopimuksen sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen tarkoittamassa mielessä /f Yleisiä huomioita 1. Osapuolet ovat ottaneet huomioon sosiaalipolitiikkaa koskevan, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kuuluvan sosiaalipöytäkirjan liitteenä olevan sopimuksen, ja erityisesti sen artiklat 3. 4 ja 4. 2. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Sosiaalipolitiikkaan koskevan sopimuksen artikla 4. 2 edellyttää, että yhteisön tasolla tehdyt sopimukset voidaan panna täytäntöön allekirjoittajaosapuolten yhteisestä pyynnöstä komission ehdotukseen perustuvalla neuvoston päätöksellä. joustavuutta Työajan toisessa kuulemisasiakirjassaan komissio ilmoitti aikomuksensa ehdottaa oikeudellisesti sitovaa yhteisön toimenpidettä. työntekijöiden koskevassa turvaa ja Essenin Eurooppa-neuvoston johtopäätöksissä korostettiin sellaisten toimenpiteiden tarvetta, joilla edistetään tasa-arvoisia työllistävän vaikutuksen mahdollisuuksia ja vaadittiin lisäämiseksi, erityisesti työn joustavammalla organisoinnilla sekä työntekijöiden toiveet että kilpailun vaatimukset täyttävällä tavalla". työllisyyttä sekä naisten ja miesten toimenpiteitä "kasvun Sopimuksen osapuolet pitävät tärkeinä toimenpiteitä, joilla helpotetaan miesten ja naisten pääsyä osa-aikatyöhön eläkkeelle valmistautumiseksi, työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi sekä ammattitaitoa ja etenemismahdollisuuksia edistävien koulutus- ja harjoittelumahdollisuuksien käyttämiseksi työnantajien ja työntekijöiden molemminpuoliseksi hyödyksi ja yritysten kehityksen tukemiseksi. Sopimus jättää jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten vastuulle näiden yleisten periaatteiden, vähimmäisvaatimusten soveltamistavat kunkin ja jäsenvaltion tilanteen huomioon ottamiseksi. -määräysten Sopimus ottaa huomioon tarpeen parantaa sosiaalipolitiikan vaatimuksia, edistää yhteisön talouden kilpailukykyä ja välttää asettamasta hallinnollisia, rahoituksellisia ja oikeudellisia rasitteita, jotka rajoittaisivat pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä. Työmarkkinaosapuolilla on parhaat edellytykset työnantajien ja työntekijöiden tarpeita vastaavien ratkaisujen löytämiseksi, joten niille on annettava erityisasema tämän sopimuksen täytäntöönpanossa ja soveltamisessa. ALLEKIRJOITTANEET OSAPUOLET OVAT SOPINEET SEURAAVAA Kohta 1: Tarkoitus Tämän puitesopimuksen tarkoituksena on a. b. pyrkiä poistamaan osa-aikatyöntekijöihin kohdistuva syrjintä ja parantaa osa- aikatyön laatua, lisätä mahdollisuuksia vapaaehtoisen osa-aikatyön kehittymiselle ja myötävaikuttaa työajan joustavaan järjestämiseen työnantajien ja työntekijöiden tarpeet huomioon ottavalla tavalla. /6 Kohta 2: Soveltamisala 1. 2. Sopimusta sovelletaan osa-aikatyöntekijöihin, joilla on laissa, työehtosopimuksessa tai jäsenvaltiossa voimassa olevassa käytännössä määritelty tai palvelussuhde. työsopimus kuultuaan tai työmarkkinaosapuolia käytännön mukaisesti lainsäädännön, Jäsenvaltiot tason työehtosopimuksen työmarkkinaosapuolet työmarkkinakäytännön mukaisesti asiallisilla syillä jättää tilapäisessä työssä olevat osa-aikatyöntekijät kokonaan tai osittain sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaisia rajoituksia tulisi arvioida määräajoin sen varmistamiseksi, että asialliset syyt ovat edelleen olemassa. kansallisen tai voivat kansallisen asianmukaisen Kohta 3: Määritelmät 1. 2. Sopimuksessa "osa-aikatyöntekijällä" tarkoitetaan työntekijää, jonka säännöllinen työaika laskettuna viikkotyöaikana tai keskimääräisenä työaikana enintään vuoden pituisena ajanjaksona on lyhyempi kuin vastaavan kokoaikaisen työntekijän säännöllinen työaika. Sopimuksessa "vastaavalla kokoaikaisella tarkoitetaan samassa työpaikassa työskentelevää kokoaikaista työntekijää, jolla on samantyyppinen työsopimus tai palvelussuhde ja joka tekee samaa tai samankaltaista työtä, jolloin arvioinnissa otetaan asianmukaisella tavalla huomioon muut näkökohdat kuten kokemus, pätevyys ja ammattitaito. työntekijällä" 3. Milloin työpaikassa ei ole vastaavaa kokoaikaista työntekijää, vertailu tulee tehdä sovellettavaan työehtosopimukseen perustuen tai milloin sellaista ei ole, kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai käytännön mukaisesti. Kohta 4: Syrjimättömyyden periaate 1. Osa-aikatyöntekijöihin ei saa soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin vastaaviin kokoaikaisiin työntekijöihin pelkästään osa-aikaisuuden perusteella, ellei erilainen kohtelu ole perusteltua asiallisista syistä. 2. 3. 4. Pro rata temporis -periaatetta sovelletaan mahdollisuuksien mukaan. tai Jäsenvaltiot soveltamistavat ottaen huomioon eurooppalaisen lainsäädännön, työehtosopimukset ja käytännön. työmarkkinaosapuolet määrittelevät tämän sopimuksen lainsäädännön, kansallisen tai työmarkkinaosapuolia kansallisen Jäsenvaltiot kuultuaan käytännön mukaisesti tai työmarkkinaosapuolet voivat asiallisilla perusteilla tarvittaessa asettaa tiettyjen työehtojen piiriin pääsyn edellytykseksi palvelusaikaa, työn kestoa tai ansioita koskevia vaatimuksia. Näitä vaatimuksia tulisi tarkastella määräajoin ottaen huomioon kohdassa 4. 1. ilmaistu syrjimättömyyden periaate. lainsäädännön /? Kohta 5: Osa-aikatyön mahdollistaminen i. Sopimuksen kohdan I sekä osa-aikatyöntekijöiden ja kokoaikaisten työntekijöiden välisen syrjimättömyysperiaatteen mukaisesti, a) b) tulee, kansallisen jäsenvaltioiden lainsäädännön tai käytännön mukaisesti, tunnistaa oikeudelliset tai hallinnolliset esteet, jotka saattavat rajoittaa mahdollisuuksia osa-aikatyöhön, arvioida niitä ja tarvittaessa poistaa ne. työmarkkinaosapuolia kuultuaan työmarkkinaosapuolten tulee toimivaltansa puitteissa ja työehtosopimusten neuvottelu- ja sopimusjärjestyksen mukaisesti tunnistaa esteet, jotka saattavat rajoittaa mahdollisuuksia osa-aikatyöhön , arvioida niitä ja tarvittaessa poistaa ne. 2. Työntekijän kieltäytyminen siirtymästä kokoaikaisesta työstä osa-aikatyöhön tai päinvastoin ei sellaisenaan muodosta pätevää työsuhteen päättämisperustetta. Edellä lainsäädännön, sanottu työehtosopimusten ja käytännön mukaisesti muista, kuten työpaikan toiminnallisista vaatimuksista johtuvista syistä. päättämistä työsuhteen kansallisen rajoita ei 3. Työnantajien tulisi mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon: a) työntekijöiden pyynnöt siirtyä kokoaikaisesta työstä osa-aikatyöhön, mikäli tällaista työtä tulee tarjolle tuotantolaitoksessa tai vastaavassa toiminta- taikka palveluyksikössä b) työntekijöiden pyynnöt siirtyä osa-aikatyöstä kokoaikatyöhön työaikaansa, jos sellainen mahdollisuus ilmaantuisi. tai lisätä c) oikea-aikainen työtehtävistä tiedottaminen osa-aikaisista ja kokoaikaisista työpaikassa kokoaikaisesta työstä osa-aikaiseen ja päinvastoin tapahtuvan siirtymisen helpottamiseksi. d) lukien erityistä ammattitaitoa vaativat toimenpiteet osa-aikatyöhön pääsyn helpottamiseksi kaikilla tasoilla yrityksessä, mukaan sekä mahdollisuuksien mukaan osa-aikatyöntekijöiden urakehitysmahdollisuuksia ja ammatillista liikkuvuutta edistävään ammatilliseen koulutukseen osallistumisen helpottamiseksi. johtotehtävät, ja e) asianmukainen tiedottaminen yrityksessä tehtävästä osa-aikatyöstä työntekijöitä edustaville elimille. Kohta 6: Täytäntöönpanoa koskevat määräykset 1. 2 Jäsenvaltiot tai työmarkkinajärjestöt voivat pitää voimassa tai saattaa voimaan tässä sopimuksessa asetettuja määräyksiä edullisempia määräyksiä. Sopimuksen määräysten täytäntöönpano ei ole pätevä peruste vähentää sen piirissä olevien työntekijöiden suojan yleistä tasoa. Tämä ei rajoita jäsenvaltioiden tai työmarkkinaosapuolten oikeutta olosuhteiden muuttuessa kehittää erilaisia lainsäädäntöön, määräyksiin tai sopimuksiin perustuvia säännöksiä eikä rajoita kohdan 5. Î soveltamista edellyttäen, että kohdassa 4. Î ilmaistua syrjimättömyyden periaatetta noudatetaan. /r 3. 4. 5. Sopimus ei rajoita työmarkkinaosapuolten oikeutta tehdä asianmukaisella tasolla, mukaan lukien Euroopan taso, sopimuksia, joilla mukautetaan tai täydennetään tämän sopimuksen määräyksiä kyseisten työmarkkinaosapuolten erityistarpeiden huomioonottamiseksi. Sopimus ei rajoita yhteisön erityissäännösten, erityisesti miesten ja naisten tasa- arvoista kohtelua koskevien säännösten soveltamista. Sopimuksen soveltamista koskevien erimielisyyksien ja epäkohtien ennaltaehkäisy ja ratkaisu tapahtuu kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten ja käytännön mukaisesti. 6. Allekirjoittaneet osapuolet tarkastelevat sopimusta viiden vuoden kuluttua neuvoston päätöksestä, jos joku sopimuksen osapuolista niin pyytää. Francois Perigot Puheenjohtaja UNICE Antonio Castellano Auyanet Puheenjohtaja CEEP Fritz Verzehtnisch Puheenjohtaja ETUC Zygmunt Tyszkiewicz Pääsihteeri UNICE Jytte Fredensborg Pääsihteeri CEEP Emilio Gabaglio Pääsihteeri ETUC /? VAIKUTUSTEN ARVIOINTILOMAKE EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYKSIIN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSIIN) Ehdotuksen nimi Ehdotus neuvoston direktiiviksi EY:n teollisuuden ja työantajajärjestöjen liiton (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammattiyhdistysten liiton (CES) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen? liitteenä perustamissopimuksen työmarkkinaosapuolten tarkoituksena on panna yhteisön täytäntöön osa-aikatyötä koskeva Tämän direktiivin puitesopimus Euroopan olevan sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään mahdollisuudesta panna tekemät sopimukset täytäntöön komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston päätöksellä. Allekirjoittajaosapuolet ovat yhteisesti pyytäneet komissiota tekemään ehdotuksen neuvostolle. Sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanosta antamansa tiedonannon17 mukaisesti komissio tutki sopimusta kolmelta kannalta. Komissio arvioi, että kaikki edellytykset täyttyivät (allekirjoittajaosapuolten edustavuus, sopimuksen lausekkeiden laillisuus ja pk-yrityksiä koskevien erityisten säännösten noudattaminen) ja että sen ehdotus neuvoston direktiiviksi olisi hyväksyttävä. Amsterdamissa sopimuksen aikaansaamisesta. Eurooppa-neuvosto kokoontunut onnitteli Vaikutukset yrityksiin 2. Mihin ja keihin ehdotus vaikuttaa? Puitesopimus saattaa vaikuttaa kaikkiin yrityksiin ja kaikkiin työntekijöihin yrityksen toiminta-alasta ja koosta riippumatta. 3. Mitä yritysten pitäisi tehdä ehdotuksen vaatimusten täyttämiseksi? Kuten puitesopimuksen 1 lausekkeessa todetaan, yritysten on - varmistettava osa-aikaisten työntekijöiden syrjinnän poistaminen - helpotettava vapaaehtoisuuteen perustuvan osa-aikatyön kehittämistä ja edistettävä joustavia työaikajärjestelyltä niin, että niissä otetaan huomioon työnantajien ja työntekijöiden tarpeet. Useissa lausekkeissa viitataan lainsäädäntöön, työehtosopimuksiin tai kansalliseen käytäntöön tasolla ja annetaan työmarkkinaosapuoliin asianmukaisella toimintavaraa yritysten tasolla Pk-yrityksiä koskevien säännösten noudattamista käsitellään laveasti perusteluiden 24-29 kohdassa. taikka 17 KOM(93) 600 lopullinen JA 4 Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on? sopimuksen täytäntöönpanolla edistetään Essenissä Osa-aikatyötä koskevan kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamaa joka käsitteli uusien joustavien työmuotojen käyttöönottoa. Tämän joustavuuden on tarpeita, koska niiden on parannettava kilpailukykyään vastattava yritysten kansainvälisen kilpailun edessä. Siinä on myös otettava huomioon työntekijöiden edut niin, että he voivat mukauttaa työajan paremmin tarpeitaan vastaavaksi. Tätä asiaa koskeva työmarkkinaosapuolten sopimus, joka syntyi työnantajien ja työntekijöiden tuloksena, vaikutti sopivimmalta välineeltä molempien välisten neuvotteluiden osapuolien etujen yhteensovittamiseksi. toista painopistealuetta, Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi löydettävä esteet, jotka voivat rajoittaa osa-aikatyön mahdollisuuksia, ja tutkittava niitä ja tarvittaessa poistettava ne. Näin edistetään työmarkkinoiden joustavampaa organisointia ja pyritään lisäämään kasvun työllisyyttä luovaa vaikutusta. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pk- yritysten erityinen asema (esim. alhaisemmat tai erilaiset vaatimukset)? Katso ehdotuksen perustelujen 24-29 kohta. Kuuleminen 6. Luettelo järjestöistä, joita on kuultu ehdotuksen osalta ja jotka ovat ilmoittaneet kantansa Kaikki edustavat lausuntonsa ensimmäisellä kuulemiskierroksella. Komissio on myös pyytänyt niitä puitesopimusta koskevaan neuvottelukokoukseen. Niiden kannat selviävät perustelujen 20-23 kohdasta. järjestöt18 ovat voineet antaa 18 Sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanosta annetun tiedonannon mukaisesti KOM(93) 600, 14. 12. 1993 16 ^/ ISSN 1024-4492 KOM(97) 392 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 06 Luettelonumero : CB-CO-97-430-FI-C ISBN 92-78-23815-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg AX


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1428/97 z dnia 23 lipca 1997 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 2037/93 ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (EWG) nr 2081/92 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia dla produktów rolnych i środków spożywczych

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
designation of origin
foodstuff
location of production

formats: html pdf print

text: 03/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 247 31997R1428 24. 7. 1997 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 196/39 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1428/97 z dnia 23 lipca 1997 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 2037/93 ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (EWG) nr 2081/92 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia dla produktów rolnych i środków spożywczych KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 2081/92 z dnia 14 lipca 1992 r. w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia dla produktów rolnych i środków spożyw- czych (1), ostatnio zmienione rozporządzeniem Komisji (WE) nr 1068/97 (2), w szczególności jego art. 16, a także mając na uwadze, co następuje: artykuł 5 rozporządzenia Komisji (EWG) nr 2037/93 z dnia 27 lipca 1993 r. ustanawiającego szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (EWG) nr 2081/92 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia dla produktów rolnych i środków spożywczych (3) przewiduje działania w celu informowania opinii publicznej o znaczeniu wyrażeń „PDO”, „PDI”, „chroniona nazwa pochodzenia” i „chronione oznaczenie geograficzne” w językach Wspólnoty; przyjęcie i ustanowienie tych działań, w szczególności zrealizowanie wspólnotowej kampanii informacyjnej adresowanej do producentów, dystry- butorów i konsumentów, wykazało przydatność i skuteczność wspólnotowego symbolu do przekazywania pożądanych infor- macji; stał wspólnotowy symbol się w ten sposób najlepszym sposobem informowania konsumentów o istnieniu pojęć „PDO” i „PDI” oraz zachęcania producentów do przyłączenia się do systemu Wspólnoty i dystrybutorów do wprowadzania do obrotu omawianych towarów; działanie takie wchodzi w zakres rozporządzeniem (EWG) nr 2081/92 i odpowiada oczekiwaniom Państw Członkowskich i podmiotów gospodarczych; celów ustanowionych dlatego należy stworzyć wspólnotowy symbol, do używania którego kwalifikowałyby się nazwy zarejestrowane na mocy rozporządzenia (EWG) nr 2081/92; symbol ten może pojawiać się tylko na produktach rolnych i środkach spożywczych odpo- i mających wiadających wymogom tego rozporządzenia lub skrótami pozwolenie na oznaczenie tymi wyrażeniami „chronione „PDO”, oznaczenie geograficzne” tradycyjnymi krajowymi wyrażeniami; produkty te mogą być używane bez symbolu; „chroniona nazwa pochodzenia”, lub równoważnymi „PDI”, wynik zastosowania działań informacyjnych w celu rozpow- szechniania przepisów rozporządzenia (EWG) nr 2081/92 oraz skrótów i znaków w nim zawartych, był tak jednoznaczny i użyteczny, że termin ustanowiony w rozporządzeniu (EWG) nr 2037/93 należy wydłużyć o cztery lata w celu rozszerzenia i zwiększenia skuteczności tych działań; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Regulacyjnego ds. Oznaczeń Geograficznych i Nazw Pochodzenia, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W rozporządzeniu (EWG) nr 2037/93 wprowadza się nastę- pujące zmiany: 1. w art. 5 dodaje się ustęp w brzmieniu: „Pięcioletni okres, przewidziany w poprzednim ustępie, zostaje niniejszym wydłużony o cztery lata. Należy dokonać oceny zastosowanych działań informacyjnych. ” 2. dodaje się art. 5a w brzmieniu: „Artykuł 5a 1. Nazwy zarejestrowane jako chronione nazwy pocho- dzenia (PDO) lub jako chronione oznaczenia geograficzne (PDI) muszą występować razem z symbolem wspólno- towym, który zostanie określony zgodnie z procedurą usta- nowioną w art. 15 rozporządzenia (EWG) nr 2081/92. 2. Symbol wspólnotowy może pojawić się tylko na produktach spełniające przepisy rozporządzenia (EWG) nr 2081/92. 3. Oznaczenia »PDO«, »PGI«, »chroniona nazwa pocho- dzenia«, »chronione oznaczenie geograficzne« oraz równo- ważne tradycyjne krajowe wyrażenia mogą być stosowane bez symbolu wspólnotowego. ” Artykuł 2 (1) Dz. U. L 208 z 24. 7. 1992, str. 1. (2) Dz. U. L 156 z 13. 6. 1997, str. 10. (3) Dz. U. L 185 z 28. 7. 1993, str. 5. Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. 248 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 21 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 23 lipca 1997 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji


title: Proposal for a Council Decision on the conclusion of the Agreement in the form of an exchange of letters concerning the provisional application of the Protocol establishing the fishing possibilities and the financial compensation provided for in the Agreement between the European Community and the Government of the Republic of Guinea-Bissau on fishing off the coast of Guinea-Bissau for the period 16 June 1997 to 15 June 2001

eurovoc_concepts:
Guinea-Bissau
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing rights
inshore fishing
protocol to an agreement

formats: html pdfa1b print


title: Komission asetus (EY) N:o 1431/97, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1997, CN-koodeihin 0714 10 91 ja 0714 90 11 kuuluvien Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT) tai merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevien tuotteiden tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2245/90 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
ACP countries
cereal product
customs duties
import
overseas countries and territories
root crop


title: Verordening (EG) nr. 1429/97 van de Commissie van 23 juli 1997 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 832/97 houdende bepalingen ter uitvoering van Verordening (EG) nr. 2275/96 van de Raad tot instelling van specifieke maatregelen voor de sector levende planten en producten van de bloementeelt

eurovoc_concepts:
State aid
aid system
floriculture
living plant
regional aid


title: Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
ferryboat
information
maritime transport
transport safety

formats: pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 07. 1997 KOM(97) 340 lopull. 96/0281 (SYN) Muutettu ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä (komission EY. n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Euroopan parlamentti hyväksyi 28. - 29. toukokuuta pidetyssä täysistunnossaan komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä1 siihen tekeminsä lukuisin tarkistuksin. Talous-ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 23. huhtikuuta 19972. henkilötietojen Euroopan parlamentin hyväksymien tarkistusten tarkoituksena on tehdä direktiivistä joustavampi, korostaa meriliikenteen matkustajien turvallisuutta koskevan kehityksen puutteellisuutta sekä tehdä matkustajien kaikilla merenalaisilla rekisteröinti raidetunneleilla, joissa autoja kuljetetaan yli 20 meripeninkulmaa. Komissio on valmis lisäämään joustavuutta edellyttäen, että ne eivät vaikuta rekisteröinnin soveltamiseen sellaisilla aluksilla oleviin henkilöihin, jotka liikkuvat vilkkaasti liikennöidyillä alueilla, joiden vallitsevat sää- ja meriolosuhteet ovat usein epäsuotuisia. Myös talous- ja sosiaalikomitea on ehdottanut vastaavanlaista joustavuutta. Toisaalta se ei yhdy Euroopan parlamentin väitteeseen tulosten puuttumisesta meriturvallisuuden alalla tai ehdotukseen siitä, että direktiivin soveltamisalaa laajennettaisiin koskemaan merenalaisia raidetunneleita. pakolliseksi Komissio ei voi nimenomaisesti hyväksyä: • johdanto-osan uusia kappaleita, koska ne ovat sen mukaan joko ristiriidassa sekä yhteisön että kansainvälisten saavutusten kanssa tai koska niissä viitataan seikkoihin, jotka eivät kuulu kyseisen direktiivin soveltamisalaan; • uuden 1 a artiklan lisäämistä eikä näin ollen myöskään 3 artiklan 1 kohtaan ja 8 artiklan johdantokappaleeseen tehtyjä tarkistuksia ottaen huomioon ehdotuksen alkuperän (Solas- yleissopimus) sekä siitä syystä, että direktiivin soveltamisesta merenalaisiin tunneleihin mahdollisesti aiheutuvaa lisäarvoa ei ole selvitetty. Komissio ottaa kuitenkin huomioon parlamentin ehdotuksen rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta raidetunneleita käyttävien autojen osalta ja on valmis selvittämään ehdotuksen hyötyjä. Asiaa ei kuitenkaan pitäisi käsitellä tämän direktiivin yhteydessä; • 2 artiklaan lisättävää määritelmää "meriliikenteen matkustaja-aluksesta", koska siinä ehdotettu sanamuoto johtaisi automaattisesti siihen, ettei direktiiviä sovellettaisi suojaisilla vesillä, ja • uutta 6 a artiklaa, jonka mukaisesti aluksen päällikön on yleensä ilmoitettava varustamolle aluksessa olevien henkilöiden määrä ja lisäksi yli 20 meripeninkulmaa ylittävillä matkoilla myös muut henkilötiedot. Komission mukaan on tärkeää varmistaa, että sekä matkustajien määrä että heitä koskevat tiedot otetaan talteen ennen aluksen lähtöä. Tätä ei kuitenkaan pitäisi toteuttaa lisäämällä päällikön tehtäviä entisestään. Korostaakseen tätä keskeistä periaatetta komissio muuttaa hieman ehdotustaan 6 artiklaksi. 1 2 KOM(96) 574 lopull. 25. 11. 1996. , EYVLN. oC 1997, s. - 2- Joustavuuden lisäämistä koskevan tavoitteen osalta parlamentti on ehdottanut 6 artiklan ja vastaavasti 9 artiklan tarkistamista. Komissio yhtyy joustavuuden lisäämistä koskevaan periaatteeseen, mutta haluaa, että siihen pyritään hyödyntämällä vapautuksia ja poikkeuksia, joita komissio myöntäisi neuvoa-antavan komitean avustamana tarkoin määritellyin ehdoin. Niinpä komissio ehdottaakin 9 artiklan muuttamista sekä 2 artiklassa olevan "suojaisten vesien" määritelmän korvaamista määritelmällä "suojatusta merialueesta" samoin kuin "säännöllistä liikennettä" koskevan määritelmän lisäämistä. Vastaavasti komissio hyväksyy riittävän joustavuuden säilyttämiseksi 6 artiklaan tehtävän lisäyksen tarkasta iästä, ei kuitenkaan henkilön ikäryhmää koskevan maininnan sijasta vaan sen Iisaksi. Samoista syistä komissio haluaa säilyttää mahdollisuuden antaa etunimi tai alkukirjain pelkin etunimen sijasta, kuten parlamentti on ehdottanut. Samassa yhteydessä on tehty joitakin sanamuotoa koskevia parannuksia. Lopuksi komissio kannattaa 8 artiklan 2 kohtaa koskevan tarkistuksen taustalla olevaa ajatusta ja ehdottaa sen pohjalta sanamuodon muuttamista. Näistä syistä komissio muuttaa ehdotustaan 189 a artiklan 2 kohtaa noudattaen. Muutettu ehdotus: Neuvoston direktiivi matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä —Alkuperäinen teksti— —Muutettu teksti- 2 artiklan viimeinen luetelmakohta POISTETAAN alle "suojaisilla vesillä" alueita, joilla todennäköisyys yli 1,5 vuosittainen metrin merkittävään aallonkorkeuteen on joilla 10 prosenttia matkustaja-alus ei milloinkaan ole yli 6 meripeninkulman päässä turvapaikasta, jossa haaksirikkoutuneet voivat nousta maihin. ja 2 artiklan uudet luetelmakohdat suojassa "suojatulla merialueella" avomeren vaikutuksilta olevaa merialuetta, jolla alus ei milloinkaan ole yli päässä turvapaikasta, jossa haaksirikkoutuneet voivat nousta maihin ja jossa etsintä- ja pelastuspalvelujen saanti on taattu, 6 meripeninkulman "säännöllisellä liikenteellä" kahden tai välillä useamman harjoitettavia joita liikennöidään joko laivavuoroja, määräpaikan a) julkaistun aikataulun mukaisesti tai b) niin säännöllisesti tai usein, että niiden säännönmukaisuus on selvästi havaittavissa, 6 artikla Seuraavat tiedot on tallennettava jokaisesta satamasta jonka 20 sijaitsevasta matkustaja-aluksesta, pituudeltaan matka meripeninkulmaa lähtöpaikasta: on yli 1. Seuraavat tiedot on tallennettava jokaisesta jäsenvaltiossa sijaitsevasta satamasta lähtevästä jonka matkustaja-aluksesta, matka on pituudeltaan yli 20 meripeninkulmaa lähtöpaikasta: aluksessa olevien henkilöiden - aluksessa olevien henkilöiden nimet, etunimi tai nimikirjain, sukupuoli, sukunimet. etunimgt tai niiden alkukirjajniet, viite ikäryhmästä (aikuinen, lapsi, - sukupuoli sylilapsi), johon henkilö kuuluu, - viite ikäryhmästä (aikuinen, lapsi, sylilapsi), johon henkilö kuuluu, tai ikä tai tiedot matkustajan hätätilanteessa syntymävuosi. mahdollisesti tarvitsemasta tiedot matkustajan erityisestä huolenpidosta tai avusta, hätätilanteessa mahdollisesti jos matkustaja on ilmoittanut tästä itse. Nämä tiedot on ilmoitettava varustamon palveluksessa olevalle nimetylle henkilölle viimeistään 30 minuutin kuluttua laivan tarvitsemasta erityisestä huolenpidosta tai avusta, jos matkustaja on ilmoittanut tästä itse. 2. Nämä tiedot on IgfpJMtjvjl ermj^ M ja ilmoitettava varustamon palveluksessa olevalle nimetylle henkilölle viimeistään 30 minuutin kuluttua laivan lähdöstä. 8 artikla Kaikkien varustamojen, jotka ovat ottaneet vastatakseen tarkoitetun matkustaja-aluksen toiminnasta, on: artiklassa 3 perustettava järjestelmä 5 ja 6 artiklan tietojen mukaisten rekisteröimiseksi; järjestelmän on oltava 11 artiklassa asetettujen perusteiden mukainen, valittava nimetty henkilö, vastaa tämän vaatimusten mukaisten säilyttämisestä ja ilmoittamisesta. joka direktiivin tietojen Varustamon on varmistettava, että tämän tiedot direktiivin mukaan vaadittavat nimetylle välittömästi ilmoitetaan viranomaiselle tai että ne ovat tämän viranomaisen saatavilla milloin tahansa. tämän Tietoja ei saa säilyttää pidempään kuin tavoitteet mitä edellyttävät, ja ne on yleensä poistettava heti kun aluksen kyseinen matka on päättynyt turvallisesti. direktiivin Kaikkien varustamojen, jotka ovat ottaneet vastatakseen tarkoitetun matkustaja-aluksen toiminnasta, on: artiklassa 3 perustettava järjestelmä 5 ja 6 artiklan tietojen mukaisten rekisteröimiseksi; järjestelmän on oltava 11 artiklassa asetettujen perusteiden mukainen, valittava nimetty henkilö, vastaa tämän vaatimusten mukaisten säilyttämisestä j a ilmoittamisesta. joka direktiivin tietojen tahansa Varustamon on varmistettava, että tämän direktiivin mukaan vaadittavat tiedot ovat niiden milloin ilmoittamiseksi nimetylle viranomaiselle käytettäviksi ja pelastustarkoituksiin hätätilanteessa tai onnettomuutta seuraavassa tilanteessa. saatavilla etsintä- tämän Tietoja ei saa säilyttää pidempään kuin tavoitteet mitä edellyttävät, ja ne on yleensä poistettava heti kun aluksen kyseinen matka on päättynyt turvallisesti. direktiivin tiedot, tarvitsevansa apua Varustamon on varmistettava, että sellaisia jotka ovat henkilöitä koskevat erityistä ilmoittaneet huolenpitoa hätätilanteissa, tallennetaan asianmukaisesti ja ilmoitetaan päällikölle ennen matkustaja-aluksen lähtöä. tai Varustamon on varmistettava, että sellaisia tiedot, jotka ovat henkilöitä koskevat erityistä ilmoittaneet huolenpitoa hätätilanteissa, tallennetaan asianmukaisesti ja ilmoitetaan päällikölle ennen matkustaja-aluksen lähtöä. tarvitsevansa apua tai 9 artikla jonka satamasta Jäsenvaltio, matkustaja-alus lähtee, voi ottaa käyttöön 6 artiklassa mainittua 20 rajaa meripeninkulman alhaisemman rajan. säännöllistä Jäsenvaltio, jonka satamasta alus lähtee, voi vapauttaa suojaisilla vesillä liikennettä harjoittavat matkustaja-alukset, joiden satamien välinen matka kestää alle 30 minuuttia, 5 artiklan mukaisesta velvoitteesta ilmoittaa tiedot nimetylle henkilölle. varustamon Jäsenvaltio, jonka satamasta alus lähtee, voi vapauttaa yksinomaan liikennöivät suojaisilla vesillä matkustaja-alukset artiklan 6 mukaisista velvoitteista, jos näiden alueiden liikennöimien alusten etsintä- ja pelastuspalvelut ovat riittävät. jonka satamasta Jäsenvaltio, matkustaja-alus lähtee, voi ottaa käyttöön 6 artiklassa mainittua 20 rajaa meripeninkulman alhaisemman rajan. Jäsenvaltio, jonka satamasta alus lähtee, voi vapauttaa yksinomaan suojatulla merialueella säännöllistä liikennettä harjoittavat matkustaja- alukset, joiden satamien välinen matka kestää alle tunnin. 5 artiklan mukaisesta velvoitteesta ilmoittaa tiedot nimetylle henkilölle. varustamon Jäsenvaltio vapauttaa voi yksinomaan suojatuilla merialueilla purjehtivat matkustaja-alukset 6 artiklassa säädetystä velvoitteesta niiden kahden liikennöidessä sataman välillä tai saman sataman alueella. säännösten lähteviä Jäsenvaltio ei saa vapauttaa tämän nojalla direktiivin ja Solas- satamistaan kolmantena yleissopimuksen olevan sopimuspuolena purjehtivia lippuvaltion matkustaja-aluksia, eivät asiaankuuluvien Solas-määräysten mukaisesti tällaisten yhdy vapautusten soveltamiseen. jotka alla menettelyä Seuraavaa on noudatettava 2 kohdassa esitetyissä olosuhteissa: menettelyä Seuraavaa on noudatettava 2 kohdassa esitetyissä olosuhteissa: a) jäsenvaltion on komissiolle ilmoitettava viipymättä a) jäsenvaltion on komissiolle ilmoitettava viipymättä vapautusta koskevasta päätöksestä ja vapautukseen on oltavan perusteltu syy, b) jos komissio katsoo kuuden kuluessa kuukauden ilmoituksen antamisesta, että vapautus ei ole aiheellinen tai että se voi vaikuttaa kilpailuun kielteisesti, komissio voi vaatia 13 säädetyn menettelyn mukaisesti, että muuttaa jäsenvaltio vapautuksen tai peruuttaa sen. artiklassa sisältöä vapautusta koskevasta päätöksestä ja vapautukseen on oltavan perusteltu syy; b) jos komissio katsoo kuuden kuluessa kuukauden ilmoituksen antamisesta, että vapautus ei ole aiheellinen tai että se voi vaikuttaa kilpailuun kielteisesti, komissio voi vaatia säädetyn 13 artiklassa että menettelyn mukaisesti, muuttaa jäsenvaltio vapautuksen tai peruuttaa sen. sisältöä tai yli Sellaisella alueella harjoitettavan säännöllisen liikenteen osalta, jolla todennäköisyys vuosittainen merkittävään metrin on aallonkorkeuteen 10 alle prosenttia. kun matka ia lähtösatamasta ei ylitä noin 30:tä kun meripeninkulmaa matkustaja-alusta käytetään pääasiallisesti työmatkaliikenteeseen, i äsenvaltio. satamaan jonka satamasta liikennöivät matkustaja-alukset kaksi kotimaan matkalla, tai satamien jäsenvaltiota. joiden välillä matkustai a-alukset pyytää voivat liikennöivät. joko poikkeamaan komissiota kokonaan tai osittain 6 artiklan 1 kohdassa säädetystä vaatimuksesta, jos ne katsovat siinä mainittujen olevan tallentamisen tietojen varustamojen kannalta hankalasti toteutettavissa. tai tarkoituksessa toteutuksen Tässä pystyttävä hankaluus osoittamaan- on osoitettava, että kyseisten alusten Lisäksi on liikennöintialueella on rannikolta saada mahdollista käsin luotettavia ia navigointiohiausta sääennustuksia ia että saatavilla on asianmukaisia ia riittäviä etsintä- ia pelastuspalveluja. Tämän kohdan nojalla myönnetyt poikkeukset eivät saa vaikuttaa kielteisesti kilpailuun. tehdään 13 artiklan 2 säädettyä menettelyä Päätös kohdassa noudattaen. 5. Jäsenvaltio ei nojalla tai lähteville tämän direktiivin saa myöntää säännösten poikkeuksia vapautuksia Solas- ja satamistaan kolmantena yleissopimuksen sopimuspuolena olevan lippuvaltion lipun alla purjehtiville matkustaja- aluksille, jotka eivät asiaankuuluvien Solas-määräysten mukaisesti yhdy tällaisten vapautusten soveltamiseen. ISSN 1024-4492 KOM(97) 340 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 04 Luettelonumero : CB-CO-97-330-FI-C ISBN 92-78-21888-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg s\ CD


title: 97/575/CE, CECA, Euratom: Décision de la Commission du 23 juillet 1997 portant adaptation des coefficients correcteurs applicables à partir des 1er août, 1er septembre, 1er octobre, 1er novembre et 1er décembre 1996 aux rémunérations des fonctionnaires des Communautés européennes affectés dans les pays tiers

eurovoc_concepts:
European official
exchange rate
pay
pay rise
ratio
third country


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1435/97 av den 23 juli 1997 om fastställande av i vilka medlemsstater marknadsföringskampanjer för att främja konsumtionen av druvsaft får genomföras under regleringsåret 1996/97

eurovoc_concepts:
EU financing
food consumption
fruit juice
grape
marketing year
sales promotion