title: A Bizottság 1428/97/EK rendelete (1997. július 23.) a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályai megállapításáról szóló 2037/93/EGK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
designation of origin
foodstuff
location of production

text: 03/21. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 247 31997R1428 1997. 7. 24. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 196/39 A BIZOTTSÁG 1428/97/EK RENDELETE (1997. július 23. ) a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályai megállapításáról szóló 2037/93/EGK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb az 1068/97/EK bizottsági rendelettel (1) módosított, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 1992. július 14-i 2081/92/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 16. cikkére, mivel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzé- seinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályai megállapítá- sáról szóló 2037/93/EGK bizottsági rendelet (3) 5. cikke rendel- kezik a nyilvánosságot az „OEM”, „OFJ”, „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” és „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifeje- zések jelentéséről közösségi nyelveken tájékoztató intézkedé- sekről; mivel ezeknek az intézkedéseknek az elfogadása és alkal- mazása és elsősorban a közösségi termelők, forgalmazók és fogyasztók körét megcélzó közösségi tájékoztató kampány lebonyolítása különösen megmutatta a közlendő üzenet közve- títését szolgáló közösségi jelzés hasznosságát és hatékonyságát; mivel ezért e közösségi jelzés lenne a fogyasztók OEM-ekről és OFJ-kről történő tájékoztatásának, valamint a termelőknek a közösségi eljárás igénybevételére, a forgalmazóknak pedig a szóban forgó termékek forgalmazására való ösztönzésének legjobb módja; mivel mindez a 2081/92/EGK rendeletben megállapított célkitűzések körébe tartozik, és megfelel a tagál- lamok és a gazdasági szereplők elvárásainak; létre kell hozni egy olyan közösségi mivel ezért jelzést, amelynek használatára a 2081/92/EGK rendelet alapján bejegy- zett elnevezések jogosultak lennének; mivel ez a jelzés kizárólag az említett rendeletnek megfelelő, és az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés”, „oltalom alatt álló földrajzi árujelző” kifeje- illetve az „OEM”, „OFJ” rövidítések, vagy az ezekkel zések, egyenértékű, hagyományos nemzeti kifejezések használatára jogosult mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken tüntet- hetők fel; mivel ezek a jelzés nélkül, önmagukban is használ- hatók; 2037/93/EGK rendeletben megállapított határidőt – a tájékoz- tató intézkedések hatékonyságának meghosszabbítása és növe- lése érdekében – négy évvel meg kell hosszabbítani; mivel az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Földrajzi Jelzések és Eredetmegjelölések Szabályozási Bizottságának a véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 2037/93/EGK rendelet szövege a következőképpen módosul: 1. Az 5. cikk szövege a következő bekezdéssel egészül ki: „Az előző bekezdésben foglalt ötéves határidő négy évvel meghosszabbodik. A végrehajtott tájékoztató intézkedéseket ki kell értékelni. ” 2. A rendelet szövege a következő 5a. cikkel egészül ki: „5a. cikk Az oltalom alatt álló eredetmegjelölésként (OEM) vagy (1) oltalom alatt álló földrajzi árujelzőként (OFJ) bejegyzett elnevezések mellett fel lehet tüntetni a 2081/92/EGK ren- delet 15. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően meghatározandó közösségi jelzést. A közösségi jelzés kizárólag a 2081/92/EGK rendelet (2) rendelkezéseinek megfelelő termékeken tüntethető fel. Az »OEM«, »OFJ« rövidítések, illetve az »oltalom alatt (3) álló eredetmegjelölés« és az »oltalom alatt álló földrajzi árujelző« kifejezések, továbbá az ezekkel egyenértékű hagyo- mányos nemzeti kifejezések a közösségi is használhatók. ” jelzés nélkül mivel a 2081/92/EGK rendelet, valamint az abban foglalt kifeje- zések és rövidítések ismertségének terjesztésére bevezetett tájé- koztató intézkedések pozitív és hasznos hatásának tudatában a 2. cikk (1) HL L 156. , 1997. 6. 13. , 10. o. (2) HL L 208. , 1992. 7. 24. , 1. o. (3) HL L 185. , 1993. 7. 28. , 5. o. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hetedik napon lép hatályba. 248 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/21. kötet Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. július 23-án. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1429/97 της Επιτροπής της 23ης Ιουλίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 832/97 για τη θέσπιση των λεπτομερειών εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2275/96 του Συμβουλίου για τη θέσπιση ειδικών μέτρων στους τομείς των ζώντων φυτών και των προϊόντων ανθοκομίας

eurovoc_concepts:
State aid
aid system
floriculture
living plant
regional aid

formats: html pdfa1b print


title: Proposta di decisione del Consiglio relativa alla conclusione dell'accordo in forma di scambio di lettere sull'applicazione provvisoria del protocollo che fissa le possibilità di pesca e la contropartita finanziaria previste nell'accordo tra la Comunità europea e il governo della Repubblica di Guinea-Bissau sulla pesca al largo della costa della Guinea-Bissau per il periodo 16 giugno 1997 - 15 giugno 2001

eurovoc_concepts:
Guinea-Bissau
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing rights
inshore fishing
protocol to an agreement


title: Amended proposal for a Council Directive amending Directive 93/75/EEC concerning minimum requirements for vessels bound for or leaving Community ports and carrying dangerous or polluting goods

eurovoc_concepts:
harbour installation
radioactive materials
transport of dangerous goods
transport safety
vessel

formats: pdf pdfa1b print

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 23. 07. 1997 COM(97) 344 final 96/0231 (SYN) Amended proposal for a COUNCIL DIRECTIVE amending Directive 93/75/EEC concerning minimum requirements for vessels bound for or leaving Community ports and carrying dangerous or polluting goods (presented by the Commission pursuant to Article 189 a (2) of the EC-Treaty) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. During its 23-24 April 1997 Plenary Session, the European Parliament approved, subject to a number of amendments, the Commission's proposal for a Council Directive amending Directive 93/75/EEC concerning minimum requirements for vessels bound for or leaving Community ports and carrying dangerous or polluting goods'. The amendments adopted by the European Parliament aim at strengthening the notification requirements of Directive 93/75/EEC in order to improve prevention and intervention in the case of accidents at sea to vessels carrying hazardous cargoes, in particular radioactive substances. 2. The Commission can accept without reservation: - the amendment to Article 1 of the proposed Directive (addition of a new paragraph (lg)j, since it would facilitate subsequent modifications of the Annexes to the Directive, through the procedure of the Committee set-up under Directive 93/75/EEC, taking into account future amendments to the INF Code of the International maritime Organization (IMO) concerning the safe carriage of irradiated nuclear fuel, plutonium and high-level ^radioactive wastes in flasks on board ships. ', - the amendment to Annex I (addition of a new Paragraph (9a)) of the proposed Directive, since it would bring added value to the Directive. The Commission believes that information on the number of crew on board would be usefully made available to the competent authorities in charge of planning and carrying out emergency response in case of an accident at sea involving a ship carrying hazardous substances. 3. However, although the Commission widely shares the concern expressed by the European Parliament, the other amendments are not acceptable to the Commission. A number of them are out of the scope of the Directive, since they aim at imposing specific safety requirements in relation with the transportation of radioactive materials, whilst Directive 93/75/EEC is exclusively dealing with notification requirements. An other series of amendments are equally not acceptable because the type of notification requirements they impose are already laid down in other Commission's legislative proposals in the field of maritime safety and protection of the environment. 3. 1. More precisely, the Commission could not accept the following amendments which are out of the scope of the Directive. - the amendment aiming at the addition of a new paragraph (la) to Article 1 of the proposed Directive, prohibiting the transport of radioactive materials on board passenger ships. It is also worth mentioning that the transport of INF III materials - the most hazardous - are not allowed on board passenger ships according to the INF Code. OJN°L 247, 5. 10. 1993, p. 19. - the amendments adding a new paragraph (lb) to Article 1 of the proposed Directive, stating that radioactive materials should be transported in containers fulfilling the latest IAEA regulations, since these regulations cover conditions for packaging, marking, labelling and test procedures which are not the aim of Directive 93/75/EEC. - the amendment to Annex I (new paragraph (9b)), which supplements the information listed in Annex I of Directive 93/75/EEC with the confirmation that the INF Code has been complied with. Such requirement (i. e. making the INF Code mandatory for all ships bound for or leaving Community ports), should not be envisaged as an amendment if appropriate, as a specific measure aiming at to Directive 93/75/EEC, but, strengthening the technical safety requirements related to the transport of radioactive materials within the European Community. - the amendment to Annexl, new paragraph (9c), supplementing the list of information in Annex I of Directive 93/75/EEC with various safety and emergency requirements in relation with the transport of radioactive materials. Such requirements do not yet exist at international level, but are currently being discussed in IMO in the context of the review of the INF Code. 3. 2. The following amendments could not be accepted since they cover situations which are already envisaged within other legislative proposals adopted by the Commission: • Extension of reporting requirements to cover ships in transit. 'The purpose of such amendments (new paragraphs (1c), (Id) and 1(e)) would be to extend the existing reporting requirements of Directive 93/75/EEC, applicable to ships bound for or leaving Community ports, in order to cover also ships in transit through the territorial waters of Member States. Three different situations are identified:. new paragraph (1c): ships coming from a port located outside the Community and not bound for a port in the Community ("pure transit") shall report to the coastal States on route, before beginning the voyage;. new paragraph (Id): ships leaving a Community port shall report, before departure, to the coastal States on route;. new paragraph (le): ships coming from a port located outside the Community and bound to a port in the Community shall report to the coastal States on route ("Community transit") before entering their territorial waters; These situations are already dealt with in the proposed Council Directive for a European Ship Reporting System (Eurorep), adopted by the Commission on the 17th of December 19932. According to the proposal, ships which cross reporting lines set up off the European coast would have to report to the competent authorities of the coastal States concerned. • the amendment which would oblige passenger ships carrying hazardous cargoes to have on board a "passenger list" in accordance with Annex II C ("Check-list for vessels, documents) of Directive 93/75/EEC. Such a provision would be redundant with Articles 5, 6 and 8 of the proposal for a Council Directive on the registration of persons sailing on board passenger ships adopted by the Commission on the 25 of November 1996. Besides, the scope of the Commission proposal is more comprehensive, since it is applicable to all passenger ships, not only those carrying hazardous cargoes, and to all persons on board, including the crew. • with regard to the amendment to Article 1 (new paragraph (If)), which would oblige Member States to forward systematically all information received to the competent authorities of other Member States concerned (transit States or States of destination), the Commission considers that such requirement would necessitate a systematic > transmission, on a routine basis, of a considerable amount of information, which would only be used in exceptional circumstances. The Commission believes that such information should only be transmitted when there is a sound justification on safety or environmental grounds. ,. •s - Therefore, in compliance with Article 189A, paragraph 2, of the Treaty, the Commission modifies its proposal. 2 OJ N°C 22, 26. 1. 1994, p. 7. Amended Proposal for a COUNCIL DIRECTIVE amending Directive 93/75/EEC concerning minimum requirements for vessels bound for or leaving Community ports and carrying dangerous or polluting goods Original text — Amended text - Article 1, paragraph 2 ;• w -. 2. The following indent is added to Article 11 : "- -amend the annexes in line with the relevant developments in international law on safety at sea and the protection of the marine environment. 2. Article 11 is amended as follows: (a) - In the first indent, "(e). (f). (g). (h) and (iV are replaced bv "(eV (ft. (el (hi (i) and (j)". (b) - The following indent is added: "- amend the annexes in line with the relevant developments in international law on safety at sea and the protection of the marine environment, ANNEX I. In Annex I, paragraph 1 is amended as follows: " 1. Name and call sign of the vessel and, where appropriate, its IMO identification number. " I. Annex I is amended as follows: 1. Paragraph 1 is amended as follows: "1. Name and call sign of the vessel and, where appropriate, its IMO identification number. " 2. The following paragraph 10 is added: "10. Number of crew on board". ISSN 0254-1475 COM(97) 344 final DOCUMENTS EN i 07 14 Catalogue number : CB-CO-97-334-EN-C ISBN 92-78-21927-4 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: VERORDENING (EG) Nr. 1425/97 VAN DE COMMISSIE van 23 juli 1997 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prijzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: Förslag till rådets direktiv om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS

eurovoc_concepts:
framework agreement
labour market
occupational health
part-time employment
temporary employment

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 23. 07. 1997 KOM(97) 392 slutlig 97/0221 (PRT) Förslag till RÅDETS DIREKTIV OM RAMAVTALET OM DELTIDSARBETE UNDERTECKNAT AV UNICE, CEEP OCH EFS (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Inledning 1. Nya flexibla arbetsformer, som till exempel deltidsarbete, här fått allt större betydelse under de senaste åren, och denna utveckling fortsätter på arbetsmarknaden i de olika länderna. 2. Den 29 juni 1990 lade kommissionen fram tre förslag till rådets direktiv om vissa typer av arbetsvillkor (deltid, visstidsanställning)1. 3. Ekonomiska och sociala kommittén avgav sina yttranden den 20 september 19902. Europaparlamentet avgav sina yttranden den 24 oktober 19903. 1 enlighet med artikel 149 i fördraget lade kommissionen den 7 november 1990 fram ett ändrat förslag4 inför rådet, som också innefattade vissa ändringar som parlamentet önskat. 4. Dessa förslag diskuterades inom rådet vid olika tillfällen mellan 1990 och 1994. Bland dessa förslag var det endast rådets direktiv 91/383/EEG "om komplettering av åtgärderna för att främja förbättringar av säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare med tidsbegränsat anställningsförhållande eller tillfälligt anställnings- förhpande"5 som rådet kunde anta. 5. I juli 1994 offentliggjorde kommissionen sin vitbok om framtiden för europeisk socialpolitik. Kommissionen bekräftar där återigen sin vilja att gå vidare på detta område och skriver i kapitel 3 att den främsta prioriteringen är att fa rådet att anta de förslag som rör icke-typiska arbetsformer. De bestämmelser som antas måste ta i beaktande de principer som slås fast i OIT:s konvention om deltidsarbete, som antogs i juni 1994. Om inga framstegs görs i rådet 1994, kommer kommissionen att inleda samråd med arbetsmarknadens parter, i enlighet med avtalet om socialpolitik. 1 KOM(90) 228 slutlig, 29. 6. 1990, EGT nr C 224,8. 9. 1990, s. 8. 2 EGT nr C 332, 31. 12. 1990, s. 167. 3 EGT nr C 295, 26. 11. 1990, s. 112. 4 KOM(90) 533 slutlig, EGT nr C 305, 5. 12. 90, s. 12. 5 EGT nr L 206, 29. 7. 1991, s. 19. 1 6. I slutsatserna från rådet i Essen betonas vikten av att vidta åtgärder för att gynna sysselsättningen och lika möjligheter för kvinnor och män, och där uppmanas också till åtgärder för att öka tillväxtens sysselsättningsintensitet, i synnerhet genom en smidigare organisation av arbetet, vilket svarar både mot arbetstagarnas önskemål och mot vad som krävs för att vara konkurrenskraftig. 7. Eftersom rådet inte gjort några framsteg, har kommissionen beslutat att inleda ett förfarande enligt artikel 3 i avtalet om socialpolitik. Den 27 september 1995 godkände sålunda kommissionen att ett samråd inleddes med arbetsmarknadens parter enligt artikel 3. 2 i nämnda avtal. Efter en samrådsperiod på sex veckor hade kommissionen mottagit 22 svar. 8. Svaren från arbetsmarknadens parter visade på ett brett stöd för den grundläggande principen att arbetstagare som berörs av de nya formerna av flexibla arbetsformer inte får diskrimineras och att de skall behandlas på ett sätt som är jämförbart med hur tillsvidareanställd heltidspersonal behandlas. Fastän åsikterna gick kraftigt isär om på vilket sätt och på vilken nivå åtgärder skall vidtas på området, var de flesta beredda att aktivt delta vid utarbetandet och tillämpningen av principer på området, genom till exempel förhandlingar om kollektivavtal på lämplig nivå. 9. Efter att ha gått igenom de inkomna svaren ansåg kommissionen att en gemenskapsåtgärd vore önskvärd och beslöt, den 9 april 1996, att starta ett andra samråd med arbetsmarknadens parter, enligt artikel 3. 3 i avtalet om socialpolitik. Den 19 juni 1996 meddelade tre organisationer (UNICE, CEEP, EFS) att de hade för avsikt att starta förhandlingar i frågan, till att börja med särskilt om deltidsarbete. Den 12 mars 1997 begärde de en förlängning på tre månader av kommissionen, i enlighet med artikel 3. 4 i avtalet om socialpolitik. Kommissionen beviljade dem denna förlängning. Sedan dessa förhandlingar hade avslutats, slöt de tre organisa tionerna ett ramavtal den 6 juni 1997. De har överlämnat avtalet till kommissionen och, i enlighet med artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik, begärt att avtalet skall tillämpas genom ett beslut av rådet på kommissionens förslag. 10. Arbetsmarknadens partner bad också att kommissionen i sitt förslag om tillämpning av avtalet skall - uppmana medlemsstaterna att anta lagar och andra författningar senast två år efter beslutet, eller också se till, i enlighet med artikel 2. 4 i avtalet om socialpolitik, som fogats till Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen, att arbets marknadens parter genom avtal inrättar nödvändiga bestämmelser inom samma tidsperiod. - se till att medlemsstaterna får högst ett extra år på sig att rätta sig efter beslutet, om så krävs på grund av särskilda svårigheter eller för att kollektivavtal skall kunna träffas. 11. Fastän dokumentet för det andra samrådet handlade om "flexibel arbetstid och arbetstagarnas säkerhet" (arbetsformer andra än heltidsarbete och tillsvidare anställning), ville arbetsmarknadens parter särskilt uppmärksamma deltidsarbete, samtidigt som de angav att de hade för avsikt att utreda nödvändigheten av liknande avtal för andra arbetsformer. Analvs av avtalet 12. I sitt meddelande om genomförandet av Protokollet om socialpolitik6 betonade kommissionen att den i sin egenskap av fördragens väktare skulle utarbeta förslag till beslut som den skulle förelägga rådet, och att den därvid skulle ta hänsyn dels till de avtalsslutande parternas representativitet och deras mandat och dels, för varje klausul i kollektivavtalet, om den är i överensstämmelse med gemenskapens lagstiftning och med de bestämmelser om små och medelstora företag som hänvisas till i artikel 2. 2. 1 alla händelser har kommissionen för avsikt att till alla de förslag på området som den lägger fram för rådet bifoga en motivering samt anmärkningar och en utvärdering av det avtal som slutits av arbetsmarknadens parter. i. De avtalsslutande parternas representativitet och deras mandat 13. Parter i avtalet är UNICE, CEEP och EFS. Dessa tre organisationer satte 1985 igång en oberoende och frivillig process, den så kallade "sociala dialogen Val Duchesse". Resultatet av den dialogen blev 15 gemensamma ståndpunkter, två rekommendationer, tre avtal och fyra uttalanden. Framförallt slöts ett viktigt avtal i oktober 1991, avsett att avgöra vilken roll den sociala dialogen skall spela inom den nya gemenskapsramen. Artiklarna 3 och 4 i avtalet om socialpolitik har till stor del inspirerats av detta avtal. 14. Alla de tre organisationerna uppfyller följande kriterier, som ställs upp i kommissionens meddelande (punkt 24): - De är branschövergripande och organiserade på europanivå. - De består av organisationer som är erkända och väl integrerade i organisationen av arbetsmarknaden i de olika medlemsstaterna, de kan avtalsförhandla och de är representativa i alla medlemsstater. - De har den struktur som krävs för att på ett effektivt sätt kunna delta vid genomförandet av avtalet om socialpolitik. Ï5. Dessa tre organisationer är de enda allmänna, branschövergripande organisationerna enligt kriterierna i bilaga 2 till kommissionens meddelande. Om man studerar arbetsmarknadens parter kan man dra vissa slutsatser (som bifogats meddelandet) om hur pass representativa fack- och arbetsgivarföreningarna är. I sitt Meddelande angående utvecklingen av den sociala dialogen på gemenskapsnivå7, kapitel D. n, vill kommissionen "uppmana de europeiska arbetsmarknadsorganisationerna att driva ett närmare samarbete för att hitta en lösning i frågan" om dessa organisationers representativitet. 6 KOM(93) 600, 14. 12. 1993. 7 KOM(96) 448 slutlig, 18. 9. 1996. Arbetsgivarorganisationerna 16. Det arbetsgivarförbund som är mest representativt för samtliga industrisektorer och företagskategorier är UNICE. I alla medlemsstater är det UNICE:s medlemmar som är de allra mest representativa av alla branschövergripande arbetsgivarförbund. Samtliga medlemmar på nationell nivå deltar direkt eller indirekt i förhandlingarna om kollektivavtal och i den internationella arbetskonferensen. CEEP är väl repre sentativt för de statliga och delstatliga företagen i medlemsländerna. Fackföreningarna 17. EFS är det mest representativa av alla branschövergripande fackförbund. I alla medlemsstater är dess medlemmar de mest representativa branschövergripande fackförbunden. Alla medlemmar på nationell nivå deltar direkt eller indirekt i förhandlingarna om kollektivavtal och i den internationella arbetskonferensen. Slutsats 18. Kommissionen konstaterar att dessa tre organisationer har fått ett särskilt uppdrag av sina medlemmar på nationell nivå inför förhandlingarna om deltid och att de har slutit ett ramavtal i eget namn. Medlemmarna har godkänt ramavtalet. 19. Kommissionen har efter denna genomgång dragit slutsatsen att de tre organisa tionerna, i förhållande till avtalets syfte och mottagare, uppfyller det representa tivitetsvillkor som kommissionen åtagit sig att undersöka innan den överlämnar sitt förslag. ii. Klausulernas legitimitet med hänsyn till de arbetsmarknadsorganisationer som inte skrivit under och dessas medlemmar 20. Flera andra arbetsmarknadsorganisationer, som kommissionen har rådgjort med, har uttryckt sin önskan att delta i förhandlingarna. Kommissionen har informerats om brevväxlingen och diskussionerna mellan de arbetsmarknadsorganisationer som har undertecknat avtalet och övriga organisationer. Kommissionen har också informerats om att experter från arbetsmarknadsorganisationernas tre sektorsorganisationer har deltagit i förhandlingarna och då har tillhört UNICE: s delegation. 21. Kommissionen har överlämnat ramavtalet till samtliga fack- och arbetsgivar föreningar som den tidigare rådgjort med eller informerat, och kommissionen har också anordnat ett möte för information och dialog med dessa organisationer. 22. Vissa organisationer har ifrågasatt att de avtalsslutande parterna skulle vara representativa och de anser att ramavtalet inte tar i beaktande vissa sektorers eller företagskategoriers intressen. Andra organisationer har framhållit att bestämmelserna i avtalet är flexibla, vilket gör det möjligt att ta hänsyn till vissa sektorers eller delsektorers särskilda behov när avtalet införlivas i den nationella lagstiftningen. 23. Efter att ha undersökt de relevanta klausulerna, är kommissionens åsikt att ramavtalet vid flera tillfållen hänvisar till arbetsmarknadsorganisationer "på lämplig nivå", till lagstiftningen, "gemensamma överenskommelser eller nationell praxis", och därigenom väl skyddar de organisationer som inte skrivit under avtalet och dessas medlemmar på nationell nivå. iii. Hänsyn till bestämmelserna om små och medelstora foretag 24. Enligt artikel 2. 2 i avtalet om socialpolitik skall sociallagstiftningen "undvika sådana finansiella, administrativa eller andra rättsliga förpliktelser som kan motverka etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag". 25 Den speciella situationen för de små och medelstora företagen har särskilt uppmärksammats då ramavtalets text utarbetats. Det finns en uttrycklig hänvisning, i beaktandemening 7: "Detta avtal tar hänsyn till behovet av att förbättra förutsätt ningarna för socialpolitiken, öka gemenskapens ekonomiska konkurrenskraft och undvika att införa administrativa, ekonomiska och rättsliga krav som skulle kunna hindra skapandet och utvecklingen av små och medelstora företag. " 26. Självklart stadgas i avtalet inte något om att små och medelstora företag skall undantas från den grundläggande principen om icke-diskriminering. I klausul 1 b) fastslås dét dock att det grundläggande målet för avtalet är utvecklingen av deltidsarbete och en flexibel organisation av arbetstiden. I samband med detta fastslås i klausul 5. 1 och 5. 2 att rättsliga eller administrativa hinder som kan begränsa möjligheterna att arbeta deltid skall undanröjas. Då det i ramavtalet talas om utveckling av deltidsarbete syftar detta på alla sorters företag, oberoende av storlek och personal, men det är ändå uppenbart att de små och medelstora företagen kan dra de största fördelarna av en sådan bestämmelse. 27. I flera klausuler (2. 2, 3. 3, 4. 3, 4. 4 och 6. 2) hänvisas till lagstiftning, kollektivavtal eller nationell praxis, och/eller till arbetsmarknadsorganisationer på lämplig nivå, vilket lämnar stor handlingsfrihet på företagsnivå. Även om de små och medelstora företagen inte nämns uttryckligen, gör bestämmelserna det ändå möjligt att om nödvändigt anta nationella tillämpningsbestämmelser som tar hänsyn till dessa företags speciella behov. 28. Dessa bestämmelser visar på den vilja som finns hos arbetsmarknadens parter att uppmuntra införandet av nya mer flexibla sätt att organisera arbetstiden, som är bättre anpassade till samhällets föränderliga behov och som tar hänsyn till både företagens och arbetstagarnas behov (beaktandemening 4 och 5). 29. Kommissionen har därför kunnat dra slutsatsen att bestämmelserna om de små och medelstora företagen har följts. När arbetsmarknadens parter formulerade ramavtalet lämnade de utrymme för att göra det möjligt att ta hänsyn till de små och medelstora företagens behov, bland annat vid införlivandet i den nationella lagstiftningen. iv. Klausulernas överensstämmelse med lagen 30. Kommission har uppmärksamt gått igenom varenda klausul i ramavtalet och därvid inte funnit några bestämmelser som strider mot gemenskapsrätten. Att medlems staterna enligt avtalet har vissa skyldigheter gör inte att avtalet strider mot bestäm melserna. Det framgår i själva verket av den andra förklaringen som bifogats avtalet om socialpolitik8 att det på grund av den andra föreskriften för hur avtalet mellan arbetsmarknadens parter skall genomföras på gemenskapsnivå kan komma att uppstå vissa skyldigheter för medlemsstaterna. Dessa skyldigheter för medlemsstaterna hänför sig inte direkt till avtalet mellan arbetsmarknadens parter, utan till föreskriften för hur avtalet skall genomföras. Vad gäller innehållet i avtalet syftar rubriken på den utvärdering som kommissionen har gjort. v. Utvärdering av avtalet 31. Mot bakgrund av slutsatserna från rådet i Essen och efterföljande råd är kommis sionen av den uppfattningen att deltidsarbete är en viktig faktor för att gynna syssel sättningen, lika möjligheter för kvinnor och män liksom i vissa fall tillgången till fortbildning. Deltidsarbete bidrar också till att öka tillväxtens sysselsättnings intensitet, i synnerhet genom en smidigare organisation av arbetet, vilket svarar både mot arbetstagarnas önskemål och mot vad som krävs för att vara konkurrenskraftig. Sålunda har kommissionen samrått med arbetsmarknadens parter med detta vidare perspektiv. Bidraget från arbetsmarknadens parter är något positivt i sig, efter som det garanterar att hänsyn tas både till företagens konkurrenskraft och till arbets tagarnas intressen. 32. Kommissionen instämmer helt och hållet i målsättningen för ramavtalet mellan arbetsmarknadens parter. Kommissionen anser att avtalet är viktigt ur två aspekter. 33. Dels är minimikraven på området för deltidsarbete ett viktigt steg på väg mot att genomföra ett regelverk med minimikrav när det gäller arbetstagarnas grundläggande rättigheter. Detta gynnar jämlikheten mellan män och kvinnor. Ansvarsfördelningen inom familjen är en viktig del av den strategi som lagts upp för att gynna jämlikheten på arbetsmarknaden. 34. Dels bidrar detta avtal också till att genomföra slutsatserna från rådet i Essen vad gäller införandet av nya flexiblare arbetsformer. Denna flexibilitet skall svara mot företagens behov eftersom dessa måste öka sin konkurrenskraft när de utsätts för internationell konkurrens. Den skall också ta hänsyn till arbetstagarnas behov genom att göra det möjligt för dem att bättra anpassa sin arbetstid efter sina behov, särskilt när det gäller utbildning som syftar till att bibehålla eller öka arbetstagarnas kompetens. Detta slag av avtal mellan arbetsmarknadens parter, som förhandlats fram av arbetsgivare och arbetstagare, verkar vara det mest lämpade redskapet för att jämka samman båda sidors intressen. "De elva Höga Fördragsslutande Parterna förklarar att det första steget för att genomföra de avtal mellan arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå som avses i artikel 4. 2, består i att bygga ut avtalens innehåll genom kollektiva förhandlingar enligt varje medlemssats regler, detta steg innebär 35. Kommissionen anser att alla villkor är uppfyllda för att det skall gå att lägga fram ett förslag i syfte att genomföra avtalet mellan arbetsmarknadens parter genom ett beslut i rådet. Kommissionens förslag 36. I sitt meddelande av den 14 december 1993 tillkännagav kommissionen att om ett avtal som slutits på gemenskapsnivå genomförs på samfälld begäran av arbetsmarknadens parter, genom ett rådsbeslut på förslag av kommissionen, har rådet inte någon möjlighet att ändra avtalet. Av denna anledning har kommissionen, efter att ha gått igenom det avtal som slutits mellan arbetsmarknadens parter, begränsat sig till att föreslå att ett beslut antas om avtalet så som det slutits. 37. För övrigt anser kommissionen också att rådets beslut endast skall genomföra bestämmelserna i avtalet som slutits mellan arbetsmarknadens parter, så att avtalets text inte utgör en del av beslutet utan tas med som bilaga. 38. Slutligen har kommissionen meddelat att om rådet, i enlighet med de förfaranden som anges i sista stycket i artikel 4. 2, beslutar att inte genomföra avtalet så som det slutits mellan arbetsmarknadens parter, kommer kommissionen att dra tillbaka sitt förslag till beslut och undersöka möjligheten att mot bakgrund av det arbete som gjorts föreslå ett rättsligt instrument på området. 39. Kommissionen har alltså inte infogat avtalets text i sitt förslag, utan tagit med den som bilaga. Kommissionen vidhåller att om rådet skulle ändra det ramavtal som slutits mellan arbetsmarknadens parter så kommer den att dra tillbaka sitt förslag. i. Rättslig grund 40. I artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik anges att "Avtal som ingås på gemenskapsnivå skall genomföras antingen enligt de förfaranden och den praxis som arbets marknadens parter och medlemsstaterna tillämpar eller - efter gemensam begäran av de undertecknande parterna när det gäller frågor som omfattas av artikel 2 - enligt beslut av rådet på förslag av kommissionen. " Avtalet om deltidsarbete faller under området arbetsvillkor, som avses i artikel 2. 1 i avtalet om socialpolitik. Det hör till de områden där rådet kan fatta beslut med kvalificerad majoritet. Följaktligen utgör artikel 2. 2 den rättsliga grunden för kommissionens förslag. 41. I artikeln föreskrivs inte samråd med Europaparlamentet när det gäller en sådan begäran som arbetsmarknadens parter kan rikta till kommissionen. Enligt sitt åtagande i meddelandet har kommissionen hållit parlamentet underrättat om de olika etapperna i samrådet med arbetsmarknadens parter. Kommissionen överlämnar också detta förslag till parlamentet, för att det, om det så önskar, skall kunna yttra sig till kommissionen och till rådet. Samma sak gäller Ekonomiska och sociala kommittén. således inte att medlemsstaterna är skyldiga att tillämpa dessa avtal direkt, att utarbeta regler för att genomföra avtalen eller att ändra nationell lagstiftning för att underlätta genomförandet. ii. Rättslig form 42. Termen "beslut", i dess betydelse enligt artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik, syftar på en av de bindande lagstiftningsakterna i artikel 189 i fördraget. Det tillkommer kommissionen att föreslå rådet det av de tre bindande instrumenten i artikeln (förordning, direktiv eller beslut) som är det bäst lämpade. Med hänsyn till karaktären och innehållet i texten i avtalet mellan arbetsmarknadens parter är det i det aktuella fallet uppenbart att detta ramavtal lämpar sig att tillämpas indirekt genom bestämmelser som av medlemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter införlivas i medlemsstaternas nationella lagstiftning. I så fall är ett direktiv från rådet det mest lämpade instrumentet för att genomföra avtalet. I enlighet med sina åtaganden anser kommissionen att texten i avtalet inte skall utgöra en del av direktivet utan bifogas. 43. Kommissionen gör följande kommentarer till de olika artiklarna i förslaget: Artikel 1 Artikeln tillämpar enbart ramavtalet mellan arbetsmarknadens parter genom ett beslut i rådet, i enlighet med artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik. Artiklarna 2-6 Artikel 2. 1 anger att bestämmelserna i direktivet endast anger minimikrav och att medlemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter har möjlighet att införa strängare bestämmelser på det berörda området. Artikel 2. 2 består av en standardklausul om "icke-försämring" som berör de medlemmar som då direktivet antas redan har en högre skyddsnivå än den som garanteras av det ramavtal som bifogas direktivet. Klausulen i fråga har till syfte att den allmänna skyddsnivån för arbetstagare inte skall sänkas genom att gemenskaps direktivet antas; medlemsstaterna skall däremot fortfarande ha möjligheten att anta andra bestämmelser föranledda av deras ekonomiska och sociala politik, så länge minimikraven i ramavtalet respekteras. Det är uppenbart att medlemsstaternas handlingsfrihet enbart sträcker sig till den skyddsnivå som ligger över de rninimikrav som garanteras i direktivet. Artikel 3 består av en icke-diskrimineringsklausul, enligt kommissionens åtagande i dess meddelande9 om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. I sammanhanget måste också erinras om den högtidliga förklaring som antogs av arbetsmarknadens parter i Florens i oktober 1995, om förebyggande av rasdiskriminering och främlingsfientlighet och om främjandet av lika möjligheter på arbetsplatsen. Artikel 4 ålägger medlemsstaterna att införa påföljder som är effektiva, som står i proportion till överträdelsen och som är avskräckande. Vid tillämpningen av gemenskapsrätten, liksom inom alla rättsliga system, är det viktigt dels att de som har skyldigheter enligt gemenskapsrätten avskräcks från att bryta mot detta rättssystem och dels att de som inte respekterar gemenskapsrätten får en lämplig påföljd. 9 KOM(95) 653 slutlig, 13. 12. 1995. Artiklarna 5 och 6 innehåller de brukliga bestämmelserna för införlivande i medlems staternas nationella lagstiftning. Direktivets berättigande ur subsidiaritetssynpunkt 44. Förslaget till rådets direktiv om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS överensstämmer med subsidiaritetsprincipen enligt dess båda kriterier, nämligen nödvändighetsprincipen och proportionalitetspnncipen, på det sätt de uttrycks i artikel 3b i Maastrichtfördraget. 45. Den första principen, det vill säga att en gemenskapsåtgärd skall var nödvändig, uppfylls av att arbetsmarknadens parter, inom ramen för det förfarande som föreskrivs i artikel 3 i avtalet om socialpolitik, har kommit överens om att en gemen skapsåtgärd på området är nödvändig och att de har begärt att det avtal som de har slutit på gemenskapsnivå skall genomföras genom beslut av rådet på förslag av kommissionen, i enlighet med artikel 4. 2 i nämnda avtal. 46. Vad gäller proportionalitetspnncipen uppfyller rådsdirektivet detta kriterium eftersom det i direktivet endast anges de mål som medlemsstaterna skall uppnå och eftersom direktivets innehåll har avgjorts inte av gemenskapen utan av arbets marknadens parter. Slutsats 47. Rådet uppmanas anta förslaget till direktiv om ramavtalet om deltidsarbete under tecknat av UNICE, CEEP och EFS. FÖRSLAG TELL RÅDETS DIREKTIV om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av det avtal om socialpolitik som är fogat till det sociala protokollet (nr 14) till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 4. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag10, och med beaktande av följande: På grundval av det sociala protokollet som är fogat till fördraget har medlemsstaterna med undantag av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (kallas hädanefter "medlemsstaterna"), i syfte att genomföra 1989 års sociala stadga, slutit ett avtal om socialpolitik. Arbetsmarknadens parter får i enlighet med artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik gemen samt begära att avtalen på gemenskapsnivå genomförs genom rådsbeslut på kommis sionens förslag. I punkt 7 i gemenskapernas stadga om arbetstagarnas grundläggande* sociala rättigheter föreskrivs bland annat att genomförandet av den inre marknaden skall leda till en förbättring av levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare inom gemenskapen. Detta skall ske genom tillnärmning av dessa villkoren samtidigt som de förbättras; i synnerhet vad gäller andra arbetsformer än tillsvidareanställning, så som visstidsanställning, deltidsarbete, tillfällig anställning och säsongsarbete. Rådet har inte kunnat besluta om förslaget till direktiv om vissa anställningsförhållanden med avseende på snedvriden konkurrens11, i dess ändrade version12, och inte heller om direktivet om vissa anställningsförhållanden med avseende på arbetsvillkoren13. 10 EGT nr C. 10 I slutsatserna från rådet i Essen betonas vikten av att vidta åtgärder för att gynna sysselsättningen och lika möjligheter för kvinnor och män, och där uppmanas också till åtgärder för att öka tillväxtens sysselsättningsintensitet, i synnerhet genom en smidigare organisation av arbetet, vilket svarar både mot arbetstagarnas önskemål och mot vad som krävs för att vara konkurrenskraftig. I enlighet med artikel 3. 2 i avtalet om socialpolitik har kommissionen på gemenskapsnivå samrått med arbetsmarknadens parter om en möjlig inriktning för en gemenskapsåtgärd om flexibel arbetstid och arbetstagarnas säkerhet. Kommissionen fann efter detta samråd att en gemenskapsåtgärd var önskyärd och har på nytt på gemenskapsnivå samrått med arbetsmarknadens parter om innehållet i det planerade förslaget i enlighet med artikel 3. 3 i avtalet. De allmänna branschövergripande organisationerna (Samarbetsorganisationen för europeiska arbetsgivareföreningar och industriförbund (UNICE), Europeiskt centrum för offentliga affärsverk och företag (CEEP) och Europeiska fackliga samorganisationen (EFS)) har i gemensamt brev av den 19 juni 1996 informerat kommissionen om att de önskar inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 4 i avtalet. De har också i ett gemensamt brev till kommissionen av den 12 mars 1997 begärt att förfarandet skall förlängas med tre månader, vilket kommissionen har beviljat. De nämnda organisationerna (UNICE, CEEP och EFS) undertecknade den 6 juni 1996 ett ramavtal om deltidsarbete och de har till kommissionen översänt en gemensam begäran om att genomföra ramavtalet genom rådsbeslut på kommissionens förslag enligt artikel 4. 2 i avtalet. I rådets resolution av den 6 december 1994 om vissa perspektiv för en socialpolitik för den Europeiska unionen: Bidrag till ekonomisk och social konvergens i unionen14, uppmanar rådet arbetsmarknadens parter att utnyttja möjligheten att ingå överens kommelser, eftersom de i allmänhet befinner sig närmare den sociala verkligheten och de sociala problemen. De undertecknande parterna har önskat sluta ett ramavtal om deltidsarbete och de anget samtidigt de allmänna principerna och minimikraven för deltidsarbete. De har visat sin vilja att utarbeta en allmän ram för att undanröja all diskriminering av deltidsarbetande och att bidra till utvecklingen av arbetstillfällen på deltid på ett sätt som är acceptabelt för både arbetsgivarna och för de anställda. 11 EGT nr C 224, 8. 9. 1990, s. 6. 12 KOM(90) 533 slutlig, EGT nr C 305, 5. 12,1990, s. 8. 13 EGT nr C 224, 8. 9. 1990, s. 4. 14 EGT nr C 368, 23. 12. 1994, s. 6. 11 Arbetsmarknadens parter har särskilt velat uppmärksamma deltidsarbete, samtidigt som de anger att de har för avsikt att utreda nödvändigheten av liknande avtal för andra arbetsformer. Europeiska unionens stats- och regeringschefer uttrycker,i slutsatserna från rådet i Amsterdam sin stora uppskattning av att detta avtal om deltidsarbete slutits mellan arbetsmarknadens parter. Ramavtalet genomförs lämpligen genom ett rådsdirektiv i enlighet med artikel 189 i fördraget. Direktivet är sedan bindande för medlemsstaterna vad gäller resultatet, medan de har befogenhet att välja hur de skall uppnå det. Målen för detta direktiv kan inte uppnås på ett tillfredsställande sätt av medlemsstaterna och målen kan alltså bättre uppnås på gemenskapsnivå, i enlighet med subsidiaritetsprincipen och med proportionalitetsprincipen, på det sätt de anges i artikel 3B i fördraget. Detta direktiv går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. Kommissionen har utarbetat sitt förslag till direktiv i enlighet med sitt meddelande av den 14 december 199315 om genomförandet av protokollet om socialpolitik och sitt meddelande av den 18 september 199616 om utvecklingen av den sociala dialogen på gemenskapsnivå samt med hänsyn till avtalsparternas representativitet, till deras mandat och till lagenligheten hos varje klausul i ramavtalet. Kommissionen har utarbetat sitt förslag till direktiv med hänsyn till artikel 2. 2 i avtalet om socialpolitik, i vilken det föreskrivs att lagstiftningen inom det sociala området "skall undvika sådana finansiella, administrativa eller andra rättsliga förpliktelser som kan motverka etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag. " Kommissionen har i enlighet med sitt meddelande av den 14 december 1993 om genom förandet av protokollet om socialpolitik informerat Europaparlamentet genom att till parlamentet överlämna avtalstexten åtföljd av direktivförslaget och motiveringen. Kommissionen har också informerat Ekonomiska och sociala kommittén genom att till kommittén översända avtalstexten åtföljd av direktivförslaget och motiveringen. I direktivets bestämmelser föreskrivs minimikrav som ger medlemsstaterna möjlighet att införa mer fördelaktiga bestämmelser. Genomförandet av direktivet kan inte användas för att motivera en försämring av den aktuella situationen i medlemsstaten. I gemenskapernas stadga om arbetstagarnas grundläggande sociala rättigheter erkänns vikten av att bekämpa alla former av diskriminering, särskilt de som är grundade på kön, hudfärg, ras, åsikter eller tro. 15 KOM(93) 600, 14. 12. 1993. 16 KOM(96) 448, 18. 9. 1996. 12 Enligt artikel F. 2 i Fördraget om Europeiska unionen skall unionen "respektera de grund läggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner". På gemensam begäran av arbetsmarknadens parter får en medlemsstat åt dem överlåta att genomföra detta direktiv, på villkor att medlemsstaten vidtar alla nödvändiga åtgärder för att när som helst kunna garantera de resultat som föreskrivs i detta direktiv. Genomförandet av ramavtalet bidrar till att uppfylla de mål som anges i artikel 1 i avtalet om socialpolitik. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Genomförande av ramavtalet Detta direktiv syftar till att genomföra det ramavtal om deltidsarbete som slöts den 6 juni 1997 mellan de allmänna branschövergripande organisationerna (UNICE, CEEP, ESF) och som bifogas detta direktiv. Artikel 2 Minimikrav Medlemsstaterna får behålla eller införa bestämmelser som är förmånligare än de 1. som föreskrivs i detta direktiv. 2. Genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv kan inte i något fall användas som motivering för att den allmänna nivån för arbetarnas trygghet försämras inom det område som omfattas av detta direktiv, vilket inte påverkar - medlemsstaternas och/eller arbetmarknadsparternas rätt att med hänsyn till situationens utveckling utarbeta lagar, andra författningar och avtal i förhållande till vad som gäller när detta direktiv antas, och inte heller - tillämpningen av klausul 5. 1 i det bifogade avtalet, under förutsättning att den princip om icke-diskriminering som åsyftas i klausul 4. 1 respekteras, under förutsättning att minimikraven i detta direktiv respekteras. Artikel 3 Icke-diskriminering När medlemsstaterna antar bestämmelser för att genomföra detta direktiv skall dessa förbjuda all diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion och tro, handikapp, ålder eller sexuell läggning. 13 Artikel 4 Påföljder Medlemsstaterna skall besluta om ett regelsystem för påföljder som skall vara tillämpligt vid överträdelser av de nationella bestämmelser som införs för att tillämpa detta direktiv och skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa genomförandet av direktivet. Påföljderna som föreskrivs på detta sätt skall vara effektiva, stå i proportion till över trädelsen och vara avskräckande. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om dessa bestämmelser senast den dag som nämns i artikel 5 och om varje senare ändring av dessa snarast möjligt. Artikel 5 Införlivande Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra förordningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast två år efter den dag då direktivet antagits eller skall senast denna dag försäkra sig om att arbetsmarknadens parter genom överenskommelse vidtar alla nödvändiga åtgärder, eftersom medlemsstaterna är skyldiga att vidta alla nödvändiga åtgärder för att när som helst kunna garantera de resultat som föreskrivs i detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Om det är nödvändigt på grund av särskilda svårigheter eller på grund av att kollektivavtal skall slutas, får medlemsstaterna förfoga över ytterligare högst ett år. De skall genast underrätta kommissionen om dessa omständigheter. När medlemsstaterna antar de bestämmelser som anges i första stycket, skall dessa inne hålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentlig görs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningarna skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. Artikel 6 Mottagare Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i. den. På rådets vägnar Ordförande 14 Europeiskt ramavtal om deltidsarbete Inledning Detta ramavtal är ett bidrag till en alleuropeisk strategi för sysselsättning. Deltidsarbete har haft ett viktigt inflytande på sysselsättningen de senaste åren. Av denna anledning har parterna i detta avtal särskilt uppmärksammat denna arbetsform. Parterna har för avsikt att undersöka behovet av liknande avtal om andra flexibla arbetsformer. Detta avtal utgår ifrån de olikartade situationerna i medlemsstaterna och att deltidsarbete är en viktig arbetsform inom vissa sektorer och verksamhetsområden, och i avtalet fastslås de allmänna principerna och minimikraven för deltidsarbete. Avtalet visar på den vilja som finns hos arbetsmarknadens parter att upprätta en allmän ram för att undanröja diskriminering av deltidsarbetande och för att stödja utvecklingen av arbetstillfällen på deltid, under förutsättningar som är godtagbara både för arbetsgivarna och de anställda. Detta avtal rör arbetsvillkoren för deltidsarbetande, och utgår ifrån att det lagstadgade trygghetssystemet faller inom medlemsstatemas beslutanderätt. Vad gäller principen om icke-diskriminering har parterna i detta avtal noterat uttalandet om sysselsättningen vid Europeiska rådet i Dublin i december 1996, där rådet bland annat betonade behovet av att göra de sociala trygghetssystemen mer gynnsamma för sysselsättningen genom att utveckla sociala trygghetssystem som är möjliga att anpassa till nya mönster i arbetslivet och som kan ge ett lämpligt skydd för dem som är sysselsatta i sådana arbetsformer. Parterna i detta avtal anser att tankegångarna i detta uttalande bör förverkligas. EFS, UNICE och CEEP ber kommissionen att lägga fram detta ramavtal i rådet, för att rådet genom ett beslut skall göra dessa föreskrifter bindande för de medlemsstater som undertecknat avtalet om socialpolitik som fogats till protokollet om socialpolitik som fogats till Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen. Parterna i detta avtal ber kommissionen att, i sitt förslag till införlivande av detta avtal, uppmana medlemsstaterna att anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa rådets beslut senast inom två år efter beslutet1 eller också se till att arbetsmarknadens parter vidtar nödvändiga åtgärder genom avtal i slutet av denna period. Medlemsstaterna kan, om så krävs för att ta hänsyn till särskilda svårigheter eller för ett verkställande genom gemensam överenskommelse, få upp till ett extra år för att rätta sig efter dessa bestämmelser. Utan att begränsa de nationella domstolarnas och EG-domstolens roll ber parterna i detta avtal att kommissionen i första hand skall be parterna yttra sig i alla frågor som rör tolkningen av detta avtal på europeisk nivå. I enlighet med artikel 2. 4 i avtalet om socialpolitik i Fördraget om Europeiska unionen. & 1. ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN De undertecknande partema har slutit detta avtal 1. med beaktande av avtalet om socialpolitik som fogats till protokollet om socialpolitik som fogats till Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen, och särskilt artiklarna 3. 4 och 4. 2 i detta, och med beaktande av följande: 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Enligt artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik kan avtal som sluts på gemenskapsnivå genomföras på samfälld begäran av undertecknande parter, genom ett beslut i rådet på begäran av kommissionen. Kommissionen anmälde i det andra dokumentet från samrådet om flexibel arbetstid och säkerhet för arbetstagare att den har för avsikt att föreslå en rättsligt bindande gemenskapsåtgärd. där uppmanas I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Essen betonas vikten av att vidta åtgärder för att gynna sysselsättningen och lika möjligheter för kvinnor och män, och tillväxtens sysselsättningsintensitet, i synnerhet genom en smidigare organisation av arbetet, vilket svarar både mot arbetstagarnas önskemål och mot vad som krävs för att vara konkurrenskraftig". "åtgärder också öka för att till Partema i detta avtal finner det viktigt med åtgärder som gör det lättare för kvinnor och män att få arbeta på deltid, för att förbereda sig för pensionen, för att lättare kunna kombinera arbete och familjeliv och för att fortbilda sig för att öka sina kunskaper och karriärmöjligheter, till ömsesidig nytta för arbetsgivare och anställda och på ett sätt som gynnar utvecklingen av företagen. Detta avtal låter medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter avgöra villkoren för tillämpningen av dessa allmänna principer, minimikrav och bestämmelser, för att situationen i varje medlemsstat skall kunna tas i beaktande. Detta avtal tar hänsyn till behovet av att förbättra förutsättningarna för socialpolitiken, öka gemenskapens ekonomiska konkurrenskraft och undvika att införa administrativa, ekonomiska och rättsliga krav som skulle kunna hindra skapandet och utvecklingen av små och medelstora företag. Arbetsmarknadens parter är de som bäst kan hitta lösningar som motsvarar både arbetsgivarnas och de anställdas behov och de skall därför tilldelas en särskild roll vid genomförandet och tillämpningen av detta avtal. /c 2. INNEHALL De undertecknande partema har avtalat följande: Klausul 1: Syfte Syftet med detta ramavtal är a) b) att verka för att all diskriminering mot deltidarbetande upphör och att förbättra kvaliteten på deltidsarbete, och att underlätta utvecklingen av deltidsarbete på frivillig grund och att bidra till en flexibel organisation av arbetstiden på ett sätt som tar hänsyn till både arbetsgivarnas och de anställdas behov. Klausul 2: Räckvidd 1. 2. Detta avtal gäller deltidsarbetande som har ett anställningskontrakt eller som har ett anställningsförhållande som regleras av lagstiftning, kollektivavtal eller rådande praxis i varje medlemsstat. Efter att ha samrått med arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal eller praxis och/eller arbetsmarknadens parter på lämplig nivå i enlighet med nationell praxis inom industrin, kan medlemsstaterna, på objektiva grunder, helt eller delvis undanta deltidsarbetande som ej har fast anställning från bestämmelserna i detta avtal. Dessa undantag skall ses över med jämna mellanrum, för att fastställa om de objektiva grunderna kvarstår. Klausul 3: Definitioner I detta avtal används följande beteckningar med de betydelser som här anges: 1. 2. 3. "deltidsarbetande": en anställd, vars normala arbetstid, beräknad på veckobasis eller som ett genomsnitt över en period på upp till ett år, understiger arbetstiden för en jämförbar heltidsarbetande. "jämförbar heltidsarbetande": en anställd som arbetar heltid inom samma företag, med samma typ av anställningskontrakt eller anställningsförhållande och med samma typ av arbetsuppgifter eller sysselsättning, med hänsyn tagen till erfarenhet, kvalifikationer och kunskaper. När det inte finns någon jämförbar heltidsarbetande inom samma företag skall jämförelsen göras med hjälp av tillämpligt kollektivavtal eller, om det inte finns något sådant, i enlighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal eller praxis. /?- Klausul 4: Principen om icke-diskriminering 1. 2. 3. 4. När det gäller anställningsvillkoren får deltidsarbetande inte behandlas mindre förmånligt än jämförbara heltidsarbetande enbart därför att de arbetar deltid, om inte den annorlunda behandlingen har objektiva orsaker. När så är lämpligt skall principen om tidsproportionalitet tillämpas. Tillämpningsföreskriftema för denna klausul skall fastställas av medlemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter, i enlighet med gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning, kollektivavtal och praxis. När så är motiverat av objektiva orsaker kan medlemsstaterna, efter samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell lagstiftning, kollektivavtal eller praxis, om så är lämpligt, låta möjligheten med särskilda arbetsvillkor vara beroende av tjänsteålder, arbetad tid eller lönevillkor. Kriterierna för att ge deltidsarbetande möjlighet till särskilda arbetsvillkor skall ses över med jämna mellanrum, med hänsyn till principen om icke-diskriminering som åsyftas i klausul 4. 1. Klausul 5: Möjlighet att arbeta deltid 1. a) b) 2. 3. a) b) I samband med klausul 1 i detta avtal och med principen om icke-diskriminering av deltidsarbetande i förhållande till heltidsarbetande skall medlemsstaterna, efter samråd med arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, undersöka om det finns några rättsliga eller administrativa hinder som kan begränsa möjligheterna att arbeta deltid, och, om sådana hinder finns, undanröja dem. skall arbetsmarknadens parter, så långt deras befogenhet sträcker sig och genom de förfaranden som anges i kollektivavtalen, undersöka om det finns några hinder som kan begränsa möjligheterna att arbeta deltid, och, om sådana hinder finns, undanröja dem. Om en arbetstagare vägrar att övergå från heltidsarbete till deltidsarbete eller vice versa skall det i sig inte vara en giltig orsak till uppsägning; detta skall dock inte begränsa möjligheten att, i enlighet med lagstiftning, kollektivavtal och nationell företagets praxis, avskeda arbetstagaren av andra orsaker, beroende av verksamhet. Arbetsgivaren skall så vitt möjligt ta hänsyn till följande: En arbetstagares begäran att byta från en heltidstjänst till en deltidstjänst när en sådan blir tillgänglig inom företaget. En arbetstagares begäran att byta från en deltidstjänst till en heltidstjänst eller att öka omfattningen av sin tjänst om möjligheten skulle uppstå. A c) d) e) Upplysningar om tillgängliga deltids- och heltidstjänster inom företaget skall lämnas i god tid för att underlätta övergången från heltidsarbete till deltidsarbete eller omvänt. Åtgärder som kan underlätta övergång till deltidsarbete på alla nivåer inom företaget, även när det gäller kvalificerat arbete och ledande befattningar, och, när så är möjligt, åtgärder som kan göra det lättare för deltidsarbetande att fortbilda sig för att öka sina karriärmöjligheter och yrkesmässiga rörlighet. De organisationer som representerar arbetstagarna skall hållas informerade om deltidsarbete inom företaget. Klausul 6: Genomforandebestämmelser 1. 2. 3. 4. 5. 6. Medlemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter kan behålla eller införa bestämmelser som är mer förmånliga än dem som föreskrivs i detta avtal. Genomförandet av bestämmelserna i detta avtal skall inte utgöra en giltig grund för att sänka den allmänna skyddsnivån för arbetstagare inom det område som berörs av detta avtal. Detta inte medlemsstatemas och/eller inskränker arbetsmarknadsorganisationemas rättigheter att vid ändrade omständigheter utarbeta andra bestämmelser i lagstiftning, förordningar eller kontrakt, och inte heller tillämpningen av klausul 5. 1, så länge den princip om icke-diskriminering som uttrycks i klausul 4. 1 respekteras. Detta avtal inskränker inte arbetsmarknadsorganisationemas rättigheter att på lämplig nivå, även europeisk nivå, sluta avtal som anpassar och/eller kompletterar bestämmelserna i detta avtal på ett sätt som tar i beaktande berörda arbets marknadsorganisationers särskilda behov. Detta avtal skall inte begränsa tillämpningen av mer specifika gemenskaps bestämmelser, och särskilt inte gemenskapsbestämmelser som rör lika behandling eller lika möjligheter för kvinnor och män. Tvister och klagomål i samband med tillämpningen av detta avtal skall förebyggas och lösas enligt nationell lagstiftning, kollektivavtal och praxis. De undertecknande partema skall se över detta avtal fem år efter dagen för rådets beslut, om en av de avtalsslutande partema så begär. Bryssel den 6 juni 1997 F. V. , ordförande EFS E. G. , generalsekreterare EFS F. P. , ordförande UNICE Z. T. , generalsekreterare UNICE A. C. A. , ordförande CEEP Y. F. , generalsekreterare CEEP h KONSEKVENSANALYS FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR FÖRETAGEN, SÄRSKILT FÖR DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN Förslagets titel: Förslag till rådets direktiv om ramavtal om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS. Förslaget 1. Med hänsyn tagen gemenskapslagstiftning på detta område och vilka är huvudmålen? till subsidiaritetsprincipen, varför behövs det ändå I enlighet med artikel 4. 2 i avtalet om socialpolitik som är bifogat fördraget är syftet med detta direktiv att genomföra ramavtalet om deltidsarbete. I artikeln föreskrivs möjligheten att genomföra avtal som slutits mellan arbetsmarknadens parter genom rådets beslut på förslag av kommissionen. Partema som under tecknat avtalet har tillsammans begärt att kommissionen skall lägga fram ett förslag till rådet. I enlighet med meddelandet17 om genomförandet av protokollet om socialpolitik har kommissionen genomfört en trefaldig analys av avtalet. Kommissionen anser att alla villkor är uppfyllda (de undertecknande partema är representativa, avtalsbestämmelserna är rättsenliga och hänsyn tas till de särskilda bestämmelserna för små och medelstora företag) och att dess förslag till rådets direktiv bör antas. Dessutom uppskattade Europeiska rådet i Amsterdam att detta avtal slutits. Konsekvenser för företagen 2. Vilka kommer att beröras av förslaget? Alla företag och arbetstagare kan komma att beröras av ramavtalet, oavsett verk samhetssektor eller företagets storlek. 3. Vilka åtgärder måste företagen vidta för att följa förslaget? Så som anges i klausul 1 ramavtalet skall företagen - verka för att all diskriminering mot deltidarbetande upphör, och - underlätta utvecklingen av deltidsarbete på frivillig grund och bidra till en flexibel organisation av arbetstiden på ett sätt som tar hänsyn till både arbetsgivarnas och de anställdas behov. 17 KOM(93) 600 slutlig. 15 A) I flera klausuler hänvisas till lagstiftning, kollektivavtal eller nationell praxis, och/eller till arbetsmarknadsorganisationer på lämplig nivå, vilket lämnar stor handlingsfrihet på företagsnivå. Under punkterna 24-29 i motiveringen redogörs utförligt för på vilket sätt hänsyn tagits till bestämmelserna om små och medelstora företag. 4. Vilka ekonomiska effekter kan förslaget få? Genomförandet av ramavtalet om deltidsarbete bidrar även till att man uppnår det andra prioriterade målet som fastställdes av Europeiska rådet i Essen, nämligen införandet av nya flexibla sätt att organisera arbetet. Denna flexibilitet måste motsvara företagens behov, då dessa är tvungna att öka sin konkurrenskraft i den internationella konkurrensen. Denna flexibilitet måste även ta hänsyn till arbets tagarnas intressen genom att ge dem möjligheter att bättre anpassa sin arbetstid till sina behov. Ett avtal som förhandlas fram mellan arbetsmarknadens parter framstår som det lämpligaste sättet att förlika de bägge partemas intressen. Medlemsstaterna skall, i likhet med arbetsmarknadens parter, undersöka om det finns några rättsliga eller administrativa hinder som kan begränsa möjligheterna att arbeta deltid, och, om sådana hinder finns, undanröja dem. Detta bidrar till en smidigare organisation av arbetet och syftar till att öka tillväxtens sysselsättnings intensitet. 5 Innehåller förslaget åtgärder där hänsyn tas till de små och medelstora företagens särskilda situation (lägre eller annorlunda krav etc. )? Se punkterna 24-29 i motiveringen till förslaget. Samråd 6. Förteckning över de organisationer som rådfrågats om förslaget och en redogörelse för de viktigaste delarna i deras ståndpunkter Samtliga representativa organisationer18 har haft tillfälle att yttra sig vid det första samrådet. De har också av kommissionen inbjudits att delta i ett samrådsmöte om ramavtalet. Vad gäller deras ståndpunkter, se punkterna 20-23 i motiveringen. 18 I enlighet med meddelandet om genomförandet av protokollet om socialpolitik - KOM(93) 600, 14. 12. 1993. 16 M ISSN 1024-4506 KOM(97) 392 slutlig DOKUMENT SV 04 05 06 Katalognummer : CB-CO-97-430-SV-C ISBN 92-78-23816-3 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea- Bissaus kyst, for perioden 16. juni 1997 til 15. juni 2001


title: 394 R 0738 : Commission Regulation (EC) No 738/94 of 30 March 1994 laying down certain rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 520/94 establishing a Community procedure for administering quantitative quotas(OJ No L 87, 31.3.1994, p. 47).,394 R 0738 : Komission asetus (EY) N:o 738/94, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1994, tietystä yhteisön määrällisten kiintiöiden hallintomenettelyn käyttöönotosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/94 soveltamista koskevista säännöksistä(EYVL N:o L 87, 31.3.1994, s. 47)(EP. 11/NIDE 29, s. 282).,394 R 0738 : Kommissionens forordning (EF) nr. 738/94 af 30. marts 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 520/94 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for forvaltning af kvantitative kontingenter(EFT nr L 87 af 31.3.1994, s. 47).,394 R 0738 : Kommissionens förordning (EG) nr 738/94 av den 30 mars 1994 om vissa bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 520/94 om fastställande av ett gemenskapsförfarande för förvaltningen av kvantitativa kvoter(EGT nr L 87, 31.3.1994, s.47)(SU 11/Vol. 29, s. 282).,394 R 0738 : Reglamento (CE) n̊ 738/94 de la Comisión de 30 de marzo de 1994 por el que se establecen determinadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) n̊ 520/94 del Consejo por el que se establece un procedimiento de gestión comunitaria de los contingentes cuantitativos(DO n̊ L 87 de 31.3.1994, p. 47).,394 R 0738 : Regolamento (CE) n. 738/94 della Commissione del 30 marzo 1994 che stabilisce talune modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 520/94 del Consiglio relativo all'instaurazione di una procedura comunitaria di gestione dei contingenti quantitativi(GU n. L 87 del 31.3.1994, pag. 47).,394 R 0738 : Regulamento (CE) n̊ 738/94 da Comissão de 30 de Março de 1994 que fixa determinadas normas de execução do Regulamento (CE) n̊ 520/94 do Consehlo, que estabelece um procedimento comunitário de gestão dos contigentes quantitativos(JO n̊ L 87 de 31.3.1994, p. 47).,394 R 0738 : Règlement (CE) n̊ 738/94 de la Commission du 30 mars 1994 fixant certaines dispositions d'application du règlement (CE) n̊ 520/94 du Conseil portant établissement d'une procédure de gestion communautaire des contingents quantitatifs(JO n̊ L 87 du 31.3.1994, p. 47).,394 R 0738 : Verordening (EG) nr. 738/94 van de Commissie van 30 maart 1994 tot vaststelling van een aantal bepalingen ter uitvoering van Verordening (EG) nr. 520/94 houdende de totstandbrenging van een gemeenschappelijke procedure voor het beheer van kwantitatieve contingenten(PB nr L 87 van 31.3.1994, blz. 47).,394 R 0738 : Verordnung (EG) Nr. 738/94 der Kommission vom 30. März 1994 zur Festlegung von Durchführungsvorschriften zu der Verordnung (EG) Nr. 520/94 des Rates zur Festlegung eines Verfahrens der gemeinschaftlichen Verwaltung mengenmäßiger Kontingente(ABl. Nr. L 87 vom 31.3.1994, S. 47).,394 R 0738 : Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 738/94 της Επιτροπής της 30ής Μαρτίου 1994 για τον καθορισμό ορισμένων διατάξεων εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 520/94 του Συμβουλίου για τη θέσπιση διαδικασίας κοινοτικής διαχείρισης των ποσοτικών ποσοστώσεων(ΕΕ αριθ. L 87 της 31.3.1994, σ. 47).

eurovoc_concepts:
common commercial policy
consolidation of EU law
exchange of information
export licence
import licence
management
quantitative restriction