title: Demografisk rapport 1997

eurovoc_concepts:
demographic analysis
population ageing
population growth
report
working population

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 09. 07. 1997 KOM(97)361 endelig udg. Demografisk rapport 1997 (forelagt af Kommissionen) 11, '•£;• • -t' , V,' H ?A h. , Demografisk rapport 1997 Del 1 - Befolkningsudviklingens indvirkning på arbejdsmarkedet. Del 2 - Den regionale dimensions betydning Del 3 - Demografiske tendenser i ansøgerlandene 12 17 / C\ Meddelelse til læserne: Samtlige statistikker i denne rapport er leveret af De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor. Ib Rapportens tredje del vil indeholde en redegørelse for de væsentligste demografiske tendenser i de 12 skal oge ansøgerlande". Denne gennemgang forståelsen al befolkningsudviklingens betydning for denne gruppe af lande, som er midt i store økonomiske omvæltninger. eller strukturpolitik, Hvad enten der er tale om social beskyttelse, beskæftigelse kan den demografiske variabel ikke undgå at lå afgørende betydning for problemanalysen og fastlæggelsen af en egnet politik. Det er bydende nødvendigt, al Unionens politik fastsættes i et mere langsigtet perspektiv. 'Demografisk Kommissionen fremlægger derfor rapport 1997" som et oplæg til videre overvejelser, som kan danne grundlag for EU-politikcrncs beslutninger. Indledning Befolkningsudviklingen får voksende betydning, idet den langsommere befolkningstilvækst og befolkningens aldring medfører stadig hurtigere ændringer i aldersfordelingen. Konklusionen i den rapport1 var, al hvis de nuværende seneste tendenser al er befolkningen på 60 ar og derover i de næste M) ar vil vokse med 50%, mens antallet af unge (0-19 år) og voksne (20-59 år) i samme periode vil falde med henholdsvis 11 % og 6%. fortsætter, tænkeligt, det Dette tydelige skift til en meget ældre befolkning vil fa virkninger helt frem til midten af næste århundrede. men påvirker allerede aldring Befolkningens navnlig socialbeskyttelsesområdet, arbejdsophørspensionerne, også sundhedsområdet. Dette vil i høj grad belaste de fremtidige som er socialbeskyttelsesbudgettcr, meget afhængige af bidragene fra den arbejdende befolkning. Tendensen går i retning af cl fald i antallet af personer i den arbejdsdygtige alder og en stigning i antallet af ældre. Efterhånden som antallet af ældre vokser, vil opmærksomheden blive rettet mod den rolle, som ældre spiller i samfundet. Befolkningsudviklingen således allerede ved at blive en afgørende faktor, som der må tages hensyn til ved moderniseringen af den sociale beskyttelse. er Befolkningsudviklingen vil også påvirke den arbejdende befolknings profil. Hvilke demografiske ændringer vil arbejdsstyrken opleve? Hvorledes vil disse ændringer påvirke arbejdsmarkedet? Og vil de demografiske ændringer stille krav om en særlig indsats? Disse spørgsmål vil blive undersøgt i rapportens første del. Situationen på unionsplan vil også få konsekvenser for den regionale socioøkonomiske ligevægt. Dette vil blive behandlet i rapportens anden del. Vil den demografiske udvikling bidrage lil en mindskelse af de regionale forskelle, eller vil skævhederne tage til i visse regioner? Hvorledes vil man på lokalt til plan kunne efterspørgslen? Vil rammerne for indsatsen være forskellige fra region til region? tilpasse arbejdskraft udbuddet Se « Den demografiske situation i Den Europæiske Union - 1995 », Europa- Kommissionen, Generaldirektorat V. Malta er medtaget, selvom landet for tiden har fastfrosset sin ansøgning om medlemsskab. C DIX 1 Befolkningsudviklingens indvirkning pa arbejdsmarkedet Befolkningsudviklingen og arbejdsmarkedet er forbundet på mange punkter, hvoraf tre fortjener særlig opmærksomhed: 1. Befolkningsudviklingen ændrer arbejdsmarkedets beskaffenhed. Ved at ændre på størrelsen og sammensætningen af den disponible påvirker arbejdskraft befolkningsudviklingen de vilkår, hvorunder arbejdsmarkedet fungerer; at 2. Befolkningsudviklingen ved påvirker også arbejdsmarkedet lægge pres på socialbcskyttelscssystcmcrnc. En manglende ligevægt mellem antallet af erhvervsaktive og alene ikkc-erhvcrvsaklive tilrettelæggelsen af den finansieringen og sociale selve arbejdsmarkedets funktion; beskyttelse, men påvirker også ikke Også 3. Det er ikke alene befolkningens alders- og kønsstruktur, der påvirker den erhvervsaktive familie- befolkning. og ind. Parforholds husstandsstrukturcn spiller indgåelse og opløsning, tilbøjelighed til at få børn, og børnepasningsforhold levearrangementer for unge og ældre er alle faktorer, som kan have indflydelse på, om folk tager et arbejde eller lader være. Til gengæld påvirker de muligheder, som arbejdsmarkedet tilbyder, de enkelte borgeres og husstandes planer for fremtiden. Kommissionen fremhævede disse sammenhænge i sin sidste rapport om den demografiske situation, som indeholder et første kvantitativt skøn over aldringens indvirkning på den sociale beskyttelse. Befolkningsudviklingens eventuelle indflydelse på arbejdsmarkedet har dog ligeledes betydning. I dette kapital vil vi søge at skitsere de vigtigste sandsynlige resultater af befolkningsudviklingen på dette område. ej må glemmes, Det at heller befolkningsudviklingens følger blot er én side af sagen, idet andre faktorer nødvendigvis spiller ind, f. eks. økonomisk vækst og produktivitet. Dette ligger imidlertid uden for denne rapports rammer. Alligevel vil rapportens analyser tage sigte på at følger af, øge forståelsen hvilke befolkningsudviklingen vil lå. og hvilkel ladeiiuu forskellige (Ici befolkningsgrupper. inden være loi vil de Grunden tit, at den arbejdsdygtige alder sættes til 20-64 år. I 1995-rapporten blev "befolkningen i den arbejdsdygtige alder" defineret som personer på mellem 20 og 59 år. Siden har vi undersøgt, hvorledes balancen mellem erhvervsaktive og ikke-erhvervsaktive muligvis vil blive forrykket, såfremt den nuværende tendens, der går i retning i længere studieperioder og tidligere pensionering, fortsætter. Dette har gjort det muligt for os at skønne, hvad det vil koste at opretholde statua quo. Det bemærkes dog, at aktivitetsmønsterct synes at bevæge sig væk fra det stereotype "ung-uddannclsc, voksen-arbejde, ældre-pensionering". Dette gør valget af aldersgrupper meget vanskeligt. en efter længere Til brug for denne analyse af de fremtidige scenarier blev gruppen af 20-64-årige valgt, da man mente, at det ville give et mere korrekt billede. For det første er det sandsynligt, at den nuværende tendens til, at folk først kommer i arbejde studieperiode, fortsætter - navnlig i betragtning af, at de økonomiske aktiviteter har skiftet karakter, fremtidige hvilket arbejdsmarked vil kræve en stadig mere kvalificeret arbejdsstyrke. For det andet føler den erhvervsaktive befolkning allerede vægten skal arbejdsophørspensioner, af finansiere. Disse tendenser kræver, at der føres en politik, som tager sigte på at øge den nuværende erhvervsfrekvens. indebærer, det de de at giver fordel for fremskrivninger. en Valget af denne aldersgruppe så vidt angår de yderligere demografiske Da undersøgelsen omfatter årene 1995-2015, er de personer, som bliver 20 i 2015, allerede født. Fremskrivningerne påvirkes derfor ikke af 20~64~åriges vedrørende hypoteser fremtidige sådan fertilitet. have mindsket ville usikkerhedsfaktor prognosernes pålidelighed. En de d Generelle ændringer i hefalkmpggn 14m arbejdsdygtige alder Figur 1 Ændringer i den samlede befolkning og i befolkningen i den arbejdsdygtige alder (20-64 år). 1995 = 100 for tre demografiske scenarier Mmimum>*ldfjnj| Fortsættelse af nuværende trend» Maksimumsaldnnq Samtal befolkning Befolkning I d. n arbejdsdygtig* alder liuroslat, Kilde: fremskrivninger. iagttagelser indtil 1995, derefter I figur 1 sammenlignes udviklingen i Unionens i samlede aldersgruppen 20-64 år, idet der opereres med tre scenarier3. befolkning med udviklingen Tre perioder kan udpeges : • • i de seneste 20 år er befolkningen i den arbejdsdygtige alder vokset hurtigere end den samlede befolkning; i de næste 15 år vil befolkningen i den arbejdsdygtige alder stabilisere sig på et forholdsvis konstant niveau, mens den samlede befolkning fortsat vil vokse, • efter ca. 15 år vil der indtræffe et væsentlig fald i befolkningen i den arbejdsdygtige alder, mens det samlede befolkningstal vil i et langsommere tempo. falde Kort sået: en Efter stabiliserede vækstperiode befolkningen i den arbejdsdygtige alder sig; om ca. 15 år vil der indtræffe et fald. Beslægtede spørgsmål: Den langsommere vækst og det efterfølgende fald i befolkningen i den arbejdsdygtige alder lette det pres, der udøves af vil kunne på arbejdskraftudbuddet arbejdskrafteftcrspørgslen, såfremt erhvervsfrekvensen fortsætter uændret På den anden side vil de demografiske tendenser i den den samlede soctalbe&yttetøesfcyrde, der Ugger på den arbejdende befolkning* befolkning øge 1 bilag A præsenteres i alt fem scenarier. De tre, der her er tale om (Ung, Basislinjc og Gammel) og yderligere to (Højt og Lavt). Ses der alene på befolkningsudviklingen, kan den afhængighedsgrad, der vises i figur 2, give et godt for den sociale billede af spændingen beskyttelse som følge af de demografiske tendenser og konsekvenserne heraf for arbejdsmarkedet: inden • Den samlede afhængighed er i de seneste 20 år faldet af to grunde. For det første er baby-boom generationerne blevet erhvervsaktive, for det andet er fertilitetsgraden faldet siden 1975; tilgangen • Den samlede afhængighed vil atter begynde at til gruppen af stige, først fordi personer i den arbejdsdygtige alder bliver mindre, og senere, efter 2010, fordi baby-boom- gencrationerne bliver pensioneret. Væksten i antallet af ældre vil være hovedårsagen til stigninger i udgifterne til social beskyttelse. i • Selv om fertilitctstcndcnscrnc vender, som illustreret minimumsaldringsccnarict (scenario « c »), vil dette på længere sigt ikke forhindre den være i forholdsmæssige afhængighedsgraden på grund af den voksende andel af ældre. tilstrækkeligt stigning til at Definitioner; Afhængighed i alt (Al) - [0-19 år + 65 år og +) * |20-64 årj Ældres afhængigbed (AM) = h55årag+l*r2<Maår| Unges afhængighed (AU) ~ |0-I9 År) * P0-44 årj A I « AÆ + AU Kort sagt: Udviklingen i afhængighedsgraderne peger i retning af stigende sociale udgifter til fordel for ældre. Beslægtede spørgsmål: Ændringen i afhængighedsniveauerne og faldet i antallet af unge i forhold til antallet af ældre er faktorer, der vil påvirke omkostningerne ved og organiseringen af det sociale beskyttelsessystem» Hvor stærk i høj grad påvirkningen bliver vil også afhænge af andre faktorer som f. eks. vækst, produktivitet og jobskabelse**. Figur 2. EUR15 Måling af den demografiske afhængighed Afhængighedsgrad i alt (%) Forholdet mellem unge og ældre 2,5 1,5 0,5 scenarier : c a b _. 1975 1995 2015 2015 2015 1975 1995 2015 2015 2015 Scenarier : a = fortsættelse af nuværende trend, b maksiniumsaldring, c minimiimsaldring Kilde: l'. urostat, demografiske **. II. "Visse økonomiske implikationer a i de deinof-i aliske tendenser hem III 2020", Kiiropiuisk Okoiiomi V> ( \')')-\) frcnisknvnmyyr IWf> i En nærmere analyse gør det muligt at anslå, hvorledes alderspyramideforskydningcrnc påvirker den erhvervsaktive befolkning. Hvorledes har ændringerne enkelt aldersgruppe påvirket væksten i den erhvervsaktive befolkning i tidligere tider, og hvorledes vil de påvirke væksten i fremtiden? Resultaterne fremgår af figur 3. størrelsen hver af i I denne analyse søger vi på grundlag af visse hypoteser at finde frem til, hvilke faktorer der fører til en ændring i den erhvervsaktive befolknings størrelse for hver af de tre årtier (se modellen i bilag B og forklaringen om datakilder). î den ernvervsaktive befotkmog Ændringen kan opdeles i to faktorer: • den "demografiske" i befolkningens faktor, nemlig alene aldcrs- ændringen /kønsfordcling og størrelse (dvs. med uændrede erhvervsfrekvenser); "adfærds"-faktorcn, nemlig det forhold, al erhvervsfrekvensen pr. aldersgruppe og køn ændres med liden (dvs. forskellen mellem den "reelle" erhvervsaktive befolkning og den, der opnås med uændrede erhvervsfrekvenser). • Figur3-EUR12ogEUR15 Den demografiske faktors og den adfærdsmæssige faktors respektive roller i forbindelse med ændringerne i den erhvervsaktive befolknings størrelse. Erhvervsaktiv bef. : +9 400 000 Erhvervsaktiv bef. : +6 900 000 Erhvervsfr. stigning +3 100 000 Demog. stigning +3 800 000 (+2,2%) Erhvervsaktiv bef. : -2 150 000 Erhvervsfr. stigning +1 250 000 Faldende demog -3 400 000 (-1,8%) 1985-1995 1995-2005 2005-2015 m Demografisk virkning Adfærdsmæssig virkning Kilder: liurostat, demografiske 1996. (lil IH 12 I9H5-I995, HUHI5 efter 1995), liurostat, fremskrivninger liasislinfescenario, fremskrivninger liurostat, af'erhvervsfrekvenser undersogel. se af arhejdsstvrken En analyse af tidligere data forer til følgende konklusioner: gruppen af personer i den arbejdsdygtige alder og til den langsommere aldring i samme gruppe. Kort sagt: et lagt yderligere Befolkningsudviklingen har i de seneste 10 år på arbejdsmarkedet på grund af en kraftig stigning i arbejdskraftudbuddet. Sammen med kvindernes stigningen erhvervsfrekvens var resultatet en stigning i den erhvervsaktive befolkning. pres i stiger, vil Selv om erhvervsfrekvensen spændingerne på arbejdsmarkedet snart aftage på grund af det demografisk betingede fald; Ændringer i erhvervsfrekvenserne vil spille en forbindelse med i rolle arbejdstyrkens fremtidige vækst. større de økonomiske resultater, Også produktivitetsstigningen og de fremtidige migrationstendenser vil kunne spille en væsentlig rolle. Beslægtede spørgsmål: for sørge og sociale Øe fremtidige tendenser i écn erhvervsaktive befolkning bliver et afgørende parameter for beslutningstagerne. De to mål, at mindske økonomisk arbejdsløsheden beskyttelsessystemer afbalancerede kræver en ramme, som stimulerer og øger erhvervsfrekvensen potentielle arbejdstagere (navnlig kvinder og personer over 55, der stadig er i den arbejdsdygtige alder), og en den at arbejdskraftintensive vækst stimulere indsats blandt for de • • i EU 124 voksede den erhvervsaktive befolkning med 9,4 millioner personer mellem 1985 og I samme periode ville 1995, dvs. 7%. befolkningsudviklingen en stigning på 9,6 millioner, såfremt den havde været den eneste faktor, dvs. 200. 000 mere end den registrerede tilgang. Dette tal viser, hvor faldet. kraftigt erhvervsfrekvensen fremkaldt have er ligeledes mellem 1985 og 1995 voksede antallet af arbejdspladser med kun 8. 5 millioner. Da antallet af erhvervsaktive voksne voksede mere repræsenterer end antallet af arbejdspladser, i stigning den forskellen arbejdsløsheden, dvs. at der i 1995 var 900. 000 flere arbejdsløse end i 1985s. absolutte Den samme fremgangsmåde er anvendt opstille fremtidige scenarier. lil at indvirkningen på beskæftigelsen Bortset fra - arbejdsløsheden forventes følgende udvikling med hensyn til den erhvervsaktive befolkning: • den erhvervsaktive befolkning kan forventes at vokse med ca. 6,9 millioner inden år 2005, dvs. en lavere vækstrate end i den forudgående periode. Befolkningsudviklingen vil bidrage mindre til denne stigning, hvoraf 50% vil erhvervsfrekvenser; kunne tilskrives øgede • i de følgende 10 år - 2005 lil 2015 - kan den erhvervsaktive befolkning tænkes at falde med så meget som 2,15 millioner personer. El forventet demografisk betinget fald på 3,4 millioner personer vil blive delvis opvejet af, al 1,25 millioner flere vil komme i arbejde. Indvandringen vil kunne påvirke de fremtidige tendenser for befolkningen i den arbejdsdygtige alder væsentligt6. ti år har I de indvandringen i nogen grad bidraget til væksten i seneste Data vedrørende den erhversaktive befolkning i EUR 15 foreligger kun for tiden efter 1995 Mellem 1985 og 1995, hvor arbejdsløsheden toppede, voksede det samlede antal arbejdsløse fra ca. 15 millioner til 16,8 millioner, hvoraf 900 000 findes i de nye "Lander", som ikke er med i denne simulering. Se Eurostat-scenarier i bilag A. Størtikttir&a i gruppen af 20-64-årige I ovenstående gennemgang synes tendenserne for befolkningen i den arbejdsdygtige alder og den erhvervsaktive befolkning at være nøje forbundet. Men hvad er situationen inden for denne gruppe? Figur 4 viser, at aldersstrukturen i gruppen vil blive væsentligt ændret: • De seneste 20 år har været kendetegnet ved baby-boom-generationernes i gruppen af personer i den arbejdsdygtige alder. Dette har medført en større stigning i alle aldersgrupper, navnlig den mellemliggende gruppe af 30-49-årigc; indtræden • I de næste 20 år vil vi derimod opleve en meget skæv fordeling i bidragene fra de forskellige aldersgrupper. Gruppen af 20-29-årigc, som er nytilkomne på arbejdsmarkedet, vil falde med 11 millioner. Størrelsen af den mellemliggende gruppe vil forblive uændret, og den ældste (50-64-årigc) vil stige med 16,5 gruppe millioner, dvs. mere end 25%. Kort sagt: Befolkningen i den arbejdsdygtige alder vil i de kommende 20 år blive præget af meget forskelligartede for de stigninger således at den forskellige aldersgrupper, balance, der er opnået i de seneste 20 år, bliver brudt. inden Beslægtede spørgsmål: Det stigende antal ældre arbejdstagere vil kræve en ny holdning til alt, Û^r vedrører forbindelserne mellem alder, arbejdsmarked og arbejdstilrettelæggelse. Arbejdsvilkår, produktivitet og livslang læring vil få afgørende betydning. Figur4-EUR15 Stigning i visse aldersgrupper mellem 1975-1995 og 1995-2015 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% -5% -10% -15% -20% 18 000 000 (+20%) 7 800 000 (+14%) 60 000 (+0%) 6 000 000 (+12%) 2J Kilde: Eurostat, iagttagelser indtil 1995, derefter fremskrivninger. Basislinjescenano • fortid : 1975-1995 m fremtid : 1995-2015 Aldringen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder yderligere En nødvendig, da aldringsindikatorcrne viser, at kurven knækker to steder. analyse er 1995, det første "knæk" Størrelsen af det forventede fald i antallet af personer mellem 20 og 29 år kombineret med stigningen i gruppen af 50-64-årigc vil resultere i en markant aldring af den disponible arbejdskraft. Ændringen i gennemsnitsalderen for befolkningen mellem 20 og 64 år, se figur 5, peger i denne retning. • Gennemsnitsalderen ændrede sig så at sige ikke i årene 1975-1995, hvor den var på godt 40 år; Siden 1995 har der været en klar tendens til en i denne gennemsnitsalder, hvilket stigning tydeligt fremgår af en sammenligning af kurvernes hældningsgrader; Efter at have været stabil i de seneste 20 år vil gennemsnitsalderen inden år 2015 være steget med 2,5 år i gennemsnit, hvilket er meget Kort sagt: til Fra 1995 gennemsnitsalderen arbejdsdygtige alder stige kraftigt og uafbrudt. 2015 og for befolkningen vil i den derefter Ændringer i gennemsnitsalderen for befolkningen i den arbejdsdygtige alder (20-64 år) Figur5-EUR15 43 42 0) 73 41 40 ** *• m •* '*" 39 -+-+H—I—f-4-+-f—1-+-1—(—è—H+H-f -t-t I - + - MK I I I -I I l I I t-+-+-+-(—1-+ l ^ l ^ l * » O O O O O O O O O O 0 ) O > 0 > 0 > O ) O O O O O ^ *-i— o > ø ) ( n o ) 0 ) 0 ) o > o ) < n o > o > o > a > o o o o o o oo - N C M C M M ï M C M C M CM t - ^ - T - T - T - T - T - - T - T - T - T - t i Kilde: liurostat, iagttagelser indtil 1995, derefter fremskrivninger, liasislinjescenario 2010, det andet "knæk" Det andet punkt vedrører forholdet mellem dem, der forventes at blive erhvervsaktive for første gang, dvs. aldersgruppen 20-29 år, og dem, der slår for at forlade de erhvervsaktives rækker, dvs. de 55-64-årigc. Figur 6 viser følgende: • De 20-29-årigcs andel er faldet uafbrudt siden begyndelsen af 1990erne, mens den ældste gruppes andel vil begynde at vokse omkring år 2000; I 2010 vil de lo grupper være lige store, idet de hver udgør en femtedel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder; • • Efter 2010 vil den ældste gruppe af erhvervsaktive tegne for en stadig større del af til den erhvervsaktive befolkning vil 20-29-årige. gruppen befolkningen i den arbejdsdygtige alder som helhed begynde at blive mindre. i forhold Samtidig af Kort sagt: Den mellemliggende gruppe (30-54 år) vil først vokse, derefter stabilisere sig og senere begynde at blive mindre på grund af den kædereaktion, ændringer fremkalder. disse som #Mt$tâ$fcmrw™*l: * Virksomhederne vil komme til at opleve en ny aldersfordeling i arbejdsstyrken. Dette betyder, at den aktive beskæftigelsespolitik i vil bestræbelserne på at maksimere værdien af de menneskelige ressourcer; for nye udfordringer stå over * Ben yngste og den ældste gruppe af arbejdstageres procentvise andel af den samlede befolkning i den arbejdsdygtige alder vil ændre sig ligesom andelen af 30-54- årige, søm følgelig vil stå over for lignende problemer. Fra år 2010 vil de ældre arbejdstagere tegne sig for en større del af befolkningen i den arbejdsdygtige yngre arbejdstagere, hvis andel efterhånden bliver mindre. alder end de Figur6-EUR15 De 20-29-åriges og de 55-64-årigcs respektive andel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder (20-64 år) CO oo oo O) O) O) Ol o o CM UÎ o o CM oo o o CM O CM O CM Kilde: Eurostat, iagttagelser indtil 1995, derefter fremskrivninger. Basislinjescenano Befolkningsudviklingen* indvirkning på udskiftningen i befolkningen i den arbejdsdygtige alder Tidligere har udskiftningen i befolkningen i den arbejdsdygtige alder, hvor de ældre generationer afløses af de yngre, tjent følgende formål: Kort sagt: • at forsyne sektorerne med den højeste vækst; • at bidrage til systemets produktivitet, idet unge omkostnings- lavere har et /produktivitetsforhold; • at bringe nye kvalifikationer og fleksibilitet ind i alle sektorer. For at illustrere denne fornyelse er der to yderligere indikatorer, der har interesse. Den første viser balancen mellem tilgang og afgang (figur 7-a). Dette giver et godt billede af ændringen i størrelsen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder. Den anden, mere kvalitative indikator viser, hvor mange tilgange der er pr. 100 afgange (figur 7-b); denne indikator viser udskiftningsgraden • I absolutte tal vil det fald, der begyndte i 1990, føre til flere afgang end tilgange omkring år 2009. • Forholdsmæssigt vil udskiftningsgraden falde med 35% over 20 år: I 1995 var der 140 tilgange pr. 100 afgange; i 2015 vil der være 90 tilgange et pr. nettounderskud. afgange, dvs. 100 • Der vil efterhånden blive færre muligheder for at tilpasse arbejdsmarkedet ved hjælp af strømmen af tilgange og afgange; føre • Befolkningsudviklingen vil flere afgange og færre tilgange for så vidt angår befolkningen i den arbejdsdygtige alder. Mulighederne for at opnå en fornyelse af kvalifikationerne alene gennem tilgangen af unge vil blive begrænsede. til Beslægtede spørgsmål: af den disponible Aktiveringen arbejdskraftreserve af foranstaltninger, der sikrer en bedre generel uddannelse af arbejdsstyrken og en større samtidig motivering og sikkerhed, og mm indforer større fleksibilitet. ledsages må 7-a : Befolkning i den arbejdsdygtige alder - forskel 7-b : Befolkning i den arbejdsdygtige alder - antal mellem tilgang og afgang tilgange pr. 100 afgange Figur7-EUR15 2. 000. 000 1. 500. 000 1. 000. 000 500. 000 -500. 000 ra o 160 140 120 100 80 60 40 20 0 1975 1995 2015 Kilde: Eurostat, iagttagelser indtil 1995, derefter fremskrivninger. Basislinjescenano Den demografiske effekt og aktivitetsforskcllcnc mellem mænd og kvinder fastslå, hvorledes Er del muligt nærmere at befolkningsudviklingen den vil erhvervsaktive befolkning? Ved at sondre mellem den demografiske effekts og den adfærdsmæssige effekts indvirkning på antallet af erhvervsaktive fordelt på køn og aldersgruppe opnås nogle interessante resultater. påvirke Der er markante forskelle mellem generationerne og navnlig mellem kønnene: • Stigningen i den samlede erhvervsaktive befolkning mellem 1985 og 1995 er ikke ligeligt fordelt mellem kønnene, mens del demografiske bidrag, som er ens for de to køn, ikke er det samme for alle aldersgrupper; • Mellem 1985 og 1995 faldt tilgangen lil arbejdsmarkedet med 200. 000. Faldet skyldtes navnlig nedgangen blandt mændene, særlig de unge. Beskæftigelsen blandt alle unge mellem 20 og 29 år uanset køn faldt i denne periode. Dette kan tidligere generationers kraftige demografiske bidrag, som kan have blokeret unges adgang til arbejdsmarkedet, og tendensen på længere sigt til, at de yngre generationer i højere grad deltager i uddannelser og erhvervsuddannelser; skyldes de til dels i denne periode. • Beskæftigelsen blandt kvinder over 30 år er vokset markant I den mellemliggende gruppe (30-49 år) skyldes over 50% af stigningen i antallet af erhvervsaktive kvinder mellem 1985 og 1995 kvindernes højere erhvervsfrekvens; • Blandt ældre kvindelige arbejdstagere var adfærd (øget erhvervsfrekvens) årsag til stort set hele aktivitetsstigningen; • Det demografiske bidrag blandt de yngste arbejdstagere er begyndt at falde, og efter år 2005 vil det alene være de ældste arbejdstagere, der tegner sig for stigninger som følge af befolkningsudviklingen; • For så vidt angår adfærd vil kvindernes - stadig på grundlag af erhvervsfrekvens hypoteserne vedrorende udviklingen i den erhvervsaktive befolkning - fortsat slige, selv blandt de yngre generationer. Derimod vil der mellem 2005 og 2010 være et fald i mændenes erhvervsfrekvens i alle aldersgrupper. Kort sagt: Sondringen mellem adfærdsmæssig effekt og demografisk effekt viser den ændring af arbejdskraftreservernes størrelse, som den demografiske effekt har medført; Navnlig blandt unge vil det ikke længere være muligt at udligne det demografisk højere fald betingede erhvervsfrekvens; Bortset fra de muligheder, der ligger i faglig og kvinder i beskæftigelsen, hovedkilden til væksten især unge kvinder, som, når de bliver ældre, vil medføre en højere erhvervsfrekvens og beskæftigelsesgrad. geografisk mobilitet, gennem en er Beslægtede spørgsmål: træffes særlige Hvis ældre kvinder skal kunne \tndR tilbage til arbejdsmarkedet efter nogle års pause, vil det kræve, at der under hensyntagen til egnede situation deres tilpasningsforanstaltninger, ikke alene med hensyn til arbejdstilrettelæggelse, men også med hensyn til det sociale miljø. Arbejdets for stadig kvioder bevirker, at spørgsmålet om lige muligheder mere end nogensinde er en grundlæggende dimension i de økonomiske og sociale ændringer, der finder sted. Alle former for mobilitet, navnlig faglig mobilitet, vil spille en større rolle i de kommende år* større betydning Figur8-EUR 12ogEUR15 Den demografiske faktors og den adfærdsmæssige faktors respektive roller i forbindelse med ændringerne i den erhvervsaktive befolknings størrelse, fordelt på aldersgruppe og køn, i tre perioder Mænd 20-29 år Kvinder 20-29 år 2 0 -2 -4 -6 -8 Erh. bef Dem vir Adf vir -10 -12 1 Erh bef Dem vir Adf vir. Erh bef : Dem vir Adf. vir. -3 950 000 -3 600 000 - 350000 1 000 000 800 000 200 000 -3 000 000 - 360 000 -2 640 000. 1 1985-1995 1995-2005 2005-2015 Demografisk virkning • Adfærd, virkning 2 0 -2 -4 -6 -8 -10 -12 1 l Erh bef Dem vit Adl vir 480 000 /10 000 • ?:«) (HK) Erh bef Dem vir. Adf vir -2 750 000 - 3 050 000 + 300 000 Erh bef : Dem vir Adf. vir -1 400 000 - 650 000 750 000 1985-1995 1995-2005 2005-2015 1985-1995 1995-2005 2005-2015 1985-1995 1995-2005 2005-2015 | Mænd 50-64 år 10 — Kvinder 50-64 år 10 8 6 4 2 0 -2 -4 + 2 600 000 Erh bef Dem vir +2 500 000 Adf. vir +100 000 Erh bef +2 900 000 Dem vir +3 100 000 Adf vir - 200 000 \ rh bef * 2 200 000 Dem vir » 1 SK)0 000 Adf vir + 300 000 Erh bef + 1 8 00 000 Dem. vir + 1 700 000 Adf vir + 100 000 Erh bef: Dem. vir. Adf. vir. - 1 000 000 + 500 000 -1 500 000 Erh bef. : + 1 3 00 000 Dem vir +100 000 Adf vir + 1 200 000 -4 1985-1995 1995-2005 2005-2015 1985-1995 1995-2005 2005-2015 id b'is En yderligere dimension: familie oj>^arfcejde En række undersøgelser har vist, at der er en forbindelse mellem erhvervsfrekvens og liunilie- ou huMtand-uUriåktur7. For mange kvinder betyder et barns fadsel, at de holder op med at arbejde, eller i visse tilfælde at de søger alternativ deltidsbeskæftigelse. Afhængig af landet kan denne forandring, som skyldes et barns fodsti, undertiden blive permanent Det er der mange grunde til, lige fra manglende pasningsmuligheder til kulturelle faktorer. På grund af stigningen i den forventede levetid er det ikke usædvanligt at finde tre eller fire generationer, som lever på samme tid. Og befolkningens stadig hurtigere aldring vil gore dette endnu mere almindeligt. Inden for familiestrukturen er det sædvanligvis kvinden, der passer de ældre, når de bliver afhængige. I fremtiden vil denne ansvarsbyrde formentlig vokse, da mindre familier betyder, at opgaven spredes ud på færre personer. Selve husstanden har en afgørende indflydelse på medlemmernes livscyklus. Beskatning, børnetilskud, politikker til styring af beskæftigelsen og andre faktorer vil alle påvirke familiemedlemmers adfærd væsentligt. Under disse omstændigheder vil tendenserne i familie- og hnsstandsstrukturen påvirke evnen til at aktivere arbejdsstyrken, navnlig den kvindelige arbejdsstyrke, mens beskæftigelsespolitikkerne på den anden side påvirker familietendenser øg kvinder. på ind arbejdsstyrken, end nye grupper af personer, der arbejdsmarkedet. Aktive kommer livslang foranstaltninger som f. cks. omskoling, læring sikring af arbejdsstyrkens • bcskæftigclscscgncthcd vil være nødvendige for at tilpasse kvalifikationerne og sikre økonomisk konkurrenceevne. foranstaltninger og til stiller denne En stærkere økonomisk vækst er ved al blive en grundlæggende faktor til fremme af den sociale beskyttelse, forudsat al væksten udmøntes i et stigende antal arbejdspladser og slørre udnyttelse for af den eksisterende arbejdskraft. Navnlig kvinders vedkommende større udnyttelse visse krav. Fornyelser vil være nødvendige, herunder foranstaltninger til fremme af adgangen til det traditionelle arbejdsmarked familieliv), (forening markedsøkonomiens overtagelse af aktiviteter, der hidtil frivillige (nærdemokratiske fællesaktioner, løsning af plcjc- og pasningsproblemer gennem skatteincitamenter osv), og en mere fleksibel måde at tilrettelægge arbejdet på. Alle former for mobilitet vil spille en større rolle i de kommende år. betragtet arbejde været som har og af KONKLUSION En analyse af ændringerne i befolkningen i den arbejdsdygtige alder viser, i hvor høj grad den fremtidige økonomiske vækst vil afhænge af kvantitative i arbejdsstyrken. kvalitative ændringer og fald mellem arbejdskraftudbud efterfølgende i Stabiliseringen og del størrelsen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder kan blive en gunstig faktor, der vil mindske og ubalancen arbejdskraftefterspørgsel. Det vil dog også blive nødvendigt at løse problemet med aldringens voksende pres pa den sociale beskyttelse, navnlig (ydelserne "pay-as-you-go^-pensionssystemerne betales, efterhånden som de forfalder, uden at der er foretaget hensættelser). Det vil bidrage væsentligt til i hvert fald en delvis løsning af dette problem, hvis man kan få ældre arbejdstagere til at blive længere på arbejdsmarkedet. Men hvis ældre arbejdstagere bliver længere pa arbejdsmarkedet, vil det forstærke et andet arbejdsstyrkens problem, der er knyttet demografi, nemlig arbejdsstyrkens interne aldring. Tilpasningen i snarere arbejdskraftefterspørgslcn i personer, de påhvile ændringer således allerede vil der til til er Se bl. a. « The new role of women - Family formation in Modern Societies » redigeret afHans-Pclci Blossfcld, Social inequality series, Wcstvicw Press, 1994 eller « Familles, travail et politiques familiales en Europe », L. Hanlrais og M-T. Letablier, Cahier du Centre d'Etudes de l'Emploi. PUF, 19% DEL 2 Den regionale dimensions betydning arbejdsmarkedet. Men Af det forudgående kapital fremgår del, al der er tætte forbindelser mellem befolkningsudviklingen disse og forbindelser under et, overser man Icl visse elementer. Bl. a. egner metoden sig ikke til at forslå de meget forskellige tendenser på regionalt plan. anskues De meget afvigende situationer i de forskellige regioner indikerer, at befolkningsudviklingen også kan fortolkes som et regionalt fænomen. Dette bekræftes af den regionale gennemgang i denne del. Geografiske områder Af årsager, der forst og fremmest har forbindelse med, hvilke statistikker der er til rådighed, er der i dette kapital anvendt en NUTS 2-opdcling, undtagen for Det Forenede Kongerige, hvor NUTS 1 er anvendt. Irland, Danmark, Østrig, Sverige og Finland er behandlet på nationalt plan. Disse opdelinger sætter visse begrænsninger for gennemgangen. De gør det ikke muligt at tage hensyn til de reelle mekanismer, der spiller ind i visse regioner, hvis grænser fastsættes på grundlag af faktorer som f. cks. de lokale arbejdskraftressourcer særlige aktivitetsområder. Derfor har vi afholdt os fra en specifik fortolkning af resultaterne af vor gennemgang. eller Befolkningsvækst i regionerne Unionens regionale mangfoldighed kan illustreres på grundlag af mange kriterier. Blandt de niesl synlige aspekter er den ujævne fordeling al befolkningen, hvoraf en stor del er koncentreret på en forholdsvis lille del af området. Også den mulige befolkningsudvikling, jf korl I, har særlig interesse. Den gør del bl. a. muligt al belyse forskelle i de fremtidige bcfolkningsmonstre i de enkelte regioner. Delle har særlig interesse, fordi en situation kendetegnet ved en konstant og alba lanceret demografisk betinget stigning i antallet af personer i den arbejdsdygtige alder som nævnt i kapital 1 nu er ved at blive afløs! af en situation med "demografisk neutralitet", som snart vil blive fulgt af en negativ vækst. Kort I viser vækstindeksel for hver enkelt region sammenlignet med befolkningen i 1995. Regionerne kan på grundlag af, hvor langt de er kommet med den demografiske vækst, inddeles i tre større grupper: • Regioner, som allerede har nået stadiet med negativ vækst, nemlig det tidligere Østtyskland, Saarland og en del af Wcslphalcn, Norditalien. Aslurias og Aragon i Spanien og Lorraine i Frankrig; • Langt størstedelen af regionerne forventes al nå en periode med demografisk neutralitet mellem 1995 og 2015; • Endelig er ca. en femtedel af regionerne, som er beliggende i større byområder og i Sydspanien. Frankrig, Italien, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Belgien og Grækenland, præget af vedvarende vækst. Kort sagt: • Den fremtidige demografiske vækst i de følger et ujævnt fleste af EU-landene regionalt mønster; • I samme land kan der være forskellige angår den vidt for så situationer demografiske dynamik; • Regioner, der ligner hinanden, er tilbøjelige til at gå sammen med naboregionerne. 12 Befolkningsvækst mellem 1995 og 2015 ,-$/• -'V" Kort 1 EUR-15 NUTsaonctmnrso) ( AU. PI. SB: NUTS0) BASIS 1995 = 100 • <975 §| 97. 51*102. 5 102. 5* HO • H > HO Eurostat, demografiske fremskrivninger 1996. Middelscenario Il 0Î Beslægtede spørgsmål: Kort satrt: Polariseringseffekten i forbindelse med væksten i regionernes befolkning er en ny dimension, som kan påvirke de økonomiske,, sociale og miljømæssige tendenser på nationalt og endog på fællesskabsplan. Selv om der er stor forskel mellem regionerne for så vidt angår det demografiske udviklingstrin, er aldring et fænomen, der er fælles for dem alle. Siden 1995 er andelen af personer over 65 år vokset i alle områder. Resultaterne af denne vækst i den ældre befolkning vises på Kort 2a og 2b, som illustrerer, samlede andel befolkning der udgøres af personer over 65 år. af den hvilken Situationen forventes at være følgende i 2015: • Som forventet varierer aldringsgradcn og frem fra for alt de aktuelle befolkningsstrukturer region til region; • Andelen af ældre vil være særlig stor i det nordlige og centrale Italien, hvor de vil tegne sig for en fjerdedel af befolkningen, • Der vil også, men i mindre grad, være en overvægt af ældre i det nordlige Spanien og lidt mere spredt i det nordlige og østlige Tyskland, i Grækenland og i visse regioner i det centrale Frankrig; • De regioner, som stadig vil have en forholdsvis ung befolkning, vil være få og mere lokaliserede. De pågældende områder findes i Sydspanien og det centrale Portugal, i Irland, Puglia Syditalien, Nordfrankrig og Flcvoland. East Midlands i Det Forenede Kongerige og Alsace udgør mere isolerede lommer. Campagnia og i forskelle i aldersfordelingen Selv om befolkningens aldring er tydelig alle vegne, slår den igennem med varierende styrke og hastighed og påvirker befolkninger med vidt forskellige alderstrukturer som udgangspunkt. Resultatet om 20 år vil være større i regionerne. Aldring fører ikke nødvendigvis til et fald i befolkningens størrelse. I 2015 vil markante stigninger i befolkningstallet være ledsaget af en aldring. Et væsentligt fald i befolkningstallet samtidig med en markant aldring, som f. eks. i Norditalien og Spanien og i det tidligere Østtyskland, peger i retning af en væsentlig demografisk tilbagegang. Som nævnt i kapitel 1 vil udsigterne også kunne påvirkes af de økonomiske resultater og indvandringen på regionalt plan. Beslægtede spørgsmål: for • En aldrende befolkning ledsages ofte af et i andelen af unge. Følgelig vil fald afhængighedsgraderne tendenserne i endnu større forskelle oftere resultere er mellem afgørende for den nye regionale virkelighed med hensyn til arbejdsmarked og bolig-, sundheds- og plejebehov. regionerne. Disse forskelle • Denne polarisering vil muligvis fore til øgede omkostninger og vanskeliggøre udviklingen i visse regioner. Problemerne kan være ikke alene økonomiske, men også miljømæssige, navnlig hvis urbaniseringen og affolkningen af landområderne fortsætter, Dette kan komme til at påvirke strukturpolitikken på europæisk plan og bestræbelserne for at fjerne de territoriale skævheder i Unionen som Kelhed. 13 Forholdet mellem gruppen af 65-årige og derover og den samlede befolkning i 1995 Kort 2 a EUR-15 NUTS2 (UK: NUTS 1) (AU, FI et SK: NUTS«) Eurostat, demografiske fremskrivninger 1996. Middelscenario ' tEtifåfr* )3 OL Forholdet mellem gruppen af 65-årigc og derover og den samlede befolkning i 2015 Kort 2 b EUR-15 NUTS2 (UK:NUTS 1) (AU, Flat SE: NUTS«) Eurostat, demografiske fremskrivninger 1996. Middelscenario )3> b Den regionale udvikling i den erhvervsaktive befolkning Kort saut: Som vi har set, vil den ældre befolkning vokse væsentligt i de fleste europæiske regioner i de kommende årtier. Dette bliver problemalisk, da den befolkning, der skal bære disse ekstra omkostninger, samtidig skrumper ind. Kort 3 viser regioner det år, hvor det for de forskellige forventede fald i den erhvervsaktive befolkning, som kan forhold, vil begynde. Kortet viser med andre ord, hvornår de demografiske den vil ophøre. Som erhvervsaktive befolkning grundlag er anvendt den samme metode som ved den globale analyse i første del (se bilag B). tilskrives demografiske nettobidrag faktorers til • Flere geografiske områder, herunder hele Sydtyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige, vil opleve, al den naturlige befolkningsudvikling i de næste tyve år vil reducere arbejdsstyrken. • Tre større - geografisk set kompakte - områder vil befinde sig i nøjagtig den modsatte situation med en kraftig reduktion af den potentielt disponible arbejdskraft inden udgangen af århundredet. De regioner, der er tale om, er hele den del af Italien, der ligger nord for Molise, hele den del af Nordspanien, der ligger mellem Katalonien og Galicien, den nordligste del af Tyskland, Nordrhcin-VVcstphalcn, Saarland, Lorraine og Flandern. • Analysen af det år, i hvilket et demografisk betinget fald i den erhvervsaktive befolkning vil sætte ind, viser to forskellige højdepunkter. Dels vil mange regioner opleve, at tendenserne vender for eller lige efter århundredeskiftet. Dels vil mange regioner opleve dette efter 2010. Meget få regioner vil opleve at se tendenserne vende i perioden 2000-2010. Der er en tiårig forskel mellem regionerne for så vidt angår formindskelsen af den potentielt disponible arbejdskraft. Flere grupper af regioner har allerede oplevet et fald i det demografiske bidrag til den erhvervsaktive befolkning. Dette øger i visse områder faren for arbejdskraftmangcl. Beslægtede spørgsmål: • Udsigten tik at de demografiske tendenser, der skiller Europas regioner, vender, rejser naturligt spørgsmålet nm mobilitet fortsætte strukturpolitikkerne • Den demografiske situation øger behovet for at på nationalt og EU-plan for at opnå den mest effektive disponible ressourcer ved at oge arbejdsstyrkens kvalifikationer produktive investeringer produktionsfaktorernes mobilitet udnyttelse fremme af de og og • Mobiliseringen af de« potentielt disponible arbejdskraft vil indebære en opgradering af kvalifikationerne. "Oct vil derfor være nødvendigt hvilken uddannelsespolitik 4et egner sig for de regionale økonomier og deres specialisering. overveje, at 14 År, i hvilket der vil indtræde et fald i den erhvervsaktive befolkning af demografiske årsager Kort 3 EUR-15 NUTS î( UK: NUTS I) (AU. Wet MS: NUTS«) År i hvilket falder indtræder fi mellem 1995 og 1999 f§§ mellem 2000 og 2004 • mellem 2005 og 2009 mellem 2010 og 2014 i-1> <$f64-. --. -Ir,. - Eurostat, demografiske fremskrivninger 1996. Middelscenario t^^y0 |*i bi. s Aldring af befolkningen I den erhvervsaktive Kort sagt: Et andet af aldringens aspekter har konsekvenser for arbejdsmarkedet, nemlig aldringen af den I dette afsnit bygger potentielle arbejdsstyrke. skønnene på befolkningen mellem 15 og 64 år, idet disse aldersgrupper er de eneste, for hvilke der foreligger statistikker. Kort 4 viser aldringstaktcn. Mellem 1995 og 2015 stiger vækstindckscl for gruppen af 50-64-årigc i forhold i den arbejdsdygtige alder fra 105% lil 160%: samlede befolkning til den • • I de franske, nederlandske, belgiske og irske regioner sker der en meget hurtig aldring af befolkningen i den arbejdsdygtige alder. I de regioner, der har en ældre befolkning som udgangspunkt (Tyskland, Norditalien) sker aldringen af den erhvervsaktive befolkning i et mere moderat tempo. • Uanset aldringstakten for viser en analyse af aldersstrukturen erhvervsaktive den befolkning (personer på 45 år og derover i forhold lil hele gruppen af 15-64-årigc), at det er i de tyske regioner, man om 20 år vil finde Unionens den arbejdsdygtige alder. Over 40% af de 45-årige og derover i gruppen af 15-64-årigc vil kunne findes i disse regioner. befolkning ældslc i • 1 næsten alle andre regioner vil aldersgruppen af 45-64 år udgøre over en befolkningen i den arbejdsdygtige alder. tredjedel • En lavere andel, ca. 25%, vil kun kunne findes i 2015, nemlig Irland, Bretagne, Nord-Pas-dc- i fire Sydspanien, Calais og halvdelen af Benelux-områdcrnc. isolerede områder Den generelle aldring af befolkningen i den arbejdsdygtige alder kombineret med faldet i det demografiske bidrag forstærker dette fænomens for arbejdsmarkedet. betydning regionale I Tyskland og Italien er aldringen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder generelt mere udtalt. Med undtagelse af visse isolerede områder påvirker dette alle Europas fænomen regioner, dog ikke på samme tid. Beslægtede spørgsmål: Da aldringen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder vil få de mest akutte økonomiske følger på regionalt plan, vil det eventuelt være nødvendigt med specifikke aktioner på grundlag af den regionale specialisering regionale og arbejdsmarkedsvilkår. de På det mere generette socialpolitiske område kan det afhængig af de demografiske forhold blive nodvendigt med specifikke politikker for at opfylde regionale behov på f. eks. bolig- Og sundhedsområdet 15 Vækst i befolkningen mellem 50 og 64 år fra 1995 til 2015 Kort 4 EUR-15 NUT8J (AU. FIrtSE; WJT5«) 1995 = 100 < 107. 5 • JJP 107. 5 m ns | 1 25 ti 142. 5 • > 142. 5 Eurostat, demografiske fremskrivninger 1996. Middelscenario f bis Der er påvist tre underliggende tendenser i forbindelse med de demografiske effekter; 1. Den store forskel mellem det regionale billede og den nationale situation; 2. Polariseringen og økonomiske demografiske af visse tendenser med konsekvenser for konvcrgensproccsscn, 3. Den potentielle demografiske uligevægt, som kan underminere arbejdsmarkedets funktion som følge af arbcjdskraftmangcl. Ganske vist vil ethvert scenario vedrørende befolkningens fremtidige udvikling i legionerne være behæftet med nogen usikkerhed, men det forekommer sandsynligt, al Unionen vil slå over for nye demografiske udfordringer i næste århundrede. Medlemsstaterne og Unionen må fore en politik, der sikrer, al arbcjdskraflressoureerne udnyttes optimalt i de regioner, hvor der er knaphed på dem, og samtidig søger at sikre, at der skabes nye jobmuligheder, hvor der er overskydende arbejdskraft, og hvor arbejdsløsheden konstant er høj. Man kan ikke komme uden om en vis geografisk mobilitet i en markedsøkonomi, men hovedudfordringen i fremtiden vil være at sikre arbejdsstyrkens faglige mobilitet på baggrund af den hurtige teknologiske udvikling ved at sørge for den nødvendige uddannelse. DEL 3 Demografiske tendenser i ansøgerlandene Unionens udvidelse er en af hovcdmilepælenc på vej til den europæiske integration. I de kommende år vil mindst nogle af de nuværende 12 ansøgerlande kunne blive optaget i Den europæiske Union i indledningen). vedrørende Malta fodnoten (se Del er derfor passende at afslutte redegørelsen for de væsentligste demografiske udfordringer, som Unionen står overfor, med en kort gennemgang af den demografiske fremtid, der venter disse lande. Hensigten er ikke at foretage en detaljeret analyse, men at påvise punkter, på hvilke disse lande konvergerer eller divergerer, såvel indbyrdes som i forhold til de nuværende EU-landc, på grundlag af de respektive deres som demografiske udvikling kan medføre. udfordringer, Samlede demografiske tendenser 9, figur indikator, Hvilket demografisk billede frembyder disse lande, der er midi i en økonomisk overgangsperiode? Fin første miller jf befolkningsvækslindeksct mellem 1995 og 2015 Del fremgår, at der generelt næslen ikke har været nogen vækst i denne periode: • Mens Unionens befolkning mellem 1995 og I rods den demografiske 2015 vil vokse opbremsning, gælder del samme kun for fire af ansøgerlandene, nemlig Polen og Slovakiet. Cypern og Malta. • Boriset fra Cypern og Malta, hvis stigning ikke kan sammenlignes med de øvrige landes på grund af den lille befolkning, vil alle ansøgerlande opleve en befolkningstilvækst, der Unionens. er mindre end Figur 9 - Ansøgerlande Vækst i den samlede befolkning mellem 1995 og 2015 (1995= 100) 130 120 in § 100 -i M 1 1 > 80 70 60 10011998 1 fit Kilder: FN, World Population Prospect 1996 (ansøgerlande) - liurostat, demografiske fremskrivninger 1996. Basislinjescenano (lil IH 15) Befolkningen i den arbejdsdygtige alder påvirke Hvorledes vil befolkningsudviklingen arbejdsmarkedet i ansøgerlandene? Som ved de forudgående analyser kan hovedkonklusionerne udledes af lo indikatorer: afhængighedsgrad og væksten i befolkningen i den arbejdsdygtige alder Resultaterne, der er vist lil følgende konklusioner: i figur !(), fører Nogle af de lande, hvis samlede befolkning forventes at falde i de næste 20 år, vil også opleve el væsentligt fald i befolkningen i den periode. arbejdsdygtige samme alder i Polen og Slovakiet vil opleve en befolkning i den arbejdsdygtige alder, der vokser hurtigere end den samlede befolkning 17 Afhængighedsgraderne giver cl mere detaljeret billede af forskellene mellem landene for så vidt angår befolkningens aldring. Ældres afhængighed er i alle ansøgerlandene mindre end i Unionen. Alligevel har fem af dem forholdsvis flere ældre end yngre indbyggere, høj en hvilkel forholdsvis giver afhængighedsgrad (Estland. Slovenien, Bulgarien og Tjekkiel). Ungarn, landene Blandt yngre bcfolkningslruklur er Polen og Slovakiet værd at fremhæve. med en Figur 10 - Ansøgerlande Udviklingsindikatorer for befolkningen i den arbejdsdygtige alder (15-64 år) mellem 1995 og 2015 10a - Vækstindeks for befolkningen i den arbejdsdygtige alder ( 1995 loo) = 100 i 1995 130 £ 120 1 110 O) Z 100 90 f « 80 70 60 10b - Afhængighcdsgradcr i 2015 aæ = afh. ældre (65+/15-64); au=afh. unge (0-14/15-64); ai=afh i alt (aæ+au) O i l l l l l l l l l n ii 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 0,71 H 0,9 |l 1,05 j|_1_,03 ][ 1,23_]j 0,69 J[j),89 )] 0,98 || 1,12 )| 1,12 || 1,19_ IL^LIlJ^Zi Antal personer over 65 år pr. 0-14-årig person J - - _ - _ 7 T= 4— Kilder: FN, World Population Prospect 1996 (ansagerlande) - liurostat, demografiske Basislinjescenano (lil IH 15) fremskrivninger 1996. hike kendetegn Den konstaterede lavere befolkningsvækst i de fleste af de østeuropæiske lande skyldes den lave fertilitet, den høje dødelighed og den store udvandring i de seneste år. Den samlede fertilitet er faldet væsentligt i de sidste ti år og ligger nu i nogle af disse stater på et niveau, der er lavere end EU-genncmsnittct. ikke så Befolkningens aldring er dog langt fremskredet i disse lande på grund af deres relativt højere dødelighed. (høj rammer Denne børnedødclighed) og de ældste medlemmer af befolkningen. under børn år et lo der tjener generelt variabler, I figur 11 er hverl enkelt land indtegnet ved hjælp al som udviklingsindikator. • Ser man bort fra atypiske tilfælde som Malta og Cypern, der har haft en helt anden social og økonomisk udvikling andre ansøgerlande, kræves en stor indsats for at nedbringe denne dødelighed. end de ti • Slovenien og Tjekkiet synes at have gjort deres idet fremskridt børnedødclighed er under 10 pr. F000. så henseende, i forholdsvis • Rumænien har en mcgcl høj børnedodelighed og en levetid. lav Rumænien har sammen med de baltiske lande og Ungarn klaret sig dårligst med hensyn til forventet levetid. forvente! Figur 11 - Ansøgerlande Børncdødelighed og forventet levetid ved fødslen i 1995 • Rumænien Letland Ungarn î • Estland Bulgarien I • • Litauen i Poten i# I • Slovakiet Tjekkiet Slovenien Malta • Cypern • EUR15 69 70 71 72 73 74 75 76 77 Forventet levetid 78 25 20 15 •o 10 » •o Q •o 9) E m 5 4 04 68 Kilder: FN, World Population Prospect 1996 (ansøgerlande) - Eurostat, befolkningsstatistikker!997 (EUH15). nnklusion Befolkningens aldring vil også berøre de østeuropæiske lande, selvom den indtræffer senere og har et mindre omfang. I halvdelen af disse lande har de demografiske tendenser allerede åbnet op for et øget pres på det sociale beskyttelsessystem, som allerede nu har vanskeligheder. Disse lande vil også opleve et undertiden væsentligt fald i befolkningen i den arbejdsdygtige alder, hvilket kan ses som et varsel om problemer svarende lil dem, som Den Europæiske Union vil slå over for efter 2010. For al opnå en vedvarende vækst må de eksisterende arbcjdskraftrcscrvcr aktiveres. Del er muligt, at situationen udvikler sig anderledes i Polen og Slovakiet. I disse lande kræves en vedvarende økonomisk vækst og jobskabelse. Det store svælg mellem by- og landområder kan stille disse lande over for særlige udfordringer Disse lande vil også skulle tage andre udfordringer op, navnlig på sundhedsområdet, for at forbedre deres dødelighedstal. 19 BILAG A. SCENARIER FOR DEN FREMTIDIGE UDVIKLING I EU'S BEFOLKNING (1995-2015) Højt Lavt Basislinje Gammel Ung Højt Lavt Basislinje Gammel Ung Højt Lavt Basislinje Gammel Ung Højt Lavt Basislinje Gammel Ung 1995 1,50 1,42 1,45 1,42 1,50 1995 74,3 73,5 73,9 74,3 73,5 1995 80,7 80,1 80,4 80,7 80,1 Gennemsnitligt antal børn pr kvinde 2000 1,75 1,40 1,55 1,40 1J5 2005 1,87 1,40 1,60 1,40 1,87 2010 1,91 1,40 1,63 1,40 1,91 Forventet levetid ved fødsel (mænd) 2000 75,5 73,9 74,7 75,5 73,9 2005 76,9 74,3 75,6 76,9 74,3 2010 78,1 74,7 76,4 78,1 74,7 Forventet level 2000 81,7 80,5 81,1 81,7 80,5 Jd ved fødsel ( 2005 82,7 80,9 81,9 82,7 80,9 kvinder) 2010 83,7 81,3 82,5 83,7 81,3 2015 1,92 1,41 1,64 1,41 1,92 2015 79,2 75,0 77,2 79,2 75,0 2015 84,4 81,5 83,1 84,4 81,5 År ig nettoindvandring (i 1. 000) 1995-1999 934 527 719 527 934 2000-2004 977 391 654 391 977 2005-2009 840 388 605 388 840 2010-2014 788 396 592 396 788 AD B. METODE TIL BEREGNING AF DEN DEMOGRAFISKE OG ADFÆRDSMÆSIGE EFFEKT (ERHVERVSFREKVENSEFFEKT) I FORBINDELSE MED ÆNDRINGER I DEN ERHVERVSAKTIVE BEFOLKNING På baggrund af befolkningen mellem 15 og 64 år, fordelt på antal leveår og køn i 1995, og demografiske fremskrivninger til år 2015 af befolkningen mellem 15 og 64 år fordelt på antal leveår og køn, har vi for hvert køn: hvor Bt Bj,t olt = = = befolkning i alderen mellem 15 og 64 år i året t befolkning med alderen i i året t (i ligger i intervallet mellem 15 og 64 år) forholdet mellem i-aldcrskomplementct og 15-64-alderskomplcmcntet i året t i procent, hvor vektoren (a) S, aM)t definerer aldersfordelingen i året t, således at Bj,t / Bt = rjj. t hvor £ CT, = I i året t og hvor ef ,,t = EABjt= EABt = erhvervsfrekvensen for befolkningen med leveår i i året t erhvervsaktiv del af befolkningen med alderen i i året t erhvervsaktiv befolkning i alt ( 15-64 år) i året t følgende: EABjit= cfj,i x B,,i = cfj. t x CFjt x Bt EABt = £ i (cfj. t x Oj,t x Bt) og variationen af den erhvervsaktive del af befolkningen mellem to forskellige datoer som følger: AEAB = Z j (ef, x as x AB) + I, (ef j x Aa; X B) + 2 j (Aef j x o, x B) + 8 demografisk effekt erhvervsfrekvens- effekt rest som udgør summen af to effekter: • erhvervsfrekvenseffekten, udtrykt ved variationen i den erhvervsaktive befolkning med et konstant I5-64-aldersgruppekomplement og en konstant aldersfordeling. Dette udtrykker graden af deltagelse i arbejdsmarkedet for et givet komplement; • den demografiske effekt, udtrykt ved variationen i den erhvervsaktive del af befolkningen med en konstant erhvervsfrekvens pr. leveår og konstant aldersfordeling. Denne demografiske effekt forener en effekt, der afhænger af komplementet, og en effekt, der afhænger af dettes aldersfordeling i Da metoden blev afprøvet på hvert enkelt EU-land, overskred restfaktoren e, der grunder tidsopdelingens diskrete natur, på intet tidspunkt 2,5% af den samlede variation. Der blev set bort fra denne ved analysen af resultaterne. ol ISSN 0254-1459 KOM(97)361 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 16 Katalognummer : CB-CO-97-361-DA-C ISBN 92-78-22716-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg R2


title: La Unión Europea, entre cohesión y disparidades.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Structural Funds
economic and social cohesion
economic disparity
regional disparity


title: Règlement (CE) n° 1326/97 de la Commission du 9 juillet 1997 établissant le bilan prévisionnel d'approvisionnement des îles Canaries en certaines huiles végétales

eurovoc_concepts:
CCT duties
Canary Islands
supply balance sheet
suspension of customs duties
vegetable oil

formats: html pdfa1b print


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1320/97 of 9 July 1997 fixing the maximum export refund for white sugar for the 46th partial invitation to tender issued within the framework of the standing invitation to tender provided for in Regulation (EC) No 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
market intervention
maximum price
purchase price


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Ett gemensamt momssystem - ett program för den inre marknaden"

eurovoc_concepts:
VAT
competition
fiscal policy
single market
tax harmonisation


title: 97/526/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 9ης Ιουλίου 1997 σχετικά με κοινό τεχνικό κανονισμό γενικών απαιτήσεων προσάρτησης για δημόσιες πανευρωπαϊκές κυψελοειδείς ψηφιακές επίγειες κινητές επικοινωνίες (2η έκδοση) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
radio telecommunications
technical regulations
telecommunications


title: 97/544/EC: Commission Decision of 9 July 1997 on a common technical regulation for terminal equipment to be connected to public circuit switched data networks and ONP leased circuits using a CCITT Recommendation X.21 type interface (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
computer terminal
harmonisation of standards
peripheral
technical regulations
telecommunications


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2495/97 von Patricia McKENNA an die Kommission. Versenkung radioaktiver Abfälle im Beaufort's Dyke zwischen Schottland und Nordirland

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
Ireland
Scotland
United Kingdom
environmental protection
exchange of information
marine pollution
radioactive waste

formats: html print


title: 97/524/EZ: Odluka Komisije od 9. srpnja 1997. o zajedničkom tehničkom propisu za zahtjeve u primjeni telefonije za digitalne poboljšane bežične telekomunikacije (DECT) (2. izdanje)  Tekst značajan za EGP

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
radio telecommunications
technical regulations
telephone
transmission network

text: L_1997215HR. 01005001. xml 13/Sv. 039 HR Službeni list Europske unije 16 31997D0524 L 215/50 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 09. 07. 1997. ODLUKA KOMISIJE od 9. srpnja 1997. o zajedničkom tehničkom propisu za zahtjeve u primjeni telefonije za digitalne poboljšane bežične telekomunikacije (DECT) (2. izdanje) (Tekst značajan za EGP) (97/524/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/263/EEZ od 29. travnja 1991. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na telekomunikacijsku terminalnu opremu, uključujući međusobno priznavanje njihove usklađenosti (1), kako je izmijenjena Direktivom 93/68/EEZ (2), a posebno njezin članak 6. stavak 2. drugu alineju, budući da je Komisija usvojila mjeru za utvrđivanje vrste terminalne opreme za koju je potreban zajednički tehnički propis kao i pripadajuću izjavu o području primjene; budući da je potrebno donijeti odgovarajuće usklađene norme ili dijelove normi za provedbu bitnih zahtjeva koje je potrebno preoblikovati u zajedničke tehničke propise; budući da je, kako bi se proizvođačima osigurao stalan pristup tržištu, neophodno predvidjeti prijelazne odredbe u vezi s opremom koja je odobrena na temelju Odluke Komisije 94/472/EZ (3); budući da Odluku 94/472/EZ treba staviti izvan snage nakon isteka prijelaznoga razdoblja; budući da je zajednički tehnički propis koji se donosi ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Odbora za odobravanje terminalne opreme (ACTE), DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. 1. Ova se Odluka primjenjuje na terminalnu radijsku opremu za digitalne poboljšane bežične telekomunikacije (DECT) koja radi u frekvencijskom pojasu od 1 880 do 1 900 Mhz i namijenjena je za priključivanje na javnu telekomunikacijsku mrežu te koja je obuhvaćena usklađenom normom iz članka 2. stavka 1. 2. Ovom se Odlukom uspostavlja zajednički tehnički propis kojim su obuhvaćeni zahtjevi u primjeni telefonije za terminalnu opremu iz stavka 1. Članak 2. 1. Zajednički tehnički propis uključuje usklađenu normu koju je pripremilo nadležno tijelo za normiranje za provedbu, u mjeri u kojoj je to moguće, bitnih zahtjeva iz članka 4. točke (g) Direktive 91/263/EEZ. Upućivanje na normu navedeno je u Prilogu. 2. Terminalna oprema obuhvaćena ovom Odlukom mora biti u skladu sa zajedničkim tehničkim propisom iz stavka 1. , mora ispunjavati bitne zahtjeve iz članka 4. točke (a) i točke (b) Direktive 91/263/EEZ i mora ispunjavati zahtjeve svih drugih direktiva koje se primjenjuju, a osobito direktiva Vijeća 73/23/EEZ (4) i 89/336/EEZ (5). Članak 3. U vezi s terminalnom opremom iz članka 1. stavka 1. ove Odluke, prijavljena tijela koja su imenovana za provedbu postupaka iz članka 9. Direktive 91/263/EEZ primjenjuju ili osiguravaju primjenu usklađene norme iz članka 2. stavka 1. najkasnije u razdoblju od šest mjeseci nakon priopćenja o ovoj Odluci. Članak 4. 1. Odluka 94/472/EZ stavlja se izvan snage šest mjeseci nakon priopćenja o ovoj Odluci. 2. Terminalna oprema odobrena na temelju Odluke 94/472/EZ može se nastaviti stavljati na tržište i u uporabu pod uvjetom da takvo odobrenje nije izdano po isteku šest mjeseci od priopćenja o ovoj Odluci. Članak 5. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 1997. Za Komisiju Martin BANGEMANN Član Komisije (1)  SL L 128, 23. 5. 1991. , str. 1. (2)  SL L 220, 31. 8. 1993. , str. 1. (3)  SL L 194, 29. 7. 1994. , str. 91. (4)  SL L 77, 26. 3. 1973. , str. 29. (5)  SL L 139, 23. 5. 1989. , str. 19. PRILOG Upućivanje na važeću harmoniziranu normu Harmonizirana norma iz članka 2. Odluke glasi: Radijski uređaji i sustavi (RES); priključni zahtjevi za primjene modela općeg pristupa (GAP) za terminalnu opremu za digitalne poboljšane bežične telekomunikacije (DECT) ETSI Europski institut za telekomunikacijske norme Tajništvo ETSI-ja TBR (tehnička osnova za propis) 10, 2. izdanje – siječanj 1997. (bez predgovora) Dodatne informacije Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1). Gore navedena harmonizirana norma izrađena je u skladu s punomoći koja je izdana u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ. Cijeli tekst gore navedene harmonizirane norme moguće je dobiti pri: European Telecommunications Standards Institute (Europskom institutu za telekomunikacijske norme) 650, Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. Commission of the European Communities (Komisiji Europskih zajednica) DG XIII/A/2 - (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles. (1)  SL L 109, 26. 4. 1983. , str. 8


title: Dictamen de la Comisión con arreglo a la letra d) del apartado 2 del artículo 189 B del Tratado CE, sobre las enmiendas del Parlamento Europeo a la posición común del Consejo sobre la propuesta de directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre las medidas que deben adoptarse contra la emisión de gases y partículas contaminantes procedentes de los motores de combustión interna que se instalen en las máquinas móviles no de carretera

eurovoc_concepts:
air quality
approximation of laws
construction equipment
motor vehicle
pollution control measures

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 09. 07. 1997 COM(97) 354 final 95/0209 (COD) DICTAMEN DE LA COMISIÓN con arreglo a la letra d) del apartado 2 del artículo 189 B del Tratado CE, sobre las enmiendas del Parlamento europeo a la posición común del Consejo sobre la propuesta de DIRECTIVA DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre las medidas que deben adoptarse contra la emisión de gases y partículas contaminantes procedentes de los motores de combustión interna que se instalen en las máquinas móviles no de carretera POR EL QUE SE MODIFICA LA PROPUESTA DE LA COMISIÓN con arreglo al apartado 2 del artículo 189 A del Tratado CE) 1. Introducción La propuesta [COM(95)350 final - 95/0209 (COD)]1 se presentó al Consejo y al Parlamento Europeo el 7 de septiembre de 1995. El Comité Económico y Social adoptó su dictamen el 28 de febrero de 1996. 2 El Parlamento Europeo aprobó sin enmiendas la propuesta en primera lectura el 25 de octubre de 1995. El 25 de junio de 1996, el Consejo adoptó por unanimidad una posición común sobre la Directiva. El 20 de enero de 1997, de acuerdo con el segundo párrafo del apartado 2 del artículo 189 B del Tratado CE, el Consejo adoptó oficialmente su posición común (n° 15/97) sobre la propuesta de la Comisión. 4 El 13 de mayo de 1997, el Parlamento Europeo adoptó en segunda lectura 3 enmiendas de la posición común. 2. Objetivo de la propuesta El objetivo de la propuesta es reducir la contaminación atmosférica en un sector no reglamentado hasta el momento y que adquiere cada vez mayor importancia. Se trata de lograr un nivel elevado de protección de la salud humana y del medio ambiente contribuyendo al mismo tiempo a la culminación del mercado único, para lo cual se establecerán normas uniformes sobre emisiones a las que deberán ajustarse los nuevos motores de combustión interna que se instalen en máquinas móviles no de carretera. la contaminación aumentará enormemente en Las repercusiones medioambientales de esta fuente de contaminación ya eran considerables en 1990. Según las previsiones para el año 2010, su porcentaje de contribución a términos comparativos, debido a que se reducirá considerablemente la contaminación producida por el transporte por carretera. Los efectos de esta fuente de contaminación se verán acentuados por el hecho de que, aun suponiendo que se apruebe la propuesta y que se consiga una reducción considerable de las emisiones producidas por los nuevos motores de máquinas (y por los motores de tractores agrícolas mediante una propuesta vinculada que se está elaborando actualmente), las emisiones procedentes de partículas serán casi tan elevadas como las procedentes de todos los vehículos de motor de carretera. Los óxidos de nitrógeno representarán unas dos terceras partes de los producidos por el transporte por carretera. En investigaciones recientes sobre la calidad atmosférica europea realizadas en relación con el programa Auto Oil se ha señalado que reducir las emisiones de estas sustancias procedentes de todas las fuentes es una de las principales prioridades. DOC 328 de 7. 12. 1995, p. 1. DOC 153 de 28. 5. 1996, p. 2. DO C 308 de 20. 11. 1995, p. 29. DO C 123 de 21. 4. 1997, p. 1. SL La Directiva propuesta establece la introducción gradual de normas estrictas sobre emisiones en dos fases y según un calendario ajustado. La primera fase deberá iniciarse en septiembre de 1998 y la segunda deberá irse introduciendo gradualmente entre enero de 2001 y diciembre de 2003. Por tanto, es urgente adoptar dicha Directiva a su debido tiempo, de manera que se reduzcan al máximo las emisiones y se eviten los retrasos que supondría la modificación de la propuesta necesaria para adaptarla a un calendario distinto. 3. Posición de la Comisión sobre Parlamento en segunda lectura las enmiendas propuestas por el La Comisión acepta la enmienda n° 1 (considerando 21 bis - nuevo -), que se refiere al "modus vivendi", por lo que introduce el considerando correspondiente en su propuesta modificada. No se aceptan las enmiendas nos. 3 (artículo 14) y 4 (artículo 15): La enmienda n° 3 es incompatible con las normas sobre comitología existentes actualmente, por lo que supondría un cambio de la legislación vigente en lo que respecta a la comitología. La enmienda n° 4 se refiere al procedimiento del comité para la adaptación al progreso técnico. En principio, la Comisión está a favor de la propuesta del Parlamento de que se utilice un comité consultivo. Sin embargo, a fin de que pueda haber una aprobación en un período de tiempo previsible, la Comisión, a petición del Consejo, ha aceptado un comité con el procedimiento lib). Este procedimiento no plantea problemas importantes a la consecución de una gestión y adaptación adecuadas de la Directiva. 4. Propuesta modificada A raíz de la segunda lectura del proyecto de Directiva por parte del Parlamento Europeo, la Comisión modifica su propuesta de Directiva mediante la inclusión de una de las tres enmiendas aprobadas por el Parlamento Europeo el 13 de mayo de 1997. La modificación se indica en el Anexo I. ANEXO PROPUESTA MODIFICADA DE DIRECTIVA DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre las medidas que deben adoptarse contra la emisión de gases y partículas contaminantes procedentes de los motores de combustión interna que se instalen en las máquinas móviles no de carretera Posición común del Consejo Propuesta modificada Nuevo considerando 21 bis (con arreglo a la enmienda 1) entre "modus vivendi" Considerando que el 20 de diciembre de 1994 se alcanzó un acuerdo sobre un el Parlamento Europeo, el Consejo y la Comisión en lo que se refiere a las medidas de aplicación para los actos al adoptados procedimiento el artículo 189 B del Tratado CE1: establecido arreglo con en 1 DO C 102 de 4. 4. 1996, p. 1. ISSN 0257-9545 COM(97) 354 final DOCUMENTOS ES 14 06 15 N° de catálogo : CB-CO-97-341-ES-C ISBN 92-78-22363-8 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo 6"


title: 97/762/CE: Décision de la Commission du 9 juillet 1997 relative aux mesures prises par le Portugal en faveur de EPAC - Empresa Para a Agroalimentação e Cereais, SA (Le texte en langue portugaise est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
agro-industry
control of State aid
infringement of EU law
sanction (EU)


title: Decizia Comisiei din 9 iulie 1997 de stabilire a unei reglementări tehnice comune privind cerințele de racordare pentru echipamentele terminale destinate aplicațiilor cu profil de acces generic (GAP) ale standardului European de radiocomunicație fără fir (DECT)Text cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
radio telecommunications
technical regulations

formats: pdf print xhtml

text: 13/vol. 21 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 257 31997D0525 L 215/52 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 13. 8. 1997 DECIZIA COMISIEI din 9 iulie 1997 de stabilire a unei reglementări tehnice comune privind cerințele de racordare pentru echipamentele terminale destinate aplicațiilor cu profil de acces generic (GAP) ale standardului European de radiocomunicație fără fir (DECT) (Text cu relevanță pentru SEE) (97/525/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere tratatul de înființare al Comunității Europene, echipamente având în vedere Directiva 91/263/CEE a Consiliului din 29 aprilie 1991 privind apropierea legislațiilor statelor membre în materie de inclusiv recunoaș(cid:13)terea reciprocă a conformității acestora (1) astfel cum a fost modificată prin Directiva 93/68/CEE (2), în special articolul 6 alineatul (2) a doua liniuță, telecomunicații, terminale de întrucât Comisia adoptă măsura identificând tipul de echipamente terminale pentru care este necesară o reglementare tehnică comună, precum ș(cid:13)i declarația asociată privind sfera de aplicare a acesteia; trebuie adoptate întrucât armonizate corespunzătoare,sau părți din acestea care să pună în aplicare cerințele esențiale urmând a fi transformate în reglementări teh- nice comune; standardele întrucât, pentru a asigura continuitatea accesului pe piețe al fabricanților, este necesar să se adopte dispoziții tranzitorii pri- vind echipamentele aprobate în conformitate cu Decizia 95/525/CE a Comisiei (3); întrucât este cazul să se abroge Decizia 95/525/CE cu efect la sfâr- ș(cid:13)itul perioadei de tranziție; întrucât reglementarea tehnică comună adoptată de prezenta decizie este conformă cu avizul Comitetului de aprobare a echi- pamentelor pentru telecomunicații (ACTE), ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: telecomunicații ș(cid:13)i care intră în sfera de aplicare a standardului armonizat identificat la articolul 2 alineatul (1) din prezenta decizie. (2) Prezenta decizie stabileș(cid:13)te o reglementare tehnică comună care acoperă cerințele în cazul aplicațiilor cu profil de acces generic (GAP) pentru echipamentele terminale menționate la ali- neatul (1). Articolul 2 tehnică comună standardul (1) Reglementarea armonizat elaborat de organismul de standardizare cu compe- tențe de punere în aplicare, în măsura posibilului, a cerințelor esențiale menționate la articolul 4 literele (d), (e) ș(cid:13)i (f) din Direc- tiva 91/263/CEE. Trimiterea la standard este stabilită în anexă. cuprinde (2) Echipamentele terminale reglementate de prezenta decizie respectă reglementarea tehnică comună menționată la alinea- tul (1), îndeplinesc cerințele esențiale menționate la articolul 4 lite- rele (a) ș(cid:13)i (b) din Directiva 91/263/CEE ș(cid:13)i îndeplinesc cerințele oricărei în special Directivele aplicabile, 73/23/CEE (4)ș(cid:13)i 89/336/CEE (5) ale Consiliului. directive alte Articolul 3 Organismele notificate desemnate cu îndeplinirea procedurilor menționate la articolul 9 din Directiva 91/263/CEE folosesc sau asigură folosirea, în ceea ce priveș(cid:13)te echipamentele terminale menționate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta decizie, a standardului armonizat menționat la articolul 2 alineatul (1) în termen de ș(cid:13)ase luni de la data notificării prezentei decizii. Articolul 4 Articolul 1 (1) Decizia 95/525/CE se abrogă cu efect după ș(cid:13)ase luni de la data notificării prezentei decizii. (1) Prezenta decizie se aplică echipamentelor terminale radio DECT (standardul european de radiocomunicație fără fir) care operează în banda de frecvență 1 880-1 900 MHz destinate rețeaua publică de conectării directe sau indirecte la (2) Echipamentele terminale aprobate în Decizia 95/525/CE pot fi în continuare introduse pe piață ș(cid:13)i date în funcțiune cu condiția ca o astfel de aprobare să fie acordată nu mai târziu de ș(cid:13)ase luni de la data notificării prezentei decizii. (1) (2) (3) JO L 128, 23. 5. 1991, p. 1. JO L 220, 31. 8. 1993, p. 1. JO L 300, 13. 12. 1995, p. 35. (4) (5) JO L 77, 26. 3. 1973, p. 29. JO L 139, 23. 5. 1989, p. 19. 258 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 21 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Articolul 5 Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 1997. Pentru Comisie Martin BANGEMANN Membru al Comisiei 13/vol. 21 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 259 ANEXĂ Trimiterea la standardul armonizat aplicabil Standardul armonizat menționat la articolul 2 din decizie este: Radio equipment and systems (RES); digital enhanced cordless telecommunications (DECT); general terminal attachment requirements; telephony applications ETSI Institutul European de Standarde în Telecomunicații Secretariatul ETSI TBR 22 – ianuarie 1997 (fără prefață) Informații suplimentare Institutul European de Standarde în Telecomunicații este recunoscut în conformitate cu Directiva 83/189/CEE a Consiliului (1). Standardul armonizat menționat mai sus a fost elaborat în temeiul unui mandat eliberat în conformitate cu procedurile aplicabile din Directiva 83/189/CEE a Consiliului. Textul integral al standardului armonizat menționat poate fi obținut de la: Institutul European de Standarde în Telecomunicații, 650 Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. Comisia Comunităților Europene DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels. (1) JO L 109, 26. 4. 1983, p. 8


title: Decyzja Komisji z dnia 9 lipca 1997 r. w sprawie wspólnej regulacji technicznej dotyczącej wymogów przyłączeniowych dla interfejsu urządzeń końcowych do podłączania do zgodnych z ONP cyfrowych strukturalnych łącz dzierżawionych o przepływności 2048 kbit/sTekst mający znaczenie dla EOG.

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
technical regulations
telecommunications

formats: html pdf print

text: 170 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 31997D0521 L 215/44 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 13/t. 19 7. 8. 1997 DECYZJA KOMISJI z dnia 9 lipca 1997 r. w sprawie wspólnej regulacji technicznej dotyczącej wymogów przyłączeniowych dla interfejsu urządzeń końcowych do podłączania do zgodnych z ONP cyfrowych strukturalnych łącz dzierżawionych o przepływności 2048 kbit/s (Tekst mający znaczenie dla EOG) (97/521/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 91/263/EWG z dnia 29 kwiet- nia 1991 r. w sprawie zbliżenia ustawodawstw Państw Człon- kowskich odnoszących się do końcowych urządzeń telekomu- nikacyjnych, w tym wzajemnego uznawania ich zgodności (1), zmienioną dyrektywą 93/68/EWG (2), w szczególności jej art. 6 ust. 2 tiret drugie, a także mając na uwadze, co następuje: Komisja przyjęła środek określający typ urządzeń końcowych, dla których jest wymagana wspólna regulacja techniczna, jak również związane z nią oświadczenie w sprawie zakresu; powinno się przyjąć odpowiednie zharmonizowane normy lub ich części, wdrażające zasadnicze wymogi, które mają zostać przekształcone we wspólną regulację techniczną; wspólna regulacja techniczna przyjęta w niniejszej decyzji jest zgodna z opinią ACTE, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Niniejszą decyzję stosuje się do urządzeń końcowych 1. przeznaczonych do przyłączania do punktu zakończenia pu- blicznej sieci telekomunikacyjnej o zgodnych z ONP cyfrowych strukturalnych łączach dzierżawionych o przepływności 2048 kbit/s, wykorzystujących interfejsy 120 ohm, wchodzących w zakres zharmonizowanej normy określonej w art. 2 ust. 1. Niniejszą decyzję stosuje się również do urządzeń końcowych przeznaczonych do przyłączania do interfejsów powyżej okreś- lonego typu, gdy przepustowość dzielona jest na jeden lub więcej kanałów o przepływności 64 kbit/s, prowadzących do tego samego lub do innych punktów docelowych. Niniejsza decyzja ustanawia wspólną regulację techniczną 2. obejmującą ogólne wymagania przyłączeniowe, dotyczące urzą- dzeń końcowych określonych w ust. 1. Artykuł 2 1. Wspólna regulacja techniczna obejmuje zharmonizowaną normę opracowaną przez właściwy organ normalizacyjny i wdrażającą w odpowiednim zakresie zasadnicze wymogi okreś- lone w art. 4 lit. c), d) i f) dyrektywy 91/263/EWG. Odniesie- nie do normy przedstawione jest w Załączniku. Urządzenia końcowe objęte niniejszą decyzją są zgodne 2. ze wspólną regulacją techniczną określoną w ust. 1, spełniają zasadnicze wymogi określone w art. 4 lit. a) i b) dyrektywy 91/263/EWG oraz spełniają wymagania wszystkich pozostałych mających zastosowanie dyrektyw, w szczególności dyrektyw Rady 73/23/EWG (3) i 89/336/EWG (4). Artykuł 3 Jednostki notyfikowane wyznaczone do realizacji procedur określonych w art. 9 dyrektywy 91/263/EWG w odniesieniu do urządzeń końcowych objętych art. 1 ust. 1 niniejszej decyzji stosują lub zapewniają stosowanie zharmonizowanej normy określonej w art. 2 ust. 1 najpóźniej w terminie roku od daty notyfikacji niniejszej decyzji. Artykuł 4 Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 9 lipca 1997 r. W imieniu Komisji Martin BANGEMANN Członek Komisji (1) Dz. U. L 128 z 23. 5. 1991, str. 1. (2) Dz. U. L 220 z 31. 8. 1993, str. 1. (3) Dz. U. L 77 z 26. 3. 1973, str. 29. (4) Dz. U. L 139 z 23. 5. 1989, str. 19. 13/t. 19 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 171 ZAŁĄCZNIK Odniesienie do mającej zastosowanie zharmonizowanej normy Zharmonizowaną normą określoną w art. 2 niniejszej decyzji jest: Business TeleCommunications (BTC) cyfrowe strukturalne łącza dzierżawione (D2048 S) o przepływności 2048 kbit/s Wymagania przyłączeniowe dotyczące interfejsu urządzeń końcowych ETSI Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych Sekretariat ETSI TBR 13 — styczeń 1996 r. (oprócz przedmowy) Dodatkowe informacje Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych jest organem uznanym zgodnie z dyrektywą Rady 83/189/EWG (1). Zharmonizowana norma określona wyżej została opracowana na podstawie upoważnienia wydanego zgodnie z odpowiednimi procedurami dyrektywy 83/189/EWG. Pełny tekst normy zharmonizowanej, do której odniesienie nastąpiło powyżej można otrzymać od: Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych 650, Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Komisja Wspólnot Europejskich, DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruksela (1) Dz. U. L 109 z 26. 4. 1983, str. 8


title: 97/522/CE: Décision de la Commission du 9 juillet 1997 portant réglementation technique commune concernant les exigences de raccordement applicables à l'interface des équipements terminaux pour la connexion aux lignes louées numériques ONP à 64 kbit/s sans restriction (amendement 1) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

text: L_1997215FR. 01004601. xml 7. 8. 1997    FR Journal officiel de l'Union européenne L 215/46 DÉCISION DE LA COMMISSION du 9 juillet 1997 portant réglementation technique commune concernant les exigences de raccordement applicables à l'interface des équipements terminaux pour la connexion aux lignes louées numériques ONP à 64 kbit/s sans restriction (amendement 1) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (97/522/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 91/263/CEE du Conseil, du 29 avril 1991, concernant le rapprochement des législations des États membres relatives aux équipements terminaux de télécommunications, incluant la reconnaissance mutuelle de leur conformité (1), modifiée par la directive 93/68/CEE (2), et notamment son article 6 paragraphe 2 deuxième tiret, considérant que la Commission a adopté la mesure identifiant le type d'équipements terminaux pour lequel la présente réglementation technique commune est nécessaire ainsi que la déclaration afférente sur la portée de cette réglementation; considérant qu'il importe d'adopter les normes harmonisées correspondantes, ou une partie de ces normes, mettant en œuvre les exigences essentielles à transposer en réglementations techniques communes; considérant qu'il est nécessaire, pour maintenir l'accès aux marchés pour les fabricants, de prévoir des dispositions transitoires concernant les équipements agréés selon les dispositions de la décision 94/821/CE de la Commission (3); considérant qu'il y a lieu d'abroger la décision 94/821/CE à la fin de la période de transition; considérant que la réglementation technique commune prévue dans la présente décision est conforme à l'avis du comité d'approbation des équipements de télécommunications (ACTE), A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier 1. La présente décision s'applique aux équipements terminaux de données destinés à être connectés au point de terminaison du réseau public de télécommunications des lignes louées numériques à 64 kbit/s sans restriction relevant des principes de la fourniture d'un réseau ouvert (ONP), avec intégrité de la suite des octets, utilisant des interfaces de 120 ohms, et relevant de la norme harmonisée définie à l'article 2 paragraphe 1. 2. La présente décision établit une réglementation technique commune couvrant les exigences générales de raccordement applicables aux équipements terminaux visés au paragraphe 1. Article 2 1. La réglementation technique commune inclut la norme harmonisée qui a été élaborée par l'organisme de normalisation compétent pour mettre en oeuvre, dans la mesure du possible, les exigences essentielles visées à l'article 4 points c), d) et f) de la directive 91/263/CEE. La référence à cette norme figure à l'annexe. 2. Les équipements terminaux qui relèvent de la présente décision sont conformes à la réglementation technique commune visée au paragraphe 1, satisfont aux exigences essentielles visées à l'article 4 points a) et b) de la directive 91/263/CEE et satisfont aux exigences des autres directives applicables, notamment les directives 73/23/CEE (4) et 89/336/CEE (5) du Conseil. Article 3 Les organismes notifiés désignés pour mener à bien les procédures visées à l'article 9 de la directive 91/263/CEE utilisent ou garantissent l'utilisation, en ce qui concerne les équipements terminaux couverts par l'article 1er paragraphe 1 de la présente décision, de la norme harmonisée visée à l'article 2 paragraphe 1, un an au plus tard après la notification de la présente décision. Article 4 1. La décision 94/821/CE est abrogée un an après notification de la présente décision. 2. Les équipements terminaux, agréés conformément à la décision 94/821/CE, peuvent continuer à être mis sur le marché et mis en service, à condition que cet agrément n'ait pas été accordé plus d'un an après la notification de la présente décision. Article 5 Les États membres sont destinataires de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 9 juillet 1997. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission (1)  JO no L 128 du 23. 5. 1991, p. 1. (2)  JO no L 220 du 31. 8. 1993, p. 1. (3)  JO no L 339 du 29. 12. 1994, p. 81. (4)  JO no L 77 du 26. 3. 1973, p. 29. (5)  JO no L 139 du 23. 5. 1989, p. 19. ANNEXE Référence à la norme harmonisée applicable La norme harmonisée visée à l'article 2 de la présente décision est la suivante: Business TeleCommunications (BTC) 64 kbit/s digital unrestricted leased line (D64 U) Attachment requirements for terminal equipment interface IENT (ETSI) Institut européen des normes de télécommunications Secrétariat TBR 14 — avril 1994, modifiée par TBR014/A1 — janvier 1996 (sauf l'introduction) Renseignements complémentaires L'Institut européen des normes de télécommunications est reconnu aux termes de la directive 83/189/CEE du Conseil (1). La norme harmonisée visée ci-dessus a été élaborée en vertu d'un mandat délivré conformément aux procédures applicables en la matière de la directive 83/189/CEE du Conseil. Le texte intégral de la norme harmonisée mentionnée ci-dessus peut être obtenu aux adresses suivantes: Institut européen des normes de télécommunications 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Commission des Communautés européennes DG XIII/A/2 — (BU 31, 1/7) Rue de la Loi 200 B-1049 Bruxelles (1)  JO no L 109 du 26. 4. 1983, p. 8