title: Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om samarbetet med medelhavspartnerna (1995)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •fr -ft- -it «• Bryssel den 18. 07. 1997 KOM(97) 371 slutlig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA PARLAMENTET OM SAMARBETET MED MEDELHAVSPARTNERNA 1995 EUROPA-MEDELHAVSPARTNERSKAPET 1 1995 innebar en vändpunkt för förbindelserna mellan Europeiska unionen och dess Medelhavspartner1. Efter det att trojkan ett antal gånger besökt partnerländerna i Medelhavsområdet för diskussioner nådde Europeiska rådet i Cannes den 26-27 juni 1995 enighet om unionens ståndpunkt inför konferensen och om det finansiella samarbete som är nödvändigt för att genomföra partnerskapet. Europeiska rådet enades om att 4 685 miljoner ecu från gemenskapens budget skulle gå till unionens finansiella samarbete med partnerna under perioden 1995-1999, vilket skulle kompletteras med bistånd i form av ökade lån från Europeiska investeringsbanken. Unionen fortsatte arbetet på gmndval av kommissionens meddelande av den 19 oktober 1994 ("Stärkande av Europeiska unionens politik i Medelhavsområdet: upprättande av ett Europa-Medelhavspartnerskap")2, och inför Europa- Medelhavskonferensen inrättades Europa- Medelhavspartnerskapet, som omfattar följande delar: i Barcelona. Vid Barcelonakonferensen förberedde intensivt sig - En multilateral process, som skall genomföras genom de olika insatser som tas upp i arbetsprogrammet från Barcelona. - En bilateral process, som skall genomföras i första hand genom de Europa- Medelhavsavtal om associering om vilka förhandlingar pågår med partnerna samt genom bilateralt finansiellt bistånd från unionen till var och en av partnerna. Barcelonaprocessen 2 Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona ägde rum den 27-28 november under ledning av det spanska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd. Vid konferensen deltog utrikesministrarna från EU: s femton medlemsstater och kommissionens vice ordförande Manuel Marin, tolv Medelhavspartnerna utanför EU. Europaparlamentets ordförande deltog också. tillsammans med utrikesministrarna från de Konferensen enades om en Barcelonaförklaring och ett arbetsprogram med tre huvudämnen: - Ett politiskt och säkerhetsmässigt partnerskap som syftar till att skapa ett område med fred och stabilitet i regionen. - Ett ekonomiskt och finansiellt partnerskap grundat på ett gradvist upprättande av ett frihandelsområde, tillsammans med avsevärt ökat ekonomiskt och finansiellt bistånd från unionen till dess partner. Algeriet, Cypern, Egypten, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, den palestinska myndigheten, Israel, Syrien, Tunisien och Turkiet 2 KOM(94)427 av den 19 oktober 1994. 2- - Ett socialt, kulturellt och mänskligt partnerskap som syftar till att öka utbytet och den ömsesidiga förståelsen, särskilt genom ett ökat deltagande från det civila samhället. 3 Inom ramen för det politiska och säkerhetsmässiga. , partnerskapet enades deltagarna om vissa grundläggande principer som de förbinder sig att följa, och de inrättade en politisk dialog på hög tjänstemannanivå. De var överens om möjligheten att upprätta en Europa-Medelhavspakt i syfte att skapa ett område med fred och stabilitet i Medelhavsområdet. Vad beträffar det ekonomiska och finansiella partnerskapet fastställde deltagarna 4. år 2010 som mål för det gradvisa upprättandet av ett frihandelsområde som skall omfatta större delen av handeln i överensstämmelse med förpliktelserna inom WTO. De enades om prioriteringarna för det ekonomiska samarbetet inom ett stort antal sektorer, och de noterade den kraftigt ökade omfattningen av det finansiella biståndet från unionen till dess partner och ramarna för beviljande av detta bistånd. I detta sammanhang bör det noteras att följande tre prioriterade områden för insatser nämns i kommissionens meddelande av den 8 mars 19953 om stärkande av Europeiska unionens politik i Medelhavsområdet och förslag till genomförande av ett Europa-Medelhavspartnerskap: - Bistånd till ekonomisk omvandling - Bistånd som syftar till att åstadkomma en bättre socio-ekonomisk jämvikt. - Stöd till regional integration. 5. Vad beträffar det sociala, kulturella och mänskliga partnerskapet betonade deltagarna värdet av kontakter och utbyten för att främja ömsesidig förståelse och erkände det civila samhällets viktiga roll i samband med denna process. Vid Barcelonakonferensen 6. inrättades på hög tjänstemannanivå en "Europa- Medelhavskommitté för Barcelonaprocessen" bestående av företrädare för EU: s trojka och de tolv partnerna utanför EU, vilka skall mötas regelbundet för att förbereda nästkommande utrikesministermöte samt granska och utvärdera uppföljningen av Barcelonaprocessen. Det överenskoms att uppföljningsarbetet efter de olika mötena skulle utföras av kommissionen Eu ropa-Medelhavsavtal om associering 7 Avtalen innehåller bestämmelser om en politisk dialog, ett gradvist införande av fri handel och ett antal kompletterande ekonomiska bestämmelser, ett brett ekonomiskt, socialt och kulturellt samarbete samt inrättande av institutioner som skall förvalta avtalen. Kommissionen fortsatte förhandlingarna med ett antal partner, vilket ledde till att avtal med Tunisien och Israel undertecknades (i juli respektive november) och att förhandlingarna med Marocko avslutades (i november). Kommissionen gick vidare i förhandlingsprocessen med Egypten, Jordanien och Libanon, och det förberedande arbetet fortsatte med de andra partnerna. Förhandlingarna om en tullunion med Turkiet avslutades framgångsrikt, medan Cypern och Malta fortfarande omfattades av strategin inför KOM(95)72 av den 8 mars 1995. 3 anslutningen Processen med upprättandet av ett frihandelsområde Medelhavsområdet gick sålunda väsentligt framåt under 1995 för Europa- Finansiellt samarbete 8. Denna rapport innehåller en allmän bedömning av de framsteg som gjordes under 1995 vad gäller genomförandet av samarbetet, särskilt genomförandet av det fjärde finansprotokollet, som upprättats mellan gemenskapen och Medelhavspartnerna för perioden 1992-1996 Dessutom rapporten uppgifter om Europeiska investeringsbankens utlåningsverksamhet under 1995, både inom ramen för de bilaterala protokollen och totalt sett innehåller 9. Under 1995 lade kommissionen fram förslag till ett nytt samarbetsprogram, MED A-programmet, för perioden efter 1996. Den 8 juni 1995 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om fastställande av målsättningar och förvaltningsbestämmelser för detta nya program. Liksom i Phare- och Tacis-programmen, som riktar sig till Östeuropa och Oberoende staters samvälde, förutses i det föreslagna MED A-programmet ett stort antal samarbetsområden som omfattar mer än enbart utvecklingssamarbete. 10. Syftet med kommissionens förslag var att bygga vidare på de erfarenheter som gjorts vid genomförandet av de fyra finansprotokollen under perioden 1978-1995. Genom protokollen fick varje mottagarland ett förutbestämt finansiellt anslag för en femårsperiod. Detta gav ramarna för planläggningen, men det gavs inga incitament till ett effektivt genomförande av de överenskomna programmen. Kommissionen föreslog därför att planläggningen inom MEDA skulle följa ett rullande treårsprogram och grunda sig på vägledande belopp. Tilldelningen av medel skulle sedan kunna ändras med hänsyn till kapaciteten att ta emot stöd och andra faktorer 11. Före inrättandet av det kompletta M ED A-programmet tilldelades budgetposten för MEDA 172 miljoner ecu 1995, för fördjupning av det decentraliserade och regionala socio-ekonomiska samarbete som ägde rum med Medelhavspartnerna utanför protokollets ramar. Målsättningarna var att komplettera de ekonomiska reformerna, stödja det civila samhällets utveckling, främja samarbete inom ramen för fredsprocessen i Mellanöstern och dialogen mellan Europa och arabländerna samt skydda miljön. <f I. BILATERALT SAMARBETE4 ALGERIET 1. Politisk och ekonomisk utveckling Året 1995 kännetecknades av en betydelsefull politisk utveckling. Dels misslyckades de insatser som gjordes av bl. a. Communauté de St. Egide, som genom sin Romplattform försökte nå en fredlig lösning pä konflikten mellan de islamiska extremisterna och regeringsmakten. Dels omvaldes i november 1995 president Lamine Zeroual i första valomgången med 61 % av rösterna varvid valdeltagandet uppgick till 70% trots de största oppositionspartiernas bojkott av valet och hoten frän de islamiska extremisterna. Trots de stora framsteg som gjorts mot en makroekonomisk stabilisering, är den ekonomiska och sociala situationen fortfarande svär. Den algeriska ekonomins sårbarhet inför yttre faktorer, t. ex. prisfallet pä råolja och dollarkursen, ledde till att utlandsskulden ökade till 32 miljarder USD 1995. På grund av denna sårbarhet måste Algeriets skuld till Parisklubben och Londonklubben läggas om efter det att Bretton-Woods-institutionerna inom samtliga sektorer av godkänt stödprogrammen. De strukturella reformerna ekonomin, som syftade till att skapa en ekonomi baserad på marknadsprinciper, har bromsats av det våldsamma klimat som rått i landet. Kommissionen höll en tredje omgång förberedande samtal med den algeriska regeringen i syfte att inleda förhandlingar om ett Europa-Medelhavsavtal om associering. Vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 uppmanades sedan kommissionen att lägga fram ett utkast till förhandlingsdirektiv för att ett sådant avtal skulle kunna slutas. 2. Finansiellt och tekniskt samarbete Genom de fyra finansprotokollen (1978-1996) och det övergripande samarbetet inom ramen för den nya Medelhavspolitiken hade budgetmedel på 269 miljoner ecu ställts till Algeriets förfogande. Vid utgången av 1995 hade åtaganden gjorts för sammanlagt 80 % (74 % vad beträffar det fjärde protokollet), medan utbetalningarna endast uppgick till 48 %. Alla åtgärder försenades kraftigt, framför allt på grund av att den säkerhetsmässiga situationen landet och att kommissionens delegation i Alger stängdes. Liksom hos övriga långivare skedde under 1995 en grundlig genomgång av samtliga projekt i syfte att avsluta eller omstrukturera många av dem, särskilt de som omfattades av det första eller det andra protokollet, och detta gjorde det möjligt att frigöra ett belopp på omkring 16 miljoner ecu. Inga nya åtaganden gjordes under 1995. försämrades, att de utländska experterna lämnade Huvudsakligen på grund av att dinaren sjönk i värde avslutades tre kontrakt inom ramen för det tredje protokollet och de fastställda beloppen annullerades delvis, varvid 66 miljoner ecu blev tillgängliga för framtida åtgärder. Det fjärde finansprotokollet med Turkiet, som beslutades 1980, var blockerat under 1995. -5 De sammanlagda länen frän EIB:s egna medel till Algeriet uppgick till 640 miljoner ecu. Pä grund av den svära situationen i Algeriet har El B ännu inte anslagit det fjärde linansprotokollets riskkapital ( 18 miljoner ecu). Den ekonomiska liberaliseringsprocess som pågår har orsakat förseningar vad gäller genomförandet av det finansiella och tekniska samarbetet, eftersom detta krävde anpassning och omorientering av de viktigaste gemenskapsprogrammen, som utarbetades under en tid då staten kontrollerade större delen av den moderna ekonomin (t. ex. med hjälp av importtillstånd). Genomförandet av de viktigaste programmen har följaktligen gått sakta framåt under 1995. CYPERN 1. Politisk och ekonomisk utveckling Den strukturerade dialogen med Cypern inom ramen för strategin infor anslutningen har ägt rum i enlighet med de bestämmelser som antogs vid associeringsrädets möte den 12 juni 1995. Detta har gjort det möjligt att hälla möten mellan stats- och regeringscheferna i samband med Europeiska rådets toppmöten i Cannes och i Madrid, samt mellan utrikes-, justititie-, transport-, miljö-, finans- och kulturministrarna och ministrar på andra områden som omfattas av anslutningen. Vad beträffar den politiska situationen på Cypern har parlamentsval hållits, varvid högerpartiet DISY vann (35 %) och behöll 20 platser i kongressen (av totalt 56 platser). Det kommunistiska partiet AKEL vann mark och fick 33 % av rösterna och 19 platser. Den regerande koalitionen behöll emellertid sin ställning, tack vare de 10 platser som DIKO, den andra koalitionsmedlemmen, vann. Detta val är betydelsefullt med tanke på presidentvalet som äger rum 1998. Pä det ekonomiska området fortsatte de påbörjade reformerna i syfte att harmonisera Cyperns ekonomiska system med gemenskapens genom en liberalisering av utrikeshandeln. 2. Finansiellt samarbete Åtaganden har gjorts för samtliga budgetmedel inom ramen för de första två protokollen (26 miljoner ecu), och dessa har betalats ut till 96 %. Vid utgången av 1995 hade åtaganden gjorts för 97 % av det tredje protokollets budgetmedel, varav 76 % hade betalats ut. Totalt uppgår budgetmedlen till 18 miljoner ecu, och de nya åtagandena för 1995 uppgår till 5 miljoner ecu. Det fjärde finansprotokollet (1996-1999) undertecknades i oktober 1995. av del Genomförandet pä ett tillfredsställande sätt under 1995. Vissa förbättringar av de administrativa förfarandena gjordes i samråd med de cyprioliska myndigheterna, och därigenom blev del möjligt att genomföra projekten i snabbare takt. finansiella och samarbetet fortskred tekniska Åtaganden gjordes for samtliga EIB:s medel (dvs. 44 miljoner ecu) genom krediter för projekt avseende vattenförsörjning och för projekt inom industrin. Den 31 december 1995 hade 44 % av totalsumman betalats ut. EGYPTEN 1. Ekonomisk och politisk utveckling Under 1995 var den egyptiska regeringens politik fortfarande inriktad på ekonomiska reformer. För första gången sedan Egypten inledde sitt program för ekonomisk anpassning och strukturanpassning var BNP:s tillväxt nästan lika stor (2 %) som befolkningsökningen (2,1 %). Dessutom blev Egypten i juni 1995 fullvärdig medlem i Världshandelsorganisationen ( WTO). På det politiska planet fortsatte regeringens starka engagemang för alla aspekter av fredsprocessen i Mellanöstern, vilket kan ses som ett uttryck för medvetenhet om behovet att bemöta utvecklingen i Medelhavsomrädet och pä hela den internationella scenen. Egyptens regering fortsatte att vara ledande när det gällde att närma parterna till varandra, både vid bilaterala förhandlingar och i de multilaterala arbetsgrupperna. Regeringen spelade ocksä en aktiv roll vid det ekonomiska toppmötet i Amman i början av november, vilket bl. a. ledde till att en regional bank för Mellanöstern och Nordafrika kunde inrättas i Kairo. Det förberedande arbete som utförts av EU och Egyptens regering under 1994 ledde till att formella förhandlingar kunde inledas i Bryssel 1995 i syfte att upprätta ett nytt Europa-Medelhavsavtal om associering mellan EU och Egypten. Under 1995 hölls fyra förhandlingsrundor med ungefär tre månaders mellanrum. Vid utgången av 1995 hade förhandlingarna mellan EU och Egypten lett till att mycket av förarbetet klarats av och att de huvudsakliga meningsskiljaktigheterna kunnat identifieras. Partnerskapet mellan EU och Egypten har i Egypten kallats det viktigaste enskilda strategiska initiativ som landet tagit under det senaste årtiondet. Förutom de ekonomiska följderna och den stora mängd sociala, kulturella och vetenskapliga förbindelser som det nya Medelhavsavlalet kommer att innebära är partnerskapets hela politiska dimension en väsentlig faktor för Egypten. 2. Finansiellt och tekniskt samarbete EG ger sitt fulla stöd till den egyptiska regeringens insatser för att åstadkomma ekonomiska reformer och strukturanpassning. Åtaganden har gjorts för sammanlagt 80 miljoner ecu (dvs. 39 %) av det fjärde protokollets medel för följande program: program för reformering av statliga företag och privatisering (43 miljoner ecu), program för utveckling av den privata sektorn (25 miljoner ecu) och program för reformering av banksektorn (11,7 miljoner ecu). Inom ramen för det nu gällande fjärde finansprotokollet har 95 miljoner ecu tilldelats jordbruket och relaterade sektorer: det regionala programmet för Nildalen (5 miljoner ecu), programmet för veterinära tjänster (20 miljoner ecu) och programmet för utveckling av jordbrukssektorn (75 miljoner ecu). Dessutom godkände EU:s medlemsstater i november 1995 finansieringen av ett projekt för utveckling av jordbruket i Bustan (15 miljoner ecu). Vad betr. äffar EIB:s utläningsverksamhel gick sammanlagt 296 miljoner ecu till tre olika åtgärder, varav 220 miljoner ecu utgjorde stöd till ett privat egyptisk-israeliskt samriskföretag inom oljeraffineringssektorn. Åtagandena inom ramen för det fjärde protokollet (310 miljoner ecu) uppgick vid utgången av 1995 till nästan 80 %, varav den största delen gällde industrin och det resterande beloppet sektorerna för energi och små- och medelstora företag. Åtagandena för protokollets riskkapital (16 miljoner ecu) uppgick till 68 %. Vid sidan om finansprotokollen har EG och Egypten enats om att använda de motpartsmedel som genererats av det särskilda programmet för nödimport (krisen vid Persiska viken) för att stödja program för ekonomisk anpassning: socialfonden för utveckling (776 miljoner egyptiska pund) och finansieringsprogrammet för den privata sektorn (330 miljoner egyptiska pund). Food aid counterpart fund (FACT): under 1995 genomfördes 48 FACF-projekt, inbegripet ett bidrag till den lokala kostnaden för åtta projekt inom ramen för protokollen. Den gemensamma ledningskommittén för Egypten och EG möttes tre gånger under 1995 och godkände 24 ansökningar om finansiering för ett sammanlagt belopp på 39 885 899 egyptiska pund. Under 1995 har väsentliga framsteg gjorts inom programmet för samarbete med Egypten. Kreditarrangemangen för jordbrukssektorn fungerar väl och omfattar nästan alla kategorier av jordbrukare i hela Egypten, Ett antal andra jordbruksprojekt, projektet för behandling av avloppsvatten i Helwan (vars kostnad uppgick till omkring 100 miljoner ecu), naturparksprojekten i Sinai och projekten på området för ekonomiskt samarbete slutfördes inom utsatt tid med tillfredsställande resultat. Under 1995 uttömdes nästan samtliga medel inom ramen för det fjärde protokollet, och genomförandet av MEDA inleddes med ett åtagande pä 2,9 miljoner ecu för miljöskydd. I juli 1995 besöktes Egypten av en planeringsdelegation som skulle besluta om prioriteringarna för samarbetet under 1996-1998. Det är ibland svårt att mäta biståndets verkliga effekt. Det har tidigare inträffat att genomförandet försenats. De organ som ansvarat för genomförandet har inte alltid varit engagerade, och ibland har kontrollen försvårats på grund av bristfällig förvaltning. Det har även varit svårt att fastställa nya projekt inom traditionella verksamhetsområden. Till följd av de nya utmaningar och möjligheter som M ED A-programmet innebär är det i högsta grad väsentligt att ytterligare förbättra resultatet vad gäller genomförandet av EG- linansierade stödprogram i Egypten. Det nya avtalet bör syfta till att främja en mer interaktiv samarbetsform, så att EG får möjlighet att ge stöd till sektorer där det finns tydliga reformtendenser. USA och Bretton Woods-institutionerna gav ett betydande stöd under 1995 på områdena för utveckling av den privata sektorn, utbildning, hälsa och yrkesutbildning. Dessa områden anses allmänt som nyckelområden för Egyptens framtida utveckling. JORDANIEN 1. Ekonomisk och politisk utveckling Efter undertecknandet av fredsfördraget med Israel den 26 oktober 1994 bekräftade Jordanien sitt engagemang för fredsprocessen genom att underteckna ett antal olika samarbetsavtal med Israel (bl. a. avtal om handel och transport). Jordanien inledde förhandlingar om ett associeringsavtal med EU i juli 1995 och har visat sin avsikt att till fullo delta i det Europa-Medelhavspartnerskap som inleddes i Barcelona. Efter det ekonomiska toppmötet i Amman (oktober 1995), som var det första regionala toppmöte vid vilket ekonomiska frågor gällande hela regionen diskuterades, lanserade Jordanien ett omfattande reformprogram som syftade till att öppna och libéralisera ekonomin genom att avskaffa hinder för handel och utländska investeringar. Avsikten med detta program är att bygga vidare på de framsteg som nåtts inom de program som 1989 förhandlades fram med Bretton Woods-institutionerna. 2. Finansiellt och tekniskt samarbete Strukturanpassningsstöd (jfr. II. Strukturanpassning): till Jordaniens makroekonomiska politik var Stöd fortfarande den viktigaste prioriteringen, i enlighet med bestämmelserna i det fjärde protokollet. Ett bidrag på 20 miljoner ecu anslogs som strukturanpassningsstöd och utbetalades under 1995. Åtgärder för utveckling av den privata sektorn kompletterar strukturanpassningsstödet och syftar till att bidra till den ekonomiska omvandlingen. Utvecklingen av den privata sektorn främjades på ett antal olika sätt, t. ex. genom inrättandet av ett Euroinfocenter, programmet Europeiska gemenskapens investeringspartner (ECIP) och utarbetandet av ett "Med-Partenariat" för grundande av samriskföretag. Stöd till fredsprocessen (jfr. III. Regionalt samarbete): Jordanien tillhör de viktigaste mottagarna av detta stöd (11,3 miljoner ecu 1995), som infrastrukturprojekt. Jordanien utgörs av storskaliga undersökningar av regionala omfattas i hög grad av de flesta av dessa undersökningar (gemensamma israelisk jordanska vattenprojekt, transportundersökning, regional utveckling i Aqabaviken). Genomförandet av det finansiella och tekniska samarbetet med EG tycks allmänt sett vara mycket tillfredsställande: * Vid utgången av 1994 hade åtaganden gjorts för 90 % av medlen inom ramen för det fjärde protokollet, vilket visar att Jordanien har god kapacitet att ta emot stöd. * Under 1992-1995 gjordes åtaganden för 100 miljoner ecu (15 miljoner ecu från det bilaterala protokollet och 85 miljoner ecu från det särskilda programmet för strukturanpassning), som också betalats ut. Denna typ av stöd har bidragit till att Jordanien kunnat uppfylla målen i sitt strukturanpassningsprogram, som genomförts med stöd av IMF och Världsbanken. - Vissa svårigheter har uppstått vid genomförandet av enskilda projekt: * Den övergripande förvaltningen tycks fungera bättre än de statliga myndigheternas förvaltning på sektorsnivä i Jordanien. * Förseningar uppstår ofta pä grund av den lokala förvaltningens ineffektivitet och alltför omfattande centralisering samt på grund av EG:s invecklade förfaranden. Vad beträffar EIB:s uti anings verksamhet ökade åtagandena inom ramen för det fjärde protokollet till ca 90 % vid utgången av 1995 till följd av projekt inom vatten-, transport-, telekommunikations- och industrisektorerna. Under 1995 inleddes nya projekt för 38 miljoner ecu, inbegripet 13 miljoner ecu för övergripande projekt inom sektorerna för vatten/avloppsvatten och transport. Under 1995 skedde övergången från det fjärde protokollets medel till budgetposten för MEDA. Det första program som godkändes under budgetposten för MEDA var i september 1995 ett program för utveckling av den privata sektorn (7 miljoner ecu). Detta program omfattar ett servicecenter för näringslivet, som skall inrättas i Amman och vars huvudsakliga uppgift kommer att vara att tillhandahålla tjänster pä hög nivå till lokala företag. I juli 1995 besöktes Jordanien av en planeringsdelegation som skulle fatta beslut om proriteringarna för samarbetet under perioden 1996-1998. Bretton Woods-institutionerna, Japan och USA gav ett betydande betalningsbalansstöd under 1995, i form av antingen lån eller (som i USA:s fall) efterskänkning av fordringar. Intresset hos biståndsgivarna är stort inom vattensektorn, där det kan bli aktuellt med projekt som hänger samman med fördraget mellan Israel och Jordanien. LIBANON 1. Politisk och ekonomisk utveckling Under 1995 fortsatte Libanon sin utveckling mot inre stabilisering, och den politiska kontinuiteten säkrades av premiärminister Hariri medan landet i viss mån fortsatte att bekräfta sin självständighet. Eftersom Libanon inom ramen för fredsprocessen alltid beaktas i sista hand strävar landet efter att upprätta förbindelser som kan bidra till en bekräftelse av dess identitet, t. ex. med Europeiska unionen. Förbindelserna med Europeiska unionen präglas av de förhandlingar om ett Europa-Medelhavsavtal om associering som inletts. Vid samarbctsrådets möte i mars 1995 gav de libanesiska myndigheterna uttryck för sin vilja att inleda förhandlingar om ett nytt avtal med EU. Förberedande samtal ägde rum i april 1995 och en första förhandlingsrunda i november samma år. - 10 På det ekonomiska området har del uppsving som inleddes 1991 gett mycket positiva resultat; bland annat har det libanesiska pundet stabiliserats allt mer sedan 1993. Vid utgången av 1995 var kursen 1 610 pund för 1 USD. Vid samma tid låg inflationen på omkring 13,5 % (mot 16 % 1994). Återuppbyggnadsprogrammet fortskrider pä ett tillfredsställande sätt. Gåvobistånd och lån från utlandet uppgår landet skuldsätter sig. Utlandsskulden uppgår till 20 % av BNP. Vissa framsteg har gjorts vad gäller de administrativa strukturerna, reformerna avseende återuppbyggnad av de statliga domstolarna och de rättsliga instanserna. Dessa är dock fortfarande svaga. till 1 500 miljoner USD. Men 2. Finansiellt och tekniskt samarbete Under 1995 gjordes åtaganden för 7 9% av det fjärde medel, medan de tre första protokollens medel uttömts fullständigt. finansprotokollets budgeterade Projekten för värdering av skador och för tekniskt bistånd inom programmet för återuppbyggnad avslutades 1995 efter det att förvaltningen av det nationella programmet för återuppbyggnad inom de viktigaste sektorerna säkerställts. De övriga långivarna ser detta projekt som en garanti för att deras eget stöd skall få avsedd effekt. Under 1995 enades kommissionen och de libanesiska myndigheterna om prioriteringar för sitt samarbete: följande a) Förstärkning av statsförvaltningen inom ramen för det nationella programmet för administrativa reformer. b) Förbättring av den rättsliga ramen för den privata sektorn. Sedan utgången av 1995 har projekt med denna inriktning utarbetats i väntan på att MEDA-förordningen skall godkännas. Under 1995 beviljade El B nya län för 73 miljoner ecu och gjorde åtaganden för det tredje och det fjärde protokollets hela riskkapital (3 miljoner ecu) samt för en stor del av medlen för "extraordinärt stöd" (50 miljoner ecu) och av fjärde protokollets medel. Åtgärderna inom ramen för de tvä sistnämnda finansieringskällorna har gällt sektorerna för de för vatten/avloppsvatten och övergripande åtgärderna ett projekt till förmån för lufttrafiksektorn (10 miljoner ecu). transport. El B inledde ocksä ramen inom Den största svårigheten i samband med de pågående projekten hänger samman med de libanesiska strukturernas administratriva svaghet. Framtida projekt syftar till att förbättra förvaltningen. Det största ekonomiska problemet är fortfarande statsskuldens ökning. långivarnas bidrag koncentrerades De övriga för återuppbyggnad. Vid utgången av 1995 uppgick den utländska finansieringen till 2 729 miljoner USD. till det nationella programmet Den främsta långivaren var Europeiska unionen och dess medlemsstater ( 4 0% eller 1 094 miljoner USD), följda av arabfonderna ( 3 6% eller 971 miljoner USD) och Världsbanken (16 % eller 440 miljoner USD). Elektricitetssektorn fick 967 miljoner USD, vattensektorn 252 miljoner USD och flygtrafiksektorn 194 miljoner USD i stöd. MALTA 1. Politisk och ekonomisk utveckling Den strukturerade dialogen med Malta inom ramen för strategin inför anslutningen har ägt rum i enlighet med de bestämmelser som antogs vid associeringsrädets möte den 12 juni 1995. Detta har gjort det möjligt alt hälla möten mellan stats- och regeringscheferna i samband med Europeiska rådets toppmöte i Cannes (juni) samt mellan utrikesministrarna (november) och transportministrarna (december). Den politiska situationen på Malta kännetecknas fortfarande av en tydlig uppdelning i två block, ett nationalististiskt parti med en knapp majoritet för anslutningen och ett arbetarparti som är tveksamt till anslutningen och förespråkar upprättande av en frihandelszon med Europeiska unionen, kompletterad med samarbetsavtal inom olika sektorer. Vad beträffar ekonomin har Maltas regering gått vidare med de reformer som inleddes i syfte att åstadkomma en harmonisering av Maltas ekonomiska system med gemenskapens och en liberalisering av utrikeshandeln. Ett system för mervärdesskatt har införts. 2. Finansiellt samarbete Åtaganden har gjorts för samtliga medel inom ramen för de tre finansprotokoll (1979— 1993) som Malta har omfattats av (93,5 miljoner ecu). Budgetmedlen (38,5 miljoner ecu) har betalats ut till 64 % och EIB:s medel till 92 % (åtaganden har gjorts för hela beloppet på 55 miljoner ecu). Budgetmedlen har framför allt gått till infrastruktur, utbildningsinsatser och främjande av lokal ekonomisk verksamhet, särskilt inom turistsektorn. EIB:s egna medel har främst gått till infrastruktur (40 %) och telekommunikation (20 %) samt till miljö- och dricksvattenproj ekt. Det fjärde finansprotokollet med Malta (1995-1998) undertecknades i oktober 1995. Inga åtaganden gjordes under 1995. MAROCKO 1. Politisk och ekonomisk utveckling inga större politiska framsteg Under 1995 gjordes i Marocko, och den s. k. "övergångsregeringen" (mitten-höger) är fortfarande vid makten sedan mars 1994. Kungen lät regeringen sitta kvar men tog ett antal initiativ, bl. a. det beslut om att hålla författningsmässiga organisation som folkomröstning tillkännagavs i samband med "revolutionens, kungens och folkets fjärde årsdag". Under i frågan om kungarikets - 12- 1995 beslutade kungen också att offentliggöra en konfidentiell rapport, som godkänts av fem nyckelministrar, om kungarikets tillstånd och de viktigaste målsättningarna för den ekonomiska och sociala strategin pä medellång sikt. Ekonomiskt sett var 1995 ett svårt är. Jordbrukssektorn drabbades av en läng torrperiod vilket på grund av denna sektors betydelse för hela ekonomin medförde att BNP sjönk med 6,5%o. De offentliga finansernas negativa utveckling fortsatte under 1995 med ett underskott pä 5,1 % pä grund av att utgifterna ökade mer än inkomsterna och pä grund av att utgifterna för skulden ökade kraftigt. Utrikesbalanserna i handelsbalansen ökade och inkomsterna frän turismen minskade liksom penningöverföringarna frän marockanska arbetstagare i utlandet. försämrades också: underskottet Marockos förbindelser med Europeiska unionen präglades av att förhandlingar inleddes om nya fiske- och associeringsavtal. Dessa förhandlingar fick till resultat att de båda avtalstexterna paraferades av kommissionen och den marockanska regeringen den 15 november 1995. 2. Tekniskt och finansiellt samarbete Vid utgången av 1995 hade åtaganden gjorts för 94% av gåvobiståndet och 100% av länen från EIB inom ramen för de fyra protokollen. Under 1995 fattades tre finansieringsbeslut inom ramen for det fjärde protokollet. PROGRAMMETS BENÄMNING I BELOPP I BESKRIVNING (MILJONER ECU) Utbildning prioriterade områden inom 6 miljoner ecu Projekt för förbättring och förstärkning av systemet för yrkesutbildning inom sektorerna för turism, textil/läder och mekanik. Dricksvatten på små orter 20 miljoner ecu av Fortsättning dricksvattenförsörjning vattenrening på landsbygden. programmet för och Åtgärder mot erosion vid 5,5 miljoner ecu Program för Sidi-Driss integrerad landsbygds- utveckling omfattande åtgärder i Sidi- Driss-omrädet. 13- Åven om genomförandet av de pågående programmen fortgått i tillfredsställande takt har svårigheter uppstått när nya projekt startats, vilket återspeglas av den låga andelen utbetalningar (26 %) inom ramen för det fjärde protokollet vid utgången av 1995. Dessa svårigheter beror bl. a. på den marockanska förvaltningens långsamma beslutsprocess, och detta är ett problem som flertalet långivare möter. Situationen förbättrades dock mot slutet av 1995. Ett första projekt godkändes 1995 under den nya budgetposten för MEDA för ett belopp på 30 miljoner ecu, och målet för detta projekt är upprättandet av ett rådgivnings- och förvaltnings- och stödcentrum samordningsorgan för de stödinsatser som riktar sig till den privata sektorn. Dessa verksamheter kommer att starta under 1996. (Euro Maroc Entreprise) samt ett företag för Åtaganden har gjorts för samtliga resterande lån ur EIB:s egna medel som förutses i det fjärde protokollet, och den slutgiltiga fördelningen av medlen överensstämmer med den urpsprungliga planläggningen: 41 % till den ekonomiska infrastrukturen och 14%> till industrisektorn. SYRIEN Politisk och ekonomisk utveckling Syriens politiska och ekonomiska system är fortfarande kraftigt centraliserat, reglerat och kontrollerat. Vid mitten av 80-talet inledde regeringen emellertid med bibehållen politisk struktur ett blygsamt program för modernisering och liberalisering som fick till resultat att den privata sektorns utveckling främjades, att viss ekonomisk verksamhet öppnades för privata investeringar, att handelshinder gradvis avskaffades och att en mindre reform av den offentliga sektorn genomfördes. Den privata sektorns reaktion var uppmuntrande, och outnyttjat kapital mobiliserades. Den privata sektorn står nu för 60 % av BNP, 62 % av den sammanlagda exporten och 25 % av landets import. Eftersom Syriens ekonomiska strategi är inriktad på stabilitet utövar regeringen emellertid en sträng kontroll över den ekonomiska förvaltningen, och de reformer som hittills antagits sker i relativt långsam takt. Syrien deltog aktivt i Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona i november 1995, dock utan att fatta något slutgiltigt beslut angående möjligheten att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal. - 14 Tekniskt och finansiellt samarbete Åtaganden har gjorts för samtliga budgetmedel inom de två första protokollen. Hittills har åtaganden kunnat göras för 48 % av medlen inom ramen för det tredje och det fjärde protokollet (79 miljoner ecu), som blockerades av Europaparlamentet och trädde i kraft först i januari 1993 respektive april 1994. År 1995 har framför allt ägnats åt genomförande av följande projekt, som finansieras med medel som hänför sig till det tredje och det fjärde protokollet och för vilka åtaganden gjordes under 1994: - Utveckling av elektricitetssektorn - Stöd till banksektorn - Befolknings- och familjeplaneringsprogram 11 miljoner ecu 4,5 miljoner ecu 2 miljoner ecu Genomförandet av dessa projekt har hittills inte inneburit några större problem. Under 1995 gjordes dessutom åtaganden för 9 miljoner ecu for inrättande av ett näringslivscenter som skall till de syriska företagen. tjänster och rådgivning tillhandahålla År 1995 ägnades dessutom åt att tillsammans med de syriska myndigheterna identifiera de områden där gemenskapsstöd skulle kunna bli aktuellt under perioden 1996-1998, nämligen följande: - Modernisering av de administrativa strukturerna. - Fortsatt stöd till näringslivet. - Utbildning. Pä dessa områden har undersökningar gjorts i syfte att utarbeta samarbetsprojekt som skall finansieras med medel frän MEDA. Åtaganden har gjorts för samtliga lån ur EIB:s egna medel inom ramen för det första och det andra protokollet (98 miljoner ecu). Lånen från EIB inom ramen för det tredje och det fjärde protokollet (225 miljoner ecu) har ännu inte utnyttjats. De skulle framför allt användas för att finansiera förbättringar av eldistributionsnätet, vägarna och telenätet på landsbygden. EIB:s projekt i Syrien under 1995 avbröts tills vidare på grund av Syriens utestående skulder till vissa av bankens medlemsstater. TUNISIEN 1. Politisk och ekonomisk utveckling Tunisiens politiska system kännetecknas av att makten är koncentrerad till presidenten. Pä senare tid har övergängen till demokratisk pluralism och skydd för de grundläggande friheterna gått långsammare. 15 År 1986 inledde Tunisien ett omfattande program för strukturanpassning som syftade till att införa marknadsekonomiska mekanismer och skapa ett gynnsamt klimat för företagen. De resultat av de ekonomiska reformerna som noterades vid utgången av 1995 var på det hela taget tillfredsställande. BNP:s tillväxt var 2,6% 1995. Budgetunderskottet hade minskat från 5,4% 1986 till 4,4% 1995. Inflationen hade dämpats. Exporten av industriprodukter hade ökat med i genomsnitt 8,4 % under perioden 1987-1995. Reformerna av de statliga företagen långsammare takt. fortsatte, medan privatiseringarna skedde i I juli 1995 undertecknade Tunisien Europa-Medelhavsavtalct om associering med Europeiska unionen. 2. Tekniskt och finansiellt samarbete Vad beträffar medlen inom ramen för de fyra finansprotokollen hade vid utgången av 1995 åtaganden gjorts för 96 % av gåvobiståndet och 100 % av lånen från EIB. Med de projekt som anges nedan hade åtaganden vid utgången av 1995 gjorts för 91 % av medlen inom det fjärde finansprotokollet. Genomförandet av de program som finansieras genom finansprotokollen är på det hela taget tillfredsställande. Under 1995 godkände kommissionen följande program för ett sammanlagt belopp på 53 miljoner ecu i form av gåvobistånd och riskkapital: PROGRAMMETS BENÄMNING Bevarande av vatten och mark. Fas II BELOPP (MILJONER ECU) 20,00 Landsbygdsutveckling i Sfax- regionen 5,00 Riskkapitalprojekt 8,00 Strukturanpassning 20,00 BESKRIVNING Syftet är, å ena sidan, att förhindra vattenerosion och utveckla flod-områdena med hjälp av ett ti 11 väga-gångssätt som bygger på deltagande och, å andra sidan, att mobilisera vattenresurser som kan användas till hushållsändamål samt vid jordbruk och boskapsskötel. Projektet syftar till att åstadkomma en utveckling av landsbygden i regionen genom inrättande och förstärkning av de kooperativa sammanslutningar som ansvarar för utnyttjandet av infrastrukturen. Detta projekt, som drivs av EIB, syftar til att stödja den tunisiska industrin i dess ansträngningar för att skaffa nytt kapital och grunda samriskförelag. (se det avsnitt som gäller detta ämne) - 16 Sektorn för landsbygdsutveckling mottog 64 % av gemenskapsmedlen, och resultaten är tillfredsställande. Inom programmet för bevarande av vatten och mark (65 miljoner ecu) nåddes de viktigaste målen, nämligen förstärka grundvatten lagret samt att med deltagande av bönderna inleda jordbruksverksamhet kring vattenreservoarerna. Dessa program bidrar för landsbygdsbefolkningen, att bromsa utflyttningen till kusten och storstadsområdena samt att skapa arbetstillfällen. levnadsvillkoren regnvatten förbättra till att samla och att Stora förseningar drabbade genomförandet av andra program rörande inrättande av tvä centrer för yrkesutbildning och stöd till kvalitetsstyrning. Detta beror både pä de berörda myndigheternas otillräckliga kännedom om gemenskapens förfaranden och på deras tungrodda upphandlingsförfaranden. Denna situation förbättrades mot slutet av 1995 och programmen borde kunna inledas utan problem under 1996. Det första godkända projektet, som genom den nya budgetposten för MEDA finansieras med 20 miljoner ecu, gäller inrättande av programmet "Euro-Tunisie Entreprise". Projektet syftar till att tillhandahålla den privata sektorn i Tunisien en rad tjänster, så att denna skall kunna omstrukturera sig och öka sin konkurrenskraft. Detta program har lösas under 1996. försenats av administrativa skäl, men problemen kommer att Programmet var avsett att inledas i mitten av 1996. Vid utgången av 1995 hade åtaganden gjorts för samtliga EIB:s egna medel (fjärde protokollet), varav 45 % gick till industrin (krediter, upprättande av industriområden) och turistsektorn (krediter) och 55 % gick till den ekonomiska infrastrukturen (mobilisering av vattenresurser samt kommunikationsmedel). Åtaganden gjordes för allt riskkapital, som användes för att med hjälp av lokala finansinstitut förstärka de tunisiska företagens eget kapital. VÄSTBANKEN OCH GAZA 1. Ekonomisk och politisk utveckling Efter undertecknandet av interimsavtalet mellan Israel och Palestina den 28 september 1995 drog Israel bort sina trupper från de viktigaste palestinska städerna på Västbanken (utom Hebron) och lämnade därmed vägen öppen för de första demokratiska president- och parlamentsvalen någonsin på Västbanken och i Gaza, vilka ägde rum den 20 januari 1996. Den palestinska myndigheten har nu jurisdiktion över de civila regeringsfunktionerna i hela Västbanken och Gaza, även om Israel fortfarande upprätthåller en stark och mycket synlig säkerhetsmässig närvaro. Den ständiga risken för terroristattacker mot israelerna utgör det största hotet mot de nuvarande arrangemangen och mot ytterligare framsteg i samtalen om Västbankens och Gazas framtida permanenta status. I den relativt positiva stämning som rådde mot slutet av 1995 visade den ekonomiska gäller verksamheten statsinkomsterna gjorde det möjligt för den palestinska myndigheten att stävja vad som i tecken på en återhämtning, och ett gott resultat vad 17- april hade förutspåtts bli ett stort budgetunderskott. Vid årets slut hade den palestinska myndigheten sammanställt en lista över "nyckelinvesteringsprojekt,' som i själva verket var dess lista över prioriterade investeringar i offentlig infrastruktur. Projekten skulle presenteras för biståndsgivarna vid ministerkonferensen för ekonomiskt bistånd, som skulle hållas den 9 januari 1996, för att medel skulle kunna beviljas enligt utfästelser som ursprungligen gjordes 1993. I anslutning till Barcelonakonferensen verkade kommissionen för att palestinierna skulle delta som fullvärdiga partner i upprättandet av Europa-Medelhavspartnerskapet. I oktober bad rådet kommissionen att undersöka möjligheten att ingå ett avtal med palestinierna i syfte att bekräfta deras deltagande som fullvärdiga partner i Barcelonaprocessen. Kommissionen inledde därför en serie förberedande samtal med palestinierna. 2. Biståndsgivarnas verksamhet än återuppbyggnad hade insatser. Vid givarnas möte Biståndsgivarna fortsatte med sina egna program, löst samordnade genom de lokala kommittéerna för samordning av bistånd. Användningen av biståndsgivarnas medel till inverkan på andra ändamål biståndsgivarnas ett budgetunderskott på 136 miljoner USD vid årets slut. Biståndsgivarna enades om att bemöta detta underskott enligt villkoren i trepartshandlingsplanen. Genom denna plan, som undertecknades i april 1995 av Israel, den palestinska myndigheten och Norge, som företrädde biståndsgivarna, ålades den palestinska myndigheten att strama åt sina utgifter och Israel att underlätta normala handelsflöden och normal rörlighet för palestinska arbetstagare. en menlig 1995 förutspåddes fortfarande i april Mot årets slut, då underskottssituationen förbättrades, vändes uppmärksamheten åter mot den långsiktiga utvecklingen. Den palestinska myndigheten utarbetade i samarbete med Världsbanken en investeringar som först presenterades för biståndsgivarna vid ett möte med Världsbankens rådgivande grupp för Västbanken och Gaza i oktober 1995 och som var avsedd att formellt läggas fram för biståndsgivarna vid ministerkonferensen. lista över prioriterade internationella biståndsgivare och det väldiga inflödet av Inför den stora skaran biståndsmedel föreföll den palestinska myndigheten ha vissa problem med att prioritera och genomföra ett stort antal infrastrukturprojekt. Biståndsgivarna blev allt mer frustrerade över att det inte verkade finnas något centralt organ för planläggning av biståndsmedlen. Under tiden fortsatte förvaltningen att växa, och vid årets början hotade budgetunderskottet att avleda all uppmärksamhet från den långsiktiga utvecklingen. Dessa problem förklarar varför biståndsgivarna krävde att trepartshandlingsplanen skulle undertecknas i april 1995 och att det skulle finnas en enda myndighet för planläggning av biståndsprojekt. Vid slutet av 1995 såg denna strategi ut att fungera; budgetunderskottet var under kontroll och den palestinska myndigheten skulle lägga fram sina prioriterade finansieringsbehov för biståndsgivarna vid den stora ministerkonferensen för ekonomiskt bistånd till palestinierna den 9 januari 1996 i Paris. Valen samma månad visade att ett nytt skede tagit vid i utvecklingen på Västbanken och i Gaza. Fruktansvärda bombattacker i Jerusalem och Tel Aviv bara några veckor efter valen skulle i stället under 1996 leda till att Israel äter skärpte greppet om Västbanken och Gaza, att biståndsprogrammen stördes, att den ekonomiska tillväxten minskade kraftigt och att den palestinska myndighetens budgetunderskott äter ökade. 3. Finansiellt och tekniskt samarbete till Under 1995 anslog kommissionen nära 100 miljoner ecu i utvecklingsbistånd i nära samordning med den palestinska myndigheten. Västbanken och Gaza, Gemenskapens bistånd under 1995 uppgick till ungefär en tredjedel av samtliga biståndsgivares anslag, vilket bekräftar att gemenskapen är den största enskilda biståndsgivaren. tonvikten på arbetsintensiva projekt, staden Gazas program Bland projekten under 1995 kan nämnas ett större program för investeringar i kommunal infrastruktur med för hantering av fast avfall, färdigställandet av European Gaza Hospital vid Khan Younis och, senare samma är, ett stödprogram för den privata sektorn. Under tiden fortsatte kommissionen att genomfora andra större projekt, t. ex. ett bostadsbyggnadsprogram för 42 miljoner ecu, restaurering av skolor som UNRWA (FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar) inrättat pä Västbanken och i Gaza och återanpassning av före detta fångar till det palestinska samhället. Det faktum att det var ytterst viktigt för fredsprocessen att den palestinska myndigheten efter det att den inrättades i maj 1995 tog över förvaltningen av Västbanken och Gaza gjorde dock att biståndsgivarna hade en viss press på sig att ta itu med de omedelbara fmansieringssvårigheter som den nya administrationen ställdes inför. Medlemsstaterna lämpligen kunde beviljas ur gemenskapens budget. Trots att ansåg att medel kommissionen alltid hellre finansierar långsiktiga projekt för investeringar i infrastruktur anslog den denna gång nästan 40 % av gemenskapsbiståndet för 1995 till den palestinska myndighetens återkommande kostnader. Denna andel var större än hos någon annan biståndsgivare. Ingen av biståndsgivarna ville att beroendet av extern budgetfinansiering skulle bli kroniskt. Kommissionen idén med i hög grad trepartshandlingsplanen lör att hjälpa till att kontrollera underskottet, och denna taktik säg ut att fungera vid slutet av aret. Kommissionen började likaså utöva påtryckningar pä den palestinska myndigheten lör att den skulle utarbeta en utvecklingsstrategi som skulle ge biståndsverksamheten en inriktning. bidrog fram föra till att Europeiska investeringsbanken beviljade sitt första lån till Västbanken och Gaza enligt de övergripande arrangemangen i form av en kredit på 26 miljoner ecu till palestinska företag förmedlad av två lokala banker, men de politiska och ekonomiska förhållandena har motverkat ett snabbt utnyttjande av krediten. Den åttonde EG-UNRWA-konventionen, som styrde gemenskapens bidrag till FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar under perioden 1993-1996, upphörde att förhandlingar om en nionde gälla. Rådet gav kommissionen mandat att konvention. EU är även fortsättningsvis den största bidragsgivaren till UNRWA:s löpande budget, om man räknar bäde gemenskapens bidrag och de bilaterala bidragen frän medlemsstaterna (gemenskapen ensam är den näst största givaren efter USA). inleda 19- Gemenskapen beviljade också 1995 finansiering för restaurering av vatten- och avloppsnäten i åtta palestinska flyktingläger i Libanon under UNRWA:s ledning. Samtidigt fortsatte kommissionen under hela 1995 sitt program för tekniska förberedelser för valen, vilket bland annat omfattade gränsdragning mellan olika valkretsar och valdistrikt, förberedelser för registrering och utbildning av registreringsfunktionärer och valförrättare. Detta arbete, som utfördes i samarbete med den palestinska kommissionen för lokalt styre och lokala val, var av största vikt för de val som hölls i januari 1996. Valperioden började i november 1995, och Europeiska unionen arbetade då med att med logistiskt stöd från kommissionen mobilisera de första av de 300 EU-observatörer vilkas närvaro skulle bidra till att ge internationell legitimitet åt valen av president för den församlingen. palestinska myndigheten och valen till den palestinska lagstiftande Kommissionen ledde observatörernas verksamhet utan också ansvarade pä EU:s vägnar för samordningen av ytterligare 300 internationella observatörer. inrättade också en administratörsgrupp inte bara som -20 II. STRUKTURANPASSNING Införandet av ett särskilt anslag på 300 miljoner ecu för stöd till ekonomiska reformer i länderna i södra och östra Medelhavsområdet genom ett strukturanpassningsprogram är en nyhet i det fjärde finansprotokollet för perioden 1992-1996. En viss begränsad andel av medlen enligt det fjärde finansprotokollet med dessa länder får läggas till de medel som fastställts inom ramen för detta anslag. Ar 1995 infördes en ny strategi för strukturanpassningsstödet. Genom en åtgärd omfattande 20 miljoner ecu till förmän för Tunisien infördes för första gängen den förnyade strategi för strukturanpassning som rådet rekommenderade den 1 juni 1995 (resolution nr 7566/95) och som har formen av direkt stöd till betalningsbalansen i stället for importprogram och en sammanhängande (social) budgctstrategi i stället för detaljerad inriktning av motpartsmedlen. Fördelningen av medel mellan de stödberättigade länderna har fastställts på grundval av parametrar för strukturell obalans och långsiktiga utvecklingsbehov. Av anslaget på 300 miljoner ecu hade åtaganden för sammanlagt 260 miljoner ecu gjorts kumulativt vid utgången av 1995 (se följande tabell). EU-STÖD TILL STRUKTURANPASSNING ÅTAGANDEN VID UTGÅNGEN AV 1994 I MILJONER ECU Särskilt anslag Finansprotokoll TOTALT ALGERIET MAROCKO TUNISIEN JORDANIEN RESERV TOTALT 55 60 60 85 40 300 15 20 - 15 50 70 80 60 100 Det är ännu för tidigt att göra en uttömmande utvärdering av programmens effekt, men det kan konstateras att de har bidragit till genomförandet av ekonomiska reformer, till att minska behovet av extern finansiering och till att öka de sociala utgifterna till förmån för mindre gynnade befolkningsgrupper. Algeriet har fått en tilldelning på 70 miljoner ecu till stöd för sitt reformprogram för socialt bostadbyggande. Trots vissa administrativa förseningar har den första delen av sektorsprogrammet för import av nödvändigt materiel genomförts och motsvarande motpartsmedel börjat bildas. Parallellt har en principiell överenskommelse kommit till stånd beträffande budgeteringen av motpartsmedlen och deras användning. 21 lifter rådets beslut att stödja programmet for makrockonomisk stabilitet i Algeriet genom ett andra makrollnansiellt län betalade kommissionen dessutom 1995 ut första delen av detta (100 miljoner ecu). fått 80 miljoner ecu för Marocko har strukturanpassning. Utfallet av detta har i stort varit positivt vad gäller både ekonomiska reformer och budgetförstärkning (de krediter som tilldelats som motpartsmedel har förbrukats och indikatorerna pä en utveckling av mälsektorerna har förstärkts under perioden). i gemenskapsstöd sitt program för relativt hög nivå. Genomförandet av ekonomiska Tunisien var det första land som fick gemenskapsstöd om 40 miljoner ecu för sitt strukturanpassningsprogram. Motpartsmedlen har finansierat program för skapande av sysselsättning. Gemenskapens bidrag har gjort det möjligt att bibehålla dessa program på en reformer har varit helt tillfredsställande och har åtföljts av en förbättring av de sociala indikatorerna. I mitten av 1995 fattades beslut om en ny strukturanpassningsåtgärd på 20 miljoner ecu. Gemenskapen ger sitt stöd till ett reformprogram, och detta stöd kommer att bidra till att Tunisiens behov av extern finansiering minskar, att budgetunderskottet bemästras och att de offentliga sociala utgifterna bibehålls pä en tillfredsställande nivå. Vad gäller Jordanien tilldelades 20 miljoner ecu 1995, utöver 50 miljoner ecu 1992- 1993 och 30 miljoner ecu 1994, vilket ger 100 miljoner ecu lör perioden 1992-1995. Detta program utgjorde fortsättningen pä en serie tidigare program och var ett viktigt stöd för ett tillfredsställande genomförande av strukturanpassningsprogrammet i samarbete med Internationella valutafonden och Världsbanken. - ii III. REGIONALT SAMARBETE | Kommissionen godkände 11,3 miljoner ecu för en rad fredsprojekt för Mellanöstern som var avsedda att inleda och stödja regionalt samarbete. Dessa projekt gäller vitt skilda områden, t. ex. följande: • Vattenprojekt på grundval av fredsfördraget mellan Israel och Jordanien • Regionala utvecklingsprojekt: Aqabaviken Sydöstra Medelhavsområdet • Transportinfrastruktur • Sammankoppling av elledningsnät • Vattendatabank • Regionalt veterinärsamarbete • Sekretariat för REDWG:s övervakningskommitté Projektledningskommittéer bestående av företrädare för de egyptiska, israeliska, jordanska och palestinska förvaltningarna och, pä begäran av de lokala partnerna, med en företrädare för kommissionen som ordförande har inrättats och samarbetsförbindelser mellan medlemmarna har etablerats. Möjligheten att tillsammans angripa gemensamma problem och ta gränsöverskridande initiativ för en säkrare framtid har välkomnats. Sekretariatet för arbetsgruppen för regional ekonomisk utveckling (REDWG) har formellt öppnats i Amman och fungerar nu effektivt. En del av de medel som anslogs inom ramen för 1995 års budget har använts för förberedande arbete tillsammans med de regionala myndigheterna för att utarbeta och komma överens om riktlinjer för genomförbarhetsstudier och andra undersökningar, planeringsdokument och utgifter för ledningskommittéernas möten. Huvuddelen av medlen har använts till att finansiera kontrakt med europeiska konsultkonsortier för teknisk-ekonomiska genomförbarhetsstudier för de olika projekten. Resultaten av dessa studier kommer att finnas tillgängliga under 1997. En enhet för tekniskt stöd har inrättats med lokala projektledare som inom ramen för den regionala utvecklingen kommer att slå fäst detaljerna i de olika studierna, projekten och programmen för de regionala utvecklingsprojekten för Aqabaviken och sydöstra Medelhavsomrädet samt främja och övervaka genomförandet av dessa studier, projekt och program. Tillsammans med de regionala transportmyndigheterna har man också börjat arbeta för att definiera och komma överens om ett antal transnationella transportkorridorer genom regionen. Ständiga kommittéer för dessa korridorer har inrättats, och de höll sina första möten i Amman i juni 1996. Ett regionalt veterinärprogram har inrättats och de palestinska myndigheterna har getts tekniskt bistånd för uppbyggandet av ett fungerande veterinärväsende. -23 Befolkningsfrågor fortsatte att förvalta 41 befolkningsprogram Kommissionen i Medelhavsomrädet omfattande sammanlagt 49 miljoner ecu. Befolkningsprogrammen för Medelhavsomrädet koncentrerades främst till Västbanken och Gaza samt Turkiet (se budgettabellen i del IV). Ett treårigt avtal omfattande 4,26 miljoner ecu undertecknades med det palestinska hälsovårdsministeriet beträffande ett nationellt program för kvinnor, hälsovård och familjeplanering i Gaza och på Västbanken. Ytterligare 360 000 ecu tilldelades för tekniskt bistånd till programmet frän den brittiska icke-statliga organisationen Population Initiatives for Peace. I Turkiet inledde Family Planning Association tillsammans med Pathfinder International ett treårigt program for familjchälsovärd och familjeplanering, utbildning, information och tjänster i Diyarbakir. Projektet uppgick till sammanlagt 482 357 ecu. Under 1995 lade kommissionen fram ett förslag till en resolution från rådet gällande stöd till befolkningspolitik och befolkningsprogram i utvecklingsländer, som skulle utgöra den rättsliga grunden för motsvarande specialbudgetpost B7-631 och som särskilt skulle inriktas på uppföljning av handlingsprogrammet frän den internationella konferensen om befolkning och utveckling. Utvärderingen av post B7-5050 i 1995 års budget belyste de restriktioner som Europeiska kommissionen ställdes inför när det gällde att effektivt utveckla och förvalta befolkningsprogram i Medelhavsområdet. En av orsakerna var avsaknaden av en klart formulerad politik. Under 1995 påbörjades intern samordning för utvecklande av en befolkningspolitik för Europeiska kommissionen, ett arbete som skulle fortsätta under 1996 i samband med MEDA. Migration för projekt under budgetposten B7-5055 "Center Medel för bevakning av migrationsströmmar samt positiva åtgärder i samband med invandring" (sammanlagt 3 miljoner ecu) anslogs som följer: En miljon ecu användes av generalsekretariatet (arbetsgruppen för rättsliga och inrikes frågor) inom ramen för centret för övervakning av migrationsströmmar. 1,85 miljoner ecu öronmärktes för 10 projekt gällande integration av kvinnor och ungdomar, grundande av företag, förvaltning av mänskliga resurser, ekonomisk utveckling, lokal demokrati och hälsovård. Den sammanlagda budgeten för dessa projekt uppgår till 1,9 miljoner ecu. Återstående 150 000 ecu användes för mindre åtgärder såsom genomförbarhetsstudier gällande kvinnans roll i samband med migration. -24 Kommunikation Kommissionen har försökt utveckla ett kommunikationsprogram som medför dialog med relevanta partner och har främjat verksamheter som återspeglar detta synsätt. Budgeten för 1995 uppgick till omkring 500 000 ecu och har gjort det möjligt att vidta följande åtgärder: 1. a) b) c) Främjande av EU:s politik gentemot partnerna i Medelhavsområdet Tillhandahållande av pressmeddelanden vid behov och vidarebefordran av dessa till talesmannen, där de offentliggörs och distribueras till den ackrediterade pressen i Bryssel. Anordnande av tekniska informationstillfällen för ackrediterade journalister i Bryssel i Medelhavsomrädet, i samordning med talesmannen. icke-medlemsländer tilldragelser speciella berör som vid Tillhandahållande pä begäran av artiklar om Medelhavsländerna och Mellanöstern. förbindelserna mellan EU, d) Samordning av en rad publikationer: Broschyrer: The MED-Programmes Handbook, Upper Golf and Aqaba Oil Spill Contingency Project, The Barcelona Declaration. Alla broschyrer har givits ut på engelska, franska och arabiska. Stöd till Medelhavsländernas delegationers verksamhet Förberedelse av material tillhandahållande av artiklar och bakgrundsmaterial om tilldragelser mellan EU och Medelhavsländerna som komplement till allmänt EU-material. till nyhetsblad: Kontinuerlig kontakt med delegationerna: förbindelser mellan delegationerna, förfrågningar underlättande av (videomaterial, fotografier, bakgrundsinformation etc). informationsutbyte och svar på alla slags Anordnande av möten för informationstjänstemän. Syftet med dessa möten var att skapa en överblick över delegationernas informationsverksamhet och att diskutera olika sätt att förbättra samarbetet dels mellan delegationerna och Bryssel och dels mellan delegationerna själva. 2. a) b) c) 3. Anordnande av informationshesök finnehåll och logistik) Besök av unga diplomater från partnerländer i Medelhavsområdet, september 1995. Besök av journalister från Maghreb-ländema, oktober 1995. Besök av journalister från Syrien, december 1995. 25 Dessa besök syftar till att göra de olika intressegrupperna i regionen bekanta med EU och dess institutioner, med betonande av EU:s förbindelser med de berörda länderna. I allmänhet ordnades ett veckolångt program som också omfattade teman som besökarna föreslagit. b) Kontrakt mellan GD IB och internationella radio- och TV-stationer: AITV - Agence Internationale d'Images: Följande länders nationella TV-stationer anlitar detta franska TV-bolag: Saudiarabien, Egypten, Förenade Arabemiraten, Jordanien, Marocko, Oman, Qatar, Syrien, Tunisien, Yemen, Djibouti, Israel, Mauretanien, Iran och Algeriet. Under 1995 producerade bolaget korta nyhetsinslag, inslag på 4-5 minuter och reportage på 12 minuter. Programmen berör teman av intresse för både Europa och arabländerna och väljs ut i nära samarbete med AITV:s lokala korrespondent i Bryssel. Slutsats: Det kan i framtiden finnas skäl att överväga hur de nämnda verksamheterna passar in i ett konsekvent och övergripande ramverk för att pä så sätt underlätta deras förvaltning och samtidigt öka deras mångfald och verkan. Exempelvis bör det produceras fler specialiserade publikationer for att informera partnerna i Medelhavsomrädet om EU:s verksamhet av Europa-Medelhavspartnerskapet och uppföljningen av Barcelonakonferensen. Dessa bör ges ut pä arabiska, franska och engelska. förstärkandet regionen, i Kultur Vikten av den kulturella dimensionen och av information om kommissionens verksamhet gentemot partnerländerna i Medelhavsområdet verkar nu vara allmänt erkänd. Ett av kommissionens kulturella verksamhetsfält i Medelhavsområdet är det gemensamma kulturprogrammet för Europeiska unionens delegationer i partnerländerna. Kommissionen utvidgade under 1994 de redan befintliga evenemangen genom åtgärder som ofta vidtogs i samarbete med medlemsstaterna och tillförde under 1995 tillsammans med partnerna den gemensamma åtgärden en ny dimension i syfte att framhäva den kulturella diversiteten i Europa och Medelhavspartnernas bidrag till den europeiska kulturen. Erfarenheterna från 1995, som omfattade 400 000 ecu, visar att det finns tvä typer av kulturell verksamhet: 1. Aktiviteter av potentiellt "regional" karaktär: Europeiska kammarmusikorkesterns (ECCO) turné, Europeiska barockmusikorkesterns turné, Jazz Caravane (en kringresande jazzfestival), Europeiska filmfestivalen m. fl. 2. Aktiviteter av "lokal" karaktär: arkeologifestivalen i Damas, två veckor europeisk kultur i Marocko ("Regards sur l'Europe") m. fl. 26 EU annat verksamhetsområde är stöd till produktion och spridning av kulturprodukter, särskilt böcker, film, musik, översättning, kulturfestivaler (t. ex. festivalen för de israeliska och palestinska kulturerna i Bryssel), arkeologi. Decentraliserat samarbete Syftet med det decentraliserade samarbetet är att öka den ömsesidiga förståelsen mellan unionen och dess Medelhavspartner och att främja de civila samhällenas roll. Behovet av denna typ av samarbete med partnerna i Medelhavsomrädet uttrycktes mycket klart vid Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona i november 1995, där utrikesministrarna både i EU:s medlemsländer och i Medelhavsländerna utanför EU gav det decentraliserade samarbetet sitt fulla stöd. Det decentraliserade samarbetet spelade en viktig roll i kommissionens verksamhet 1995 genom programmen Med Urbs (9 miljoner ecu), Med Media (7 miljoner ecu), Med Campus (9 miljoner ecu), Med Invest (inga nya åtaganden), Med Migration (2 miljoner ecu) och Med Avicenne (inga nya åtaganden). Omkring 200 projekt delfinansierades 1995 av kommissionen genom Med-programmen, och en infordran av förslag till projekt för åren 1996/1997 offentliggjordes i mitten av 1995. Efter en utvärdering som gjordes av experter utifrån 1994 och seminarier för behovsprövning som hölls tillsammans med deltagarna i Med-programmen 1995 gjordes vissa ändringar i de olika programmen för att bättre beakta partnernas behov och för att dra lärdom av de två första åren av programmens tillämpning: • Projekt som tidigare finansierats på årsbasis har gjorts om till fleråriga projekt för att öka effektiviteten. • En begränsning av antalet ämnesområden och antalet partner i nätverken har införts. • Ansökningsförfarandena har ändrats för att möjliggöra ett bättre urvalssystem. • Större vikt fästs vid de konkreta resultaten av projekten. I oktober 1995 gav revisionsrätten kommissionen en förhandsvarning om en rapport som den höll på att utarbeta om programmens funktion och som hade blottat allvarliga brister i programförvaltningssystemet och vid delegeringen av ansvar till externa organisationer. På grund av denna varning avbröt kommissionen tillämpningen av programmen i slutet av 1995 för att utarbeta ett nytt förvaltningssystem i syfte att beakta de brister som blottlagts i rapporten och vidta åtgärder mot de organ som bar ansvaret för oegentligheterna. Samtidigt gjorde kommissionen klart att detta på intet vis innebar att värdet av decentraliserat samarbete som en metod att stöda det civila samhället i partnerländerna i Medelhavsområdet ifrågasattes, och att kommissionen önskade fortsätta med denna verksamhet sedan den infört nödvändiga skyddsmekanismer. - 2 7- IV. FINANSIERINGSOVERSIKT PROGRAM: Partnerskap med länderna i Medelhavsområdet. BUDGETPOST MEDA (B7 410) 1994 1 000 ecu 1995 Budget Genomfört % Ursprunglig budget Faktisk budget Genomfört % Överfört till 1996 Åtaganden 65 850 98,4 162 900 172 900 99,8 Betalningar 52 200 61,5 85 000 91000 54,4 Märk: Detta kapitel omfattar de tidigare posterna B7-4080 (multilateralt samarbete på regional nivå), B7-4081 (samarbete med arabländerna pä regional ni vä) och B7-4082 (åtgärder för att främja sysselsättningen i Maghreb-länderna). 135 projekt och åtgärder har genomförts, varav 20 uppgår till mer än 1 miljon ecu. Dessa 20 projekt fördelar sig som följer (åtaganden som gjorts 1995 i miljoner ecu): Uppföljning av ekonomiska reformer miljoner ecu Utveckling av den privata sektorn i Marocko Utveckling av den privata sektorn i de ockuperade områdena Center för företagstjänster i Tunisien Globallån från Europeiska investeringsbanken till små och medelstora företag i de ockuperade områdena Program för utveckling av den privata sektorn i Jordanien 30,0 3,0 20,0 6,0 7,0 28 Stöd till utvecklingen av det civila samhället MED Techno MEDUrbs MED Media MED Campus Program för utveckling av lokalsamfund i de ockuperade områdena Regionalt samarbete Fredsprocessen i Mellanöstern Fredsuniversitetet i Mellanöstern Program för jordbruksutbildning i partnerländerna i Medelhavsomrädet Miljöskydd Räntesubvention från EIB för miljöprojekt i Israel i Turkiet i Jordanien Sanering i Limassol pä Cypern fekniskt bistånd för Egeiska havet (Turkiet) Förstärkning av förorenings fonden FODEP i Tunisien Beredskapsprojekt för oljeutsläpp i övre Aqabaviken, Egypten 7,0 12,0 8,0 10,0 5,0 11,3 1,2 2,0 2,4 8,2 9,5 3,1 2,0 8,3 3,0 2,9 SAMMANLAGT 161,9 29 PROGRAM: Stöd till fredsprocessen (Västbanken/Gaza) BUDGETPOST: B7 7I1 1994 000 ecu 1995 Budget Genomfört % Ursprunglig budget Faktisk budget Genomfört % Överfört till 1996 Åtaganden 60 000 97,7 52 000 68 400 Betalningar 45 000 98,7 30 000 85. 000 100 63 Tabellen nedan ger ett sammandrag av de åtaganden som gjorts inom ramen för denna budgetpost under 1995: Project åtaganden 1995 Universitet och andra läroanstalter - återkommande kostnader Primär- och sekundärskolor - återkommande kostnader Stöd till den palestinska myndighetens centrala budget för 1996 Gaza stads program för hantering av fast avfall - avslutande Program till stöd för institutioner Program till stöd för kommuner Färdigställande av Khan Younis-sjukhuset Valförberedelser SAMMANLAGT 15 10 15 5 2,5 10 7,5 2 67 30 PROGRAM ELLER ÅTGÄRD: Ekonomiskt Medelhavsomrädet samarbete med länderna i BUDGETPOSTER: B7 4050, B7 4051, B7 406, B7 407 1994 000 ecu 1995 Budget Genomfört % Urpsurnglig budget Faktisk budget Genomfört % Överfört till 1996 Åtaganden 299 000 99,9 305 000 299 500 99,7 Betalningar 254 000 83,7 305 000 193 000 86,3 Tabellerna nedan ger ett sammandrag av genomförandet av de fyra finansprotokollet under perioden 1978-1991. Det bör noteras att 69 % av åtagandena inom ramen för tredje protokollet och 21 % av åtagandena inom ramen för fjärde protokollet har utbetalats. ///. De genomförda åtgärderna och användningen av budgetanslagen Budgetpost B7-4050: Första och andra finansprotokollen med de södra och östra Medelhavsländerna Åtaganden har gjorts till ett belopp som överstiger 1 miljon ecu beträffande ett projekt: Program för utveckling av jordbrukssektorn i Egypen 4,9 Budgetpost B7-4051: Tredje och fjärde finansprotokollen med de södra och östra Medelhavsländerna Under 1995 godkändes 63 projekt eller åtgärder, varav 23 till ett belopp som överstiger 1 miljon ecu. Dessa 23 projekt fördelar sig som följer (åtaganden 1995 i miljoner ecu): 31 - Projekt Marocko Åtgärder mot erosion vid Sidi Driss Dricksvattenförsörjning och vattenrening Stöd till utbildning inom prioriterade områden Stöd till mödra- och spädbarnsvärd Tunisien Bevarande av vatten och mark Utveckling av vattenreservoarer och bevattningssystem Landsbygdsutveckling i Sfax-regionen Program för strukturanpassningsstöd Egypten Räntesubvention för ett miljöprojekt till förmån för Alexandria National Iron and Steel Company Befolkningsprogram i övre Egypten Utvecklingsprojekt för skydd av Aqabaviken Avloppsvattenprojekt i Helwan Riskkapitalprojekt, MISR kompressorfabrik Program för utveckling av jordbrukssektorn Libanon Globallån, Lebanon invest Globallån för riskkapital, Lebanon Invest 5,5 20,0 6,0 9,0 20,0 3,0 5,0 20,0 5,0 10,0 10,0 3,0 6,0 70,0 1,0 2,0 32- Syrien Räntesubvention, PEE Transmission Befolkningsprogram Räntesubvention, PEE Transmission Bevattning, Eufrat Program för utveckling av den privata sektorn Jordanien Räntesubvention, JEPCO IV Program för strukturanpassningsstöd SAMMANLAGT 6,0 2,0 7,0 2,0 9,0 3,0 20,0 240,0 De projekt som uppgår till ett belopp under 1 miljon ecu är inriktade exempelvis på program för utveckling av tätortssamhällen, utveckling av turism, återuppbyggnad av den offentliga förvaltningen och förberedande studier för utvecklingsprogram för den privata sektorn. Budgetpost B7-406: Stöd till den kurdiska befolkningen i Irak Åtaganden har gjorts till ett belopp pä 1 miljon ecu beträffande ett projekt: Stöd till Förenta Nationernas barnfond 1,0 Budgetpost B7-407: Bistånd till FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar i Mellanöstern Program för social trygghet för palestinska flyktingar 32,0 För kapitel B7-40 har de krediter som faktiskt är disponibla för 1995 och som förvaltas av DG IB genomförts upp till 99,7 % veld gäller åtagandebemyndiganden, och 86,7 % vad gäller bctalningsbcmyndiganden. 33 Bilaga Förteckning över befolkningsprojekl i Medelhavsomrädet 1995 Mottagarorganisation 1. Palestinska hälsovårdsministeriet Belopp ecu 4 260 000 2. 3. 4. 5. 6. 7. Population Initiatives for Peace (PI FP) 360 000 PIFP - Johns Hopkins University FPA Turkey/ Pathfinder International 50 000 500 000 Turkish Family Health and Planning Association 43 452 Population Initiatives for Peace (PIFP) 51 700 World Foundation Population 37 152 8. IIASA 9. 10. Centro de Investigaciones y Promociôn Iberoamérica-Europa (CIPIE) Femconsult 11. Euro Health Group 12. Marie Stopes International (MSI) SAMMANLAGT 50 000 28 356 66 224 66 000 165 310 5 678 194 -34 Projekt Land Nationellt program för kvinnor, hälsovård och familjeplanering i Ga/a och Västbanken Tekniskt bistånd till det palestinska hälsovårdsministeriets program Videofilm : "Arab women speak out"; Gaza, Västbanken Familjehälsovård, familjeplanering, utbildning, information, tjänster; Diyarbakir Konferens om familjeplanering och familjehälsovård i den islamiska världen Delegation för behovsutvärdering för IEC- program Delegation för genomförbarhetsstudie för familj eplaneringsprogra m Workshop: framtida demografiska trender; länderna i Nordafrika Program för förebyggande hälsovård och bistånd, riktat till kvinnor; Tendrara Utvärdering av budgetpost B7-5050 Utvärdering av IPPF. s program för arabvärlden Forum i Europaparlamentet Palestina Palestina Palestina Turkiet Turkiet Yemen Jordanien Nordafrika Marocko Allmänt Allmänt Allmänt 1 ÖVERSIKT ÖVER SALDOT FÖR FINANSPROTOKOLLEN MED DE SÖDRA MEDELHAVSLÄNDERNA (2) P1 P4 P3 P2 Struktur anpassning MAROCKO ALGERIET (1) TUNISIEN EGYPTEN LIBANON JORDANIEN SYRIEN STRUKTURANPASSNING 10 0 7 0 0 0 0 0 1 12 0 3 0 0 0 1 0 2 1 0 0 4 28 24 8 16 5 3 29 40 SALDO 30 43 10 20 5 3 33 40 16 TOTALT (1) Fördelning av saldot med vissa förbehåll (jfr. lan pa särskilda villkor i 1:a och 2:a protokollet) (2) Saldot för åtaganden som gjorts för de södra Medelhavsländerna, inbegripet strukturanpassning (3) Statlig räntesubvention (4) Riskkapital 184 113 40 7 8 PROJEKT FÖRDELNING AV SALDOT Räntesubv. (3) 25 25 10 7 5 1 40 113 Riskkapital (4) 5 18 9 2 29 40 4 4 31 FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV 4:E PROTOKOLL ET FOR DE SÖDRA MEDELHAVSLÄNDERNA 1. BILATERAL DEL ! (1991 - 1996) j i ! I. BUDGET: 31/12/95 EIB :31/12/95 JBUDGET _ Åtaganden I Betalningar TOTALT Värde |% 1) Värde %2) TOTALT MAROCKO ALGERIET TUNISIEN MAGHREB EGYPTEN LIBANON i JORDANIEN SYRIEN MASHREK ISRAEL TOTALT 218 70 116 404 258| 24 i 461 43| 371! i 775! i 190! 0,87156! 47i 0,671429 108 0,931034; 345 0. 85396 i 242 0. 937984 19 0,791667; 43 0,934783' 18! 0,418605 322 0,867925: : 50; 0,263158 16 0,340426 48 0,444444 114 0,330435 8 0,033058 4 0,210526 18 0,418605 0 30 0,093168 667 0,860645; 144 0,215892 220 280 168 668 310 45 80 115 550 82 1300 1. 1. Riskkapital (inbegripet i den bilaterala delen) BUDGET: 31/12/95 EIB 31/12/95 l TOTALT Värde : Åtaganden Betalningar l%2) MAROCKO ALGERIET TUNISIEN MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDANIEN SYRIEN MASHREK 25 18' 15: 58 16; 2 2 2; 22 ! % 1) 'Värde ; 0,8! 20 Oj 0 15 1J 35 0,603448! 0,75! 12 1 2 1 2 0 16 0. 727273 0,25 5! 0| 3' 0,2 8i 0,228571 0 ' 1; ! 1 ! 0,5 0,0625 jEIB \. _. PROTOKOLLET TOTALT Åtaganden Värde % 1) Betalningar Åtaganden Värde % 2) TOTALT Värde |% 1) i ! ;_'_ ^ Betalningar Värde % 2) \ • 41 0,186364 24 0,133333 49 0,291667 114 0. 200704 42 0. 173554 \ 15 0,211268' 220 1 180 0. 642857 168 1 568 0. 850299 242 0. 780645 29 0. 644444 0. 8875 71 0 0 342 0. 621818 1 992 0. 763077 82 57 0. 166667; 30 0. 365854 201 0,202621 1 2. STRUKTURANPASSNINGSDEL 438 350 284 1072 568 69 126 158 921 82 2075; ! 410; 0,936073 227! 0,648571 276; 0,971831 913; 0,851679 484' 0,852113 48: 0,695652 114 0,904762 18; 0,113924 664 0. 720955 1 1659 0,799518 82; 91, 0,221951 40 0,176211 97 0,351449 228 0,249726 50 0. 103306 4 0,083333 33 0,289474 0 87 0. 131024 30 0,365854 345 0,207957 BUDGET: 31 1295 TOTALT ; Åtaganden ! Värde % 1) Betalningar Värde % 2) MAROCKO ALGERIET TUNISIEN MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDANIEN SYRIEN MASHREK 60! 95! 60! 215! 0| ; 85! j 851 i ; ! ! 60 1 55 0,578947 1 60 175 0. 813953 60 1 20 0,363636 40 0,666667 120 0,685714 85 85 1 1 65 0,764706 65 0,764706 TOTALT 80 51 0,6375 9 0,176471 TOTALT 300 260 0,866667 185 0,711538 1 ) Åtaganden 2) Betalningar / Åtaganden ! j Källor: FOLPics. Olas och EIB (Milj. ecu) FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV DE TRE FÖRSTA PROTOKOLLEN FÖR DE SÖDRA MEDELHAVSLÄNDERNA j B U D G E T: 31/12/95 E I B: 31/12/95 | JBUDGET Åtaganden TOTALT Värde !% 1) Betalningar % 2) Värde (1978-1991) \ # ; Åtaganden ;Värde TOTALT JEIB % 1) [ Betalningar PROTOKOLLET TOTALT Åtaganden _ Värde % 2) TOTALT Värde % 1) ! : j j [Betalningar IVärde !% 2) i i PROTOKOLL 1/1978-1981 MAROCKO ALGERIET TUNISIEN PROTOKOLL 2/1981 -1986 MAROCKO ALGERIET TUNISIEN 307 300; 0,977199 286,55 0,955167 ! 74! 1 37; 0,840909 1 54 j 165! 0,959302 1 77 1 10- 1 22. 1 26: 1 135, 74 32 53,55 159,55 1 0,864865 0,991667 0,96697 72! 0,935065! 0,7 1 1| 127! 0,940741; j 7\ 22 26 ! 108! 0,990826 32! 0,727273 1 6 1! 2011 0,939252 0,97619 123; 1 16! 1 26' 1 33; 198 0,985075 100 18 61 179 112 8 23 24 167 0,925926 0,5625 1 0,890547 0,910569 0,5 0,884615 0,727273 0,843434 PROTOKOLL 3/1986-1991 MAROCKO ALGERIET TUNISIEN 415 399 0,961446 346 0,867168 172: 0,99422 1 56! 91 i 0,978495 319! 0,990683 0,995 199! 1 20! 1 37! 32! 0,888889 288! 0,982935 136 18 77 231 _ J 26 12 28] 5 171 0,790698 0,321429 0,846154 0,724138 0,633166 0,6 0,756757 0,15625 0,59375 615; 607 0,986992 402 0,662273 MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDANIEN SYRIEN MASHREK ISRAEL TOTALT MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDANIEN SYRIEN MASHREK ISRAEL TOTALT MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDANIEN SYRIEN MASHREK j i | ISRAEL TOTALT 74 44 54 172 77 10 22 26 135 109 44 61 214 126 16 26 33 201 173 56 93 322 200 20 37 36 293: 56 70 41 167: 93 20 18 34 165 30 362 90 107 78 275 150; 34; 37; 64! 285 40 600 151 183 131; 4651 249; 53! 63! 110! 475! 63! 1003! 56| 70! 411 167! 93' 20: 18! 34! 165! 30; 362. ; ! ' 9 0: 107! 78! 275! 150! 34; 37! 64; 285 40 600 ! 1 ' 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 i 1 1 1 1 151 1 142! 0. 775956 131 1 424 0,911828 242 0,971888 53 1 63 1 0 0 358 0,753684 63 1: 845 0,842473! 56 70 41 167 93; 20Î 18| 34! 1651 30! 362 ! ! 1| 1! 1j 1; 1. 1 1 901 1 89! 0,831776 76! 0,974359 255! 0,927273 150! 1. 29 0,852941 37; 1 52 j 0,8125 268 0,940351 1 563; 0,938333 4 0| i j 91 j 0,602649; 70j 0,492958 107 0,816794 268! 0,632075! 187 0,772727! 0,509434 27 1: 63 0 0! 277 0,773743! 0,904762! 57 602 0,712426! 130 114 95 339 170 30 40 60 300 301 669; ! ! 199| 151 139: 489; 276; 50; 63 97; 486; 40 1015; ; 324: 239; 224! 787^ 449! 73! 100! 146! 768 63 1618 95 130 1 107 0,938596 1 332 0,979351. 1 170 1; 30 1 40 1 60 1 300" 1 30 662 0. 989537 130 1 102 0,953271 94. 55 0,995263 326,55 0,983584 165 0,970588 0. 9 27 1 40 1 60 292 0,973333 1 648. 55 0,979683 30 198 0. 994975 0. 92053 139 139 1 476 0. 973415 0,98913 273 1 50 1 63 97 1 483 0. 993827 1 999 0. 984236 40 323 0. 996914 198 0. 828452 222 0. 991071 743 0. 944091 441 0. 982183 1 1 32 0. 219178 646 0,841146 1 1452 0,897404 73 100 63 190 0,959596 107 0,769784 137 0,985612 434 0,911765 262 0,959707 37 0. 74 60 0,952381 76 0,783505 435 0,900621 1 0,90991 40 909 227 0,702786 88 0. 444444 184 0,828829 499 0,671602 313 0,709751 39 0,534247 0. 91 91 443; 0,685759 57 0,904762 999. 0,688017 ISSN 1024-4506 KOM(97) 371 slutlig DOKUMENT SV 11 10 17 Katalognummer : CB-CO-97-364-SV-C ISBN 92-78-22758-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3e


title: WRITTEN QUESTION No. 2420/97 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Council. Training courses for officials

eurovoc_concepts:
European official
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
statistics
vocational training

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/41 (98/C 102/58) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2420/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Laura De Esteban Martin (PPE) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Virkamiehille tarkoitetut koulutuskurssit Voiko neuvosto sanoa, montako virkamiehille tarkoitettua koulutuskurssia on ja¤rjestetty III pilariin kuuluvien asioiden osalta vuosina 1995, 1996 ja 1997 ja selvitta¤a¤ yksityiskohtaisesti eri ja¤senvaltioiden osallistumisen niihin? Voiko neuvosto myo¤s sanoa, onko olemassa tilastoja tai tutkimusta na¤iden kurssien tuloksista ja johtopa¤a¤to¤k- sista¤? Vastaus (17. marraskuuta 1997) Neuvosto ei ole ja¤rjesta¤nyt erityisia¤ oikeus- ja sisa¤asioiden alan kursseja. (98/C 102/59) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2429/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Carlo Casini (PPE) (11. heina¤kuuta 1997) Aihe: Ela¤inten terveytta¤ koskevat vaatimukset ja ela¤inla¤a¤ka¤ritodistukset siipikarjan tuomiseksi kolmansista maista Komission pa¤a¤to¤ksella¤ 96/482/EY (1) ja komission pa¤a¤to¤ksella¤ 96/483/EY (2) ma¤a¤ra¤ta¤a¤n, etta¤ ela¤inla¤a¤ka¤ritodis- tuksen saaminen siipikarjan tuomiseksi tietyista¤ kolmansista maista edellytta¤a¤ kuuden viikon tuonnin ja¤lkeista¤ karanteenia. Ta¤ma¤ karanteeni aiheuttaa huomattavia ongelmia luonnonvaraisen lintukannan tuottamiseen tarkoitetulle siipikarjalle, silla¤ parittelukautena yhteisissa¤ ha¤keissa¤ pidetyt kukot tappelevat keskena¤a¤n va¤kivaltaisesti, mista¤ aiheutuu turhaa ka¤rsimysta¤, monissa tapauksessa jopa kuolema. Aikooko komissio ela¤inten hyvinvoinnin suojelusta annetut asetukset huomioon ottaen korjata tilanteen ja tehostaa mahdollisimman paljon valvontaa ja hallinnollisia menettelyita¤ poistamalla karanteeniajan tai lyhenta¤ma¤lla¤ sita¤ mahdollisimman paljon? (1) EYVL L 196, 7. 8. 1996, s. 13. (2) EYVL L 196, 7. 8. 1996, s. 28. Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 1997) Komission pa¤a¤to¤ksessa¤ 96/482/EY vahvistetaan ela¤inten terveytta¤ koskevat vaatimukset ja ela¤inla¤a¤ka¤ritodistuk- set ela¤va¤n siipikarjan ja siitosmunien tuonnissa kolmansista maista, mukaan lukien kyseisen tuonnin ja¤lkeiset ela¤inten terveytta¤ koskevat toimenpiteet lukuun ottamatta silea¤lastaisia lintulajeja ja niiden munia. Ta¤ssa¤ pa¤a¤to¤ksessa¤ ei sa¤a¤deta¤ yksityiskohtaisista karanteenitoimenpiteista¤. Siina¤ vahvistetaan kuitenkin erista¤- mis- ja va¤himma¤istarkkailuaika terveystilanteen huononemisen va¤ltta¤miseksi yhteiso¤n alueella. Pa¤a¤to¤ksen 3 artiklan mukaan jalostukseen tai tuotantoon tarkoitettu siipikarja on erityisesti pidetta¤va¤ ma¤a¤ra¤paikkana olevalla tilalla va¤hinta¤a¤n kuusi viikkoa saapumispa¤iva¤sta¤. Tuotu siipikarja on ta¤na¤ ajanjaksona pidetta¤va¤ erilla¤a¤n muusta siipikarjasta. Pa¤a¤to¤ksessa¤ ei edellyteta¤, etta¤ linnut pideta¤a¤n ta¤ma¤n jakson aikana ha¤keissa¤ tai yhteisha¤keissa¤


title: Ελλαδα.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Greece
economic development


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2357/97 del Leonie van BLADEL al Consejo. Conveniencia de designar a un embajador de la UE para China y los países de la ANSA

eurovoc_concepts:
ASEAN countries
China
EU relations
common foreign and security policy
democracy
foreign policy
fundamental rights
human rights
rule of law

text: C 158/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 5. 98 (98/C 158/08) PREGUNTA ESCRITA E-2357/97 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Conveniencia de designar a un embajador de la UE para China y los pa(cid:14)·ses de la ANSA ¿Podr(cid:14)·a confirmar el Consejo que considera que el respeto de los derechos humanos es un instrumento importante de la pol(cid:14)·tica exterior y que, en general, el respeto de los mismos favorece la estabilidad mundial? ¿Considera el Consejo que ser(cid:14)·a conveniente fomentar el respeto de los derechos humanos de manera simulta·nea en A· frica, Latinoame·rica y Asia? ¿Considera el Consejo que los enormes beneficios obtenidos por los pa(cid:14)·ses de la UE gracias al ra·pido desarrollo econo·mico de los mercados en China y en los pa(cid:14)·ses de la ANSA son motivo para conceder menos importancia al respeto de los derechos humanos en dichas regiones? ¿Considera el Consejo que ni su opinio·n ni las resoluciones de urgencia mensuales del Parlamento Europeo relativas al respeto de los derechos humanos en dichas zonas han servido para modificar las pol(cid:14)·ticas de los gobiernos en cuestio·n? Partiendo de unas consideraciones pragma·ticas para el fomento de la estabilidad en dicha zona, ¿podr(cid:14)·a plantearse el Consejo si la designacio·n de un embajador especial de la UE para China y los pa(cid:14)·ses de la ANSA contribuir(cid:14)·a a mejorar las relaciones de la UE y del Parlamento Europeo con estos pa(cid:14)·ses y, de manera indirecta, a propiciar el respeto de los derechos humanos en dichas regiones? Respuesta (16 de febrero de 1998) Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a tiene razo·n en su ana·lisis, segu·n el cual el desarrollo y la consolidacio·n de la democracia y el Estado de derecho, al igual que el respeto de los derechos humanos y las libertades fundamentales, constituyen elementos esenciales de la pol(cid:14)·tica exterior y de seguridad de la Unio·n Europea, basada en el art(cid:14)·culo J. 1 del Tratado de la Unio·n Europea. Este principio esta· siendo aplicado por la Unio·n en todo el mundo. La Unio·n Europea levanta su voz contra las violaciones de los derechos humanos dondequiera que se produzcan. Para fomentar au·n ma·s el respeto y la proteccio·n de los derechos humanos en China y en los pa(cid:14)·ses de la ASEAN, la Unio·n Europea mantiene actualmente un dia·logo sobre derechos humanos en diferentes foros. En lo tocante en especial a las autoridades chinas, la UE ha venido dialogando sobre derechos humanos a nivel de expertos desde 1995. La u·ltima de estas reuniones tuvo lugar los d(cid:14)·as 1 y 2 de diciembre de 1997 en Pek(cid:14)·n. La Unio·n Europea trata de obtener mejoras tangibles en la situacio·n de los derechos humanos en China por medio de un dia·logo constructivo y de una activa cooperacio·n en este terreno. Por u·ltimo, el Consejo desear(cid:14)·a hacer observar a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a las iniciativas, sobremanera positivas, adoptadas por varios Estados miembros para crear una mayor conciencia a escala internacional en relacio·n con los derechos humanos (seminarios, congresos, intercambios de expertos, etc. ). (98/C 158/09) PREGUNTA ESCRITA E-2424/97 de Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a la Comisio·n (11 de julio de 1997) Asunto: Riesgos para la salud ocasionados por la sal de mesa El uso excesivo de sal es el mayor causante de hipertensio·n arterial. Por su parte, adema·s de elevar el riesgo de infarto de miocardio, la hipertensio·n es la causa mayor y ma·s importante de apoplej(cid:14)·a. Un menor uso de la sal se traducir(cid:14)·a ante todo en una mejora de la salud de los ciudadanos y, de este modo, en una reduccio·n del gasto sanitario. En Finlandia la sal esta· clasificada como un aditivo desde antes de su adhesio·n a la Unio·n Europea. Por este motivo, el uso de la sal ha estado sometido a una estricta regulacio·n que, au·n hoy, no existe en la Unio·n Europea


title: Resolution on the Commission communication concerning the development of the social dialogue at Community level (COM(96)0448 C4-0526/96)

eurovoc_concepts:
European social policy
advisory committee (EU)
employment policy
social dialogue (EU)
social partners
standing committee (EU)

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2619/97 dell'on. Pat GALLAGHER alla Commissione. Gruppo consultivo sulla competitività

eurovoc_concepts:
EU national
Ireland
competitiveness
self-employed person

text: 11. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 76/131 nel regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio per l’apertura dei procedimenti antidumping impongono alla Commissione di analizzare esclusivamente gli elementi di prova contenuti nella denuncia. Nella fattispecie, la Commissione e‘ stata costretta ad aprire un nuovo procedimento perche· i fatti contenuti nella denuncia costituivano elementi di prova del dumping e del conseguente pregiudizio. (1) GU L 56 del 6. 3. 1996. (98/C 76/248) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2619/97 di Pat Gallagher (UPE) alla Commissione (18 luglio 1997) Oggetto: Gruppo consultivo sulla competitivita‘ Puo‘ la Commissione far sapere: 1. in base a quli criteri sono state sollecitate candidature per il secondo gruppo consultivo sulla competitivita‘; 2. se le parti sociali irlandesi o il governo irlandese sono stati invitati a sottoporre candidature; 3. per quale motivo fra i membri del gruppo non figura alcun irlandese? Risposta data dal Sig. Santer a nome della Commissione (10 settembre 1997) Il gruppo consultivo sulla competitivita‘ e‘ stato creato dalla Commissione nel 1995 come un gruppo indipendente di personalita‘ eminenti, in seguito ad una raccomandazione del Consiglio europeo di Essen (dicembre 1994). Al termine del suo mandato biennale e visti i suoi successi, la Commissione ha deciso (febbraio 1997) che la sua opera doveva essere continuata e che occorreva, pertanto, nominare un nuovo gruppo. La decisione e‘ stata accolta con favore dal Consiglio europeo di Amsterdam (giugno 1997). Una delle caratteristiche fondamentali del gruppo e‘ la sua indipendenza. Cio‘ significa, in particolare, che ciascun membro e‘ invitato a partecipare su base personale e non in qualita‘ di rappresentante di un governo o di qualsiasi altra organizzazione. A titolo di cronaca, tra i membri del gruppo sono stati inseriti finora cittadini di 13 Stati membri. Il Sig. Peter Cassel, segretario generale del congresso dei sindacati irlandesi, e‘ stato membro del primo gruppo per l’intera durata del mandato. (98/C 76/249) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2634/97 di Roberto Mezzaroma (UPE) alla Commissione (22 luglio 1997) Oggetto: Mercato unico Si chiede di conoscere dalla Commissione a che punto e‘ giunta l(cid:146)indagine da essa intrapresa sul presunto abuso di posizione dominante sul mercato dei tabacchi lavorati fra la multinazionale PHILIP MORRIS e l(cid:146)amministra- zione finanziaria italiana. Se tale indagine abbia accertato il meccanismo che avrebbe affievolito finora le azioni di concorrenza nei confronti della multinazionale che oggi sembra detenere il 55% del mercato italiano. Se c(cid:146)e‘ in Italia piena liberta‘ e concorrenza nella vendita per qualunque produttore europeo senza limiti causati da canali di vendita esclusivi. In ultimo, quali sono i tempi per concludere tale istruttoria dell(cid:146)indagine? Risposta data dal Sig. Van Miert in nome della Commissione (4 settembre 1997) La Commissione ha instaurato un procedimento, ai sensi del regolamento CE no 17/62 d(cid:146)applicazione degli articoli 85 e 86 del trattato (1), tendente ad accertare se taluni comportamenti posti in essere dall(cid:146)Amministra- zione Autonoma dei Monopoli di Stato («AAMS»), nel settore delle sigarette in Italia, constituiscano abusi di posizione dominante ai sensi dell(cid:146)86 del trattato CE. Tale procedimento ha in particolare per oggetto gli ostacoli posti dall(cid:146)AAMS all(cid:146)accesso al mercato italiano delle sigarette estere


title: WRITTEN QUESTION No. 2348/97 by Patricia McKENNA to the Council. Bringing Khmer Rouge leaders to trial

eurovoc_concepts:
Amnesty International
Cambodia
International Court of Justice
crime against humanity
human rights
political violence
ruling
the EU's international role

text: C 102/30 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 Council Directive 90/314/EEC of 13 June 1990 on package travel, package holidays and package tours (2) is also relevant in this connection. Article 4(b)(iv) of that Directive specifies that the organiser and/or retailer must provide the consumer, in good time before the start of the journey, in writing or any other appropriate form, with information on the optional conclusion of an insurance policy to cover the cost of cancellation by the consumer or the cost of assistance, including repatriation, in the event of accident or illness. As regards the situation described by the Honourable Member, which concerns the exclusion of non-UK nationals from holiday insurance cover, the Commission takes the view that this conduct probably reflects the commercial policy of the insurance company or travel agency through which the holiday was booked rather than discrimination on the grounds of nationality, for which a Member State would be responsible. The Commission is not competent to rule on proceedings for breach of contract which may be instituted by consumers against the travel agency or insurance company. The domestic courts are competent to settle such matters and to determine whether amounts paid for holiday insurance cover which is included in the overall cost of a package but from which certain consumers are apparently excluded should be reimbursed. In that context, the requirement set out in the package tours Directive to provide consumers with appropriate information could be taken into consideration. (1) OJ L 339, 27. 12. 1984. This Directive was last amended by the Third Council Directive 92/49/EEC (OJ L 228, 11. 8. 1992) and European Parliament and Council Directive 95/26/EEC (OJ L 168, 18. 7. 1995). (2) OJ L 158, 23. 6. 1990. (98/C 102/43) WRITTEN QUESTION E-2341/97 by Stephen Hughes (PSE) to the Council (18 July 1997) Subject: Variations in rules for car drivers Could the Council list which Member States: 1. Require a warning triangle to be carried in a car; 2. Require a fire extinguisher to be carried in a car; 3. Allow a sealed gallon of petrol to be carried in the boot of the car? Answer (10 November 1997) The Council does not have the information requested by the Honourable Member at its disposal. (98/C 102/44) WRITTEN QUESTION E-2348/97 by Patricia McKenna (V) to the Council (18 July 1997) Subject: Bringing Khmer Rouge leaders to trial A recent report by Amnesty International called on the international community to help bring Khmer Rouge leaders who are believed to have been responsible for gross human rights abuses in Cambodia to justice and to ensure that they receive fair trials


title: WRITTEN QUESTION No. 2505/97 by Mark WATTS to the Commission. Common agricultural policy and rural agricultural employment

eurovoc_concepts: working population engaged in agriculture

text: 17. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 82/95 The gender desks hold annual co-ordination meetings with experts from the Member States in the field of gender and development co-operation. These occasions are used for discussions of a wide range of topics, including co-operation between the Commission and Member States. In addition to this, regular informal contacts are maintained with the Member States which give opportunities to co-ordinate future activities or simply to share information. An example of the pooling of information and working tools between the Commission and the Member States is that a series of gender profiles for Mediterranean countries recently produced by an external consultant for the Commission have also been shared with the gender and development experts of the Member States. (1) OJ L 189, 30. 7. 1996. (98/C 82/157) WRITTEN QUESTION E-2505/97 by Mark Watts (PSE) to the Commission (18 July 1997) Subject: Common agricultural policy and rural agricultural employment Can the Commission provide data to show that the continued decline in rural agricultural employment within the European Union has been mitigated by the application of advice and/or payments under Objectives 5a and 5b of the common agricultural policy which pertain to rural development? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (5 September 1997) Each year sees a reduction in the agricultural workforce and the disappearance of a number of farms. In 1983, the agriculture and forestry sector still accounted for 9. 3% of total employment. By 1995, this percentage had gone down to 5. 5%. There are various measures making it possible to create or maintain jobs in rural areas which are financed either under Objective 5(a), designed to accelerate the adaptation of agricultural structures as part of the reform of the common agricultural policy, or under Objective 5(b), designed to facilitate development and structural adjustment in rural areas. Among the operations financed by Objective 5(a), start-up aid to young farmers is granted to 23 000 new entrants on average each year. The assistance granted to businesses processing and marketing agricultural and forest products helps to safeguard or create jobs in that sector. The compensatory allowances paid to farmers living in mountain or less-favoured regions help to support employment in particularly difficult areas. In 1995 more than 1 200 000 farmers benefited from this aid. The programmes financed under Objective 5(b) aim to compensate for the continuous decline of employment in agriculture in particular by developing new small and medium-sized enterprises, rural tourism, services and the modernization of villages. In the period 1989-99, overall estimates suggest that more than 500 000 jobs will have been created or maintained in Objective 5(b) regions through Community programmes. (98/C 82/158) WRITTEN QUESTION E-2507/97 by Fre·de·ric Striby (I-EDN) to the Commission (22 July 1997) Subject: Difficulties encountered by French building firms in Germany The new requirements to be met by European (in this instance, French) craft firms in the building sector since 1 January 1997 when carrying out work in Germany pose problems in connection with the freedom to provide services


title: WRITTEN QUESTION No. 2616/97 by Richard HOWITT to the Commission. Banks and building societies - hidden payments on mortgage arrears

eurovoc_concepts:
appeal
building industry
competence of the Member States
fraud
law of banking
mortgage
real estate credit

text: C 76/130 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 3. 98 (98/C 76/246) SKRIFTLIG FR¯GA P-2616/97 fr(cid:229)n Richard Howitt (PSE) till kommissionen (18 juli 1997) A¤mne: Banker och hypotekskassor › dolda avgifter fo¤r hypoteksl(cid:229)n Som svar p(cid:229) ett klagom(cid:229)l fr(cid:229)n en av mina va¤ljare, Hill fr(cid:229)n Leigh-on-Sea, som so¤ker gottgo¤relse av hypotekskassan Cheltenham and Gloucester Building Society fo¤r obeho¤riga ra¤ttsliga kostnader som fogats till hans hypoteksl(cid:229)n, kan kommissionen 1. informera om andra liknande klagom(cid:229)l o¤ver dolda avgifter och straffavgifter som resulterat i ho¤gre skuldbelopp, i synnerhet da¤r dessa har lett till (cid:229)tertagande, 2. bekra¤fta om denna praxis i finansiella institutioner bryter mot EU-direktiv, 3. underso¤ka alla fall som ga¤ller denna fr(cid:229)ga och ta upp den i la¤mpliga forum. Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (9 september 1997) Kommissionen har inte mottagit n(cid:229)gra klagom(cid:229)l om problem av liknande slag som dem som 1. parlamentsledamoten uppma¤rksammar kommissionen p(cid:229). 2. Parlamentsledamotens fr(cid:229)ga go¤r det inte mo¤jligt att skapa sig en klar uppfattning om ifr(cid:229)gavarande praxis. Under alla omsta¤ndigheter a¤r fr(cid:229)gan om avgifter och straffavgifter som ha¤nfo¤r sig till ett avtal om hypoteksl(cid:229)n inte fo¤rem(cid:229)l fo¤r ett gemenskapsdirektiv om harmonisering och omfattas allts(cid:229) av den nationella avtalsra¤tten. Det skulle vara annorlunda om det vore fr(cid:229)ga om en konsumtionskredit, som a¤r fo¤rem(cid:229)l fo¤r direktiv 87/102/EEG, i dess lydelse enligt direktiv 90/88/EEG (1). I detta direktiv fo¤reskrivs exempelvis att med kreditens effektiva ra¤nta avses konsumentens sammanlagda kreditkostnad med undantag fo¤r de avgifter som anges i artikel 1a. 2. Gemenskapslagstiftningen om konsumentkrediter har denna lydelse fo¤r att fo¤rhindra att konsumenten (cid:229)la¤ggs kostnader utan att ha ka¤nnedom om detta. Kommissionen har inlett o¤verva¤ganden om mo¤jligheten att uppn(cid:229) motsvarande o¤ppenhet vad ga¤ller hypoteksl(cid:229)n. Vad ga¤ller fr(cid:229)gan om (cid:148)obeho¤riga ra¤ttsliga kostnader(cid:148), hyser kommissionen inte n(cid:229)gra tvivel om att 3. klaganden kan anva¤nda sig av den nationella ra¤ttens administrativa eller ra¤ttsliga o¤verklagandemo¤jligheter. (1) EGT L 61, 10. 3. 1990. (98/C 76/247) SKRIFTLIG FR¯GA P-2617/97 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (18 juli 1997) A¤mne: Kommissionens antidumpningsunderso¤kningar av import av oblekt bomull (greycloth) I ljuset av den osa¤kerhet som skapats av upprepade antidumpningsunderso¤kningar av importen av oblekt bomull och som utan tvivel bidragit till fo¤rlusten av arbetsplatser i omr(cid:229)det Greater Manchester, kan kommissionen meddela varfo¤r man (cid:229)terigen underso¤ker huvudsakligen samma klagom(cid:229)l som redan avvisats av ministerr(cid:229)dets antidumpningskommitte·? Svar fr(cid:229)n Sir Leon Brittan p(cid:229) kommissionens va¤gnar (4 september 1997) A¤ ven om kommissionen inser att en underso¤kning utgo¤r en bo¤rda fo¤r de bero¤rda parterna, m(cid:229)ste kommissionen enligt r(cid:229)dets fo¤rordning om skydd mot dumpad import fr(cid:229)n la¤nder som inte a¤r medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) inleda en underso¤kning s(cid:229) snart det fo¤religger tillra¤ckliga bevis fo¤r att bera¤ttiga att ett fo¤rfarande inleds. P(cid:229) grund av de objektiva kriterier fo¤r inledande av ett anti-dumpningsfo¤rfarande