title: Decisione concernente la posizione comune definita dal Consiglio in vista dell'adozione della direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio recante terza modifica della direttiva 88/344/CEE relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri riguardanti i solventi da estrazione utilizzati per la preparazione dei prodotti alimentari e dei loro ingredienti (C4-0151/97 96/0195(COD))

eurovoc_concepts:
approximation of laws
foodstuff
human nutrition
solvent

formats: html print


title: Resolución sobre el Informe Anual de actividades (1996) del Defensor del Pueblo europeo (C4-0293/97)

eurovoc_concepts:
European Ombudsman
activity report


title: Den Europæiske Unions rolle i relation til Informationssamfundets fremvækst i udviklingslandene - Udkast til meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget

eurovoc_concepts:
EU action
cooperation policy
developing countries
information technology
telecommunications

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 15. 07. 1997 KOM(97) 351 endelig udg. Den Europæiske Unions rolle i relation til Informationssamfundets fremvækst i udviklingslandene Udkast til meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget INDHOLDSFORTEGNELSE A. UDFORDRINGEN I UDVIKLINGSLANDENES INTEGRATION I DET GLOBALE INFORMATIONSSAMFUND 1. KOMMUNIKATIONS- OG INFORMATIONSTEKNOLOGIERNES UDVIKLINGSFREMMENDE EFFEKT 2. UDFORDRINGER TIL UDVIKLINGSLANDENE B. AKTIONER PÂEU-PLAN. 3. DEN EUROPÆISKE UNIONS BIDRAG TIL FREMME AF INFORMATIONSSAMFUNDET I UDVIKLINGSLANDENE 4. MOD EN NY DYNAMIK I FÆLLESSKABETS AKTIONER TIL FORDEL FOR UDVIKLINGSLANDENE KONKLUSION BILAG 1 3 3 5 7 7 9 13 15 INDLEDNING Forandringer i forbindelse med informationssamfundets gennemførelse vil potentielt berøre de fleste samfundsaktiviteter, hvad enten det drejer sig om uddannelse, kommunikation, arbejde eller underholdning. Det gælder ligeledes for udviklingslandene, uanset forskellene i markedssituationen, politikker eller teknologisk kapacitet. I denne meddelelse fremlægges en samlet orientering om målsætninger og foranstaltninger, som kan bidrage til udviklingslandenes deltagelse i informationssamfundet, ikke blot i rollen som forbrugere men også som aktører. -konferencen om informationssamfundet, som blev afholdt i Bruxelles i februar 1995, udtrykte et ønske om at undgå yderligere at uddybe afgrunden mellem de industrialiserede lande og udviklingslandene, og opfordrede til "en fælles vision om menneskelig berigelse"1. "Vores aktion skal foranledige, at alle lande involveres i en global indsats. Overgangs landene og udviklingslandene bør få mulighed for fuldt ud at deltage i processen, da den skal muliggøre teknologispring og stimulere social og økonomisk udvikling. " Konferencen om informationssamfundet og udviklingsaspekter, som blev afholdt i Midrand den 13. -15. maj 1996 på Præsident Nelson Mandelas foranledning, havde deltagere fra over 50 lande og internationale organisationer. Her fokuserede man på at fastlægge udviklingslandenes særlige behov og demonstrere de nye kunne man i teknologiers potentiel (se supplerende bilag 6). Under konferencen fællesskab drøfte de nødvendige fælles regler, samarbejde om gennemførelse af et globalt informationssamfund og egentlige udviklingsmæssige prioriteter. Egypten accepterede at organisere opfølgningen på konferencen. EU har for sin del taget sine relationer med hver enkelt af de vigtigste udviklingsregioner op til revision og har tilbudt at tage hensyn til info-samfundets dimension i sine relationer med dem. Hvad angår EU's indsats drejer det sig om at etablere en referenceramme, som er sammenhængende og som fremmer synergien mellem de forskellige politikker, samt at søge at koordinere medlemsstaternes og de relevante internationale organisationers aktiviteter. Det anbefales i den forbindelse, at der træffes foranstaltninger på regionalt plan, for at disse kan indgå i de eksisterende relationer og samarbejdsaktiviteter. Budskabet til tredjelandspartnerne skal være realistisk og de skal underrettes om, hvad der står på spil i forbindelse med de aktuelle omvæltninger og hvilken indsats, der kræves af dem. A. UDFORDRINGEN I UDVIKLINGSLANDENES INTEGRATION I DET GLOBALE INFORMATIONSSAMFUND 1. KOMMUNIKATIONS- UDVIKLINGSFREMMENDE EFFEKT OG INFORMATIONSTEKNOLOGIERNES 1. 1 Som drøftet under både Midrand- og Romkonferencerne om samme emne, fremkalder informationssamfundet revolutionerende og gennemtrængende teknologier, som medfører fundamentale forandringer hvad angår arbejde og undervisning og mere tids- og generelt samfundet Info-samfundet som helhed. ledsages af færre 1 Møde mellem ministre fra G7-landene og EU's medlemsstater i Bruxelles den 26. 2. 1996. 3 foretage for udviklingslandene at rumbegrænsninger og en vifte af nye redskaber, som er usædvanligt magtfulde. De gør det muligt teknologispring, og springe de mellemliggende etaper over, i modsætning til de industrialiserede lande. De stadig mere komplekse økonomiske relationer og den viden og erfaring, som samles i et hidtil uhørt omfang, er medvirkende til den stadigt større integration på verdensplan. De lande, der lukker sig ude for disse forandringer og dermed isolerer sig fra både samhandelsnetværk, investeringer, forsknings- og kulturopfindelser og deres udbredelse via netværk, risikerer imidlertid at blive marginaliserede. I visse lande er der i øvrigt risiko for, at der opstår en samfundsudvikling i to hastigheder, hvor kun nogle dele af befolkningen har adgang til de nye net og tjenester samt udstyr, og vil være i stand til at anvende disse uden besvær og benytte sig af fordelene ved dem. 1. 2 På den teknologiske front udvikles der i forbindelse med informationssamfundets virkeliggørelse en række nye redskaber, som allerede er begyndt at blive udbredte i udviklingslande. Mobiltelefoninet oplever en voldsom vækst, især hvor de udfylder huller i de faste net. Inden for satellitkommunikation udvikles de geostationære teknologier (multispot eller adgang-på-anmodning), og der vil i nær fremtid blive tilbudt globale tjenester via satellitsystemer i lav eller mellemhøj bane om jorden. Disse teknologier er mindre kapitalintensive og bedre tilpasset til fjerntliggende områder og spredte bebyggelser (solenergi-dreven switching, VSAT). Lyslederkablers kapacitet vokser, og antallet af forbindelser stiger, f. eks. dem, der er under etablering mellem Chile og de andre stater langs Sydamerikas stillehavskyst eller FLAG-projektet, som forbinder Europa med Asien via Middelhavet. Internettet og teknologien, der anvendes i forbindelse med World Wide Web udgør en platform til integration af andre teknologier, f. eks. ISDN eller ATM-servere. En række vidt forskellige projekter benytter allerede teknologierne og det samme gælder næsten samtlige NGO'er, som virker i landene. Telehavne for tjenester, f. eks. statistikker, bogholderi, softwareproduktion og arbejdskraftintensive flyreservationssystemer (Mauritius, Jamaica, Indien, Filippinerne) som modtagecentre telearbejde, (teleports) fungerer især for positionsbestemmelse Rumteknologierne rummer uanede muligheder for udviklingsbistand især inden for navigation, af jordobservationssatellitter kan der indsamles data, som er afgørende for ressourcestyring, by- og i undervisningen og i datalagring og informationsformidling. Inden for produktion indebærer CIM og Just-in-Time metoderne væsentlige produktivitetsforbedringer. regionsplanlægning og miljøovervågning. CD-ROM jordobservation. introduceres hjælp Ved og 1. 3 Hvad angår informationssamfundets anvendelsesmuligheder, tegner der sig nye muligheder for udviklingslandene, som kan være lige så fordelagtige, som de har vist sig at være i de industrialiserede lande. Der kan f. eks. for SMV'ers vedkommende være tale om bedre administration, adgang til økonomiske oplysninger, erhvervsuddannelse, kundenet og interaktive servere, samt de internationale markeder, eller øget effektivitet for regeringers og offentlige administrationers vedkommende. Uddannelsesteknologier, især fjernundervisningsteknologier og multimedia, samt de nye lærlingemetoder, som info-samfundet bringer med sig, kan anvendes til at dække kvantitative og strukturelle behov i lande, som skal modtage og uddanne mange mennesker og integrere dem i deres økonomier (i de fleste tilfælde er halvdelen af befolkningen i disse lande under 20 år). Dertil kommer, at personerne ofte bor i meget spredte og områder, som mangler infrastruktur. Det drejer sig i øvrigt om løbende at erhverve nye kompetencer gennem livslang uddannelse. 4 Nogle lande rammes af endemiske sygdomme og epidemier. Her kan telemedicin tage udfordringerne op og styrke sundhedstjenesternes organisering og administration. Telenetværk kan benyttes til at forbinde databaser for at følge sygdommes forløb (epidemiologi), give adgang til lægeekspertise ved hjælp af telekonsultation og bane vejen for lægehjælp på afstand. Informations- og kommunikationsteknologier spiller ligeledes en vigtig rolle i planlægning og gennemførelse af sundhedspolitikker. Inden for industrien og den internationale samhandel udgør informations- og kommunikationsteknologier afgørende konkurrenceparametre, enten fordi de forbedrer produktionskvaliteten (strengere standarder, kvalitetskontrol) eller dens immaterielle indhold, som er moderelateret (tekstil), eller fordi de integrerer produktionen i en mere kompleks proces, som for bilreservedeles vedkommende, eller også fordi teknologierne anvendes til at formidle ordrer og specifikationer i forbindelse med elektronisk handel. I visse lande virker software-applikationer og indtastning af elektronisk data i meget høj grad jobskabende (100 000 softwareingeniører i Indien). Der opstår ligeledes nye markeder for tekstbehandling i pressen, medierne og den audiovisuelle sektor. Hvad angår forskning inden for landbrug, kemi, vandforvaltning, fiskeri, miljø, urbanisme mv. har udviklingen af netværk betydet, at forskere i udviklingslandene har adgang til oplysningerne og kan etablere de nødvendige forskerhold og således deltage i det globale forskersamfund, hvilket ligeledes virker hindrende på "brain drain"-effekten. Fremkomsten af en ny uafhængig presse i mange udviklingslande samt Internettets eksplosive udvikling, ophævelse af radio- og tvspredningsmonopolet og de statsejede tv- selskabers gradvise omdannelse til leverandører af forsyningspligtydelser, skaber en voksende nyhedsefterspørgsel, både i de trykte og i de audiovisuelle medier. Denne informationspluralisme konsoliderer demokratiseringsprocessen i mange udviklingslande. civilsamfundet styrker og sproglige mangfoldighed, Den og udviklingslandenes egne sprog, udgør en kulturrigdom, som indgår i verdens kulturarv. Takket være informations- og kommunikationsteknologierne kan denne mangfoldighed betyde, at der etableres en industri, som har multikulturelle elementer og et multimedie indhold, især på grundlag af elektroniske publikationer. både visse EU-sprog som omfatter 1. 4 Informations- og kommunikationsteknologierne er ikke det eneste redskab, som kan fremme strukturudviklingen. Disse teknologier kan kun fungere optimalt når de samfund, som anvender dem, kan erhverve dem. Erfaringer med udviklingsbistanden viser, at nye teknologiers anvendelse i vidt omfang må tilpasses nationale og lokale forhold, den geografiske situation, landets økonomiske struktur eller de grundlæggende behov. Informations- og kommunikationsteknologierne rummer et umådeligt potentiel, som kan stilles til rådighed for udviklingsstrategier og udviklingslandenes konkurrenceevne, og dette potentiel udnyttes langt fra optimalt. Formålet med denne meddelelse er at foreslå en overordnet strategi på området. 2. UDFORDRINGER TIL UDVIKLINGSLANDENE Udviklingslandenes udnyttelse af info-samfundets applikationer afhænger imidlertid af kommunikations- og informationsinfrastrukturers tilstedeværelse og af mulighederne for at udvikle deres økonomiske system og retssystem. 2. 1 Teleinfrastrukturen i udviklingslandene varierer meget, men det kan generelt siges, at niveauet ligger meget langt under de industrialiserede landes. Hvis man ser på teledensitetsindikatoren2 er indikatoren for de industrialiserede lande på mere end 48, på omkring 10 for mellemindkomstlande, og på omkring 1,5 for de mindst avancerede lande, mens verdensgennemsnittet er 11,5. Den kvantitative forskel forstærkes af kvalitative svagheder ved nettene, som påvirker kommunikationens kvalitet og pålidelighed, og af I lavindkomstlandene er teledensiteten i landlige områder ikke på over 0,8. Infrastrukturen kan til de globale kommunikationsnet. I øvrigt mangler teleoperatørerne midler til at gennemføre deres aktiviteter , hvilket skyldes, at de offentlige administrationer i visse tilfælde ikke betaler, at indtægter fra den internationale trafik ikke kan anvendes (de opføres på statsbudgettet) samt omkostningsstrukturen, hvorved den internationale trafik pålægges højere takster for at subventionere lokaltrafikken. Det faktum, at teleoperatørerne er offentligt administrerede forhindrer en optimal udnyttelse af deres midler3. følge med efterspørgslen og giver landlige områder og byer. strukturforskelle mellem ikke adgang ikke Der er imidlertid ingen mangel på dynamiske faktorer. Der findes en meget stor og solvent efterspørgsel, hvilket fremgår af de mange ventelister og en ventetid på tilslutning på op til ti år, "sorte markeder" for telefonlinjer i nogle tilfælde og endelig de meget høje gennemsnitsindtægter pr. linje. Dette forklarer, hvorfor en lang række lande har oplevet en vedvarende vækst på telekommunikationsområdet, f. eks. en vækst på over 17% p. a. for landene med indkomster på under 700 USD som helhed i perioden 1984- 1994. Teknologiprisfald og konkurrence fra nye globale operatører, som bl. a. anvender callback-systemet, bevirket et fald i de normale indtægter fra den internationale trafik, hvilket bekymrer udviklingslandene, og det får dem til at interessere sig for udviklingstendenserne. 2. 2 Hvad de andre informationsinfrastrukturer angår, er fordelingen af PC'ere pr. indbygger et tydeligt bevis på informationsteknologikløften, idet fordelingen svinger fra 18 i højindkomstlande til 2,3 i mellemindkomstlande og 0,01 i lavindkomstlandene. Informationsteknologimarkedet udgøres af Nordamerika med en andel på 34,7%, Europa med 29,3%, Japan med 14,6% hvorimod resten af verden kun tegner sig for 21,4%. Datatransmission og fordelingen af Internet-servere samt brugere afspejler denne forskel. Som det er tilfældet ovenfor, er der mange dynamik-skabende faktorer, bl. a. prisfaldet, udviklingen af multimedie-applikationer og Internet-adgang. PC-markedet er dynamisk og dets udvikling kan meget vel følge fjernsynets udbredelse; i lavindkomstlandene har 46% af husholdningerne tv. 2. 3 Ifølge Verdensbanken vil der i de næste fem år skulle investeres 60 mia. USD om året i en udbygning af udviklingslandenes telekommunikationssektor. Den internationale bistand ventes ikke at overstige 2,3 mia. USD og de fleste stater har ikke midler til at dække resten. Den private sektor er den eneste, som vil kunne foretage de nødvendige investeringer til at dække behovet. Hvis den private sektor skal involveres, kræves der 2 Antal hovedlinjer pr. 100 indbyggere. 3 "Grønbog om Afrika - Telekommunikationspolitikken i Afrika", Dokument 2-F, 2. april 1996, ITU's Telecommunications Development Bureau. stabile, forudsigelige og gennemskuelige lovmæssige rammer, ud fra hvilke der kan træffes fornuftige økonomiske beslutninger. Bestemmelserne om markedsadgang og national behandling, samt om de lovgivningsmæssige principper, som 69 lande, herunder mange udviklingslande, vedtog i forbindelse med Verdenshandelsorganisationens GATS-forhandlinger om liberalisering af teletjenester, som afsluttedes den 15. februar 1997, udgør et rammegrundlag, som alle udviklingslandene kan være tilfredse med. Bestemmelserne omhandler den kontrollerende myndigheds uafhængighed, grundlæggende konkurrenceregler, samtrafik frekvenstildeling. mellem nettene, Informationssamfundets virkeliggørelse kan fremskyndes ved, at udviklingslandene iværksætter en evaluering for at identificere den bedste fremgangsmåde for omstilling af deres nationale telekommunikationssystemer, så de opfylder GATS-principperne. forsyningspligt, gennemskuelig licens- og vil landene Derved for opfylde Verdenshandelsorganisationen hvad angår teletjenester, og de lande, som ikke allerede også accepteret har lovgivningsprincipperne. forpligtelser, forpligtelser herunder sådanne kunne deres over gøre det, kan 2. 4 Udviklingen afhænger af den menneskelige kapital, som skal gøre det muligt at holde sig på forkant med forandringerne. Det er særligt relevant for teknikere på informations- og kommunikationsteknologiområdet, specielt softwaresektoren, som rummer betydelige jobskabelsesmuligheder. Det drejer sig endvidere om at uddanne personalet i de IT-relaterede erhverv, f. eks. lærere, journalister, lovgivere og det tjenester og administrative personale kvalitetskontrol) samt nye specialister i adgang til og brug af IT. Der bør også være adgang til at videreuddanne sig hele livet. finansielle og kommercielle (marketing, foregår der en dialog om udviklingsrelaterede aspekter ved 2. 5 I øjeblikket informationssamfundet i forskellige internationale fora som f. eks. ITU, UNESCO, UNCTAD, UNDP, OECD og i forbindelse med SDNP-programmet og Verdensbankens InfoDev-initiativ. B. AKTIONER PÅ EU-PLAN TIL 3. DEN INFORMATIONSSAMFUNDET I UDVIKLINGSLANDENE EUROPÆISKE BIDRAG UNIONS FREMME AF inden for telekommunikation og I årenes løb er EU's samarbejdsforanstaltninger informationsteknologi gradvist blevet styrket. Erfaringen har vist, at foranstaltningerne opfylder et stigende behov, som vores partnere giver nærmere udtryk for, og at de fører resultater4. De samarbejdsaftaler med til væsentlige konkrete nye og 4 Jf. SEK(94) 428 "Telekommunikation og Udvikling, Den Europæiske Union's Arbejdsdokument for Kommissionens tjenestegrene. rolle". udviklingstredjelande indeholder egentlige bestemmelser om informationssamfundet og relaterede teknologier. 3. 1 Det økonomiske, finansielle og tekniske samarbejde har ført til flere væsentlige partnerregioner5. Kommissionen del finansierede aktiviteter moderniseringen af Maltas telenet. For nyligt godkendtes et program på 10 mio. ECU til den syriske teleoperatørs omstrukturering. forskellige i EU's I Afrika er hovedvægten blevet lagt på telekommunikation i landlige områder og i satellitkommunikation. Der er blevet gennemført byområder henholdsvis i Mozambique (13 mio. ECU) under FED VI og i Tanzania (25 mio. ECU) under FED VII. Et større satellitkommunikationsprojekt vedrørende luftfartssikkerhed er blevet iværksat i Vest- og Centralafrika som led i FED VI og FED VIL I Stillehavsområdet er der gennemført projekter med henblik på at forbedre kommunikationsmulighederne mellem øerne. to projekter om teletjenester til en modernisering af I Centralamerika yder EU 18 mio. ECU telekommunikationen i samarbejde med den regionale organisation COMTELC. Blandt allerede gennemførte projekter kan nævnes en undersøgelse om menneskelige ressourcer i Venezuela og telematikapplikationer i Mexico. AHCIET iværksætter endvidere et seminarprogram. i støtte I Asien indgår de forskellige IT-relaterede aktioner i andre foranstaltninger. Et program med betegnelsen European Community Investment Partners (ECIP) har til formål at etablere partnerskaber og supplerer i den forbindelse de regionale programmer ALINVEST, Asia-INVEST, og MEDINVEST. Derved har det været muligt at yde støtte til over 20 joint venture-projekter om indførelse af informationsteknologi i industrien. internationale forskningssamarbejde med udviklingslandene 3. 2 Det indledtes allerede i 1990 i form af ledsageforanstaltninger til rammeprogrammet. I perioden 1990- 1994 blev der iværksat projekter til i alt 27 mio. ECU især med henblik på aktiviteter i Kina og Indien. Siden 1995 indgår samarbejdet i aktion 2 om internationalt samarbejde under det fjerde FTU-rammeprogram. I denne forbindelse er der iværksat 25 projekter til i alt 9 mio. ECU inden for områder som mikroelektronik, telematikapplikationer (telemedicin i Latinamerika, teleundervisning i Afrika og Latinamerika, forvaltning af naturressourcer (især regnskovene) og sprogundervisning for ingeniører i de arabiske lande), eller maskinværktøjer i Latinamerika). Man overvejer i øjeblikket, om det er muligt at sammenkoble de europæiske forskernet med tilsvarende net i udviklingslandene. i Maghreb-landene (tekstilindustrien applikationer industrielle 3. 3 Den Europæiske Investeringsbank har øremærket nogle af dens midler til tredjelande til initiativer, der iværksættes under Lomé-konventionen og aftaler med Middelhavslandene. Siden 1980 er der ydet mere end 350 mio. ECU i lån til Middelhavslandene og AVS-landene, samt siden 1993 til lande i Latinamerika og Asien, Jf. bilaget med de samlede beløb, som Fællesskabet (Kommissionen + EIB) har ydet til telekommunikationsprojekter i udviklingslandene, fordelt på geografiske områder (Middelhavet, Afrika, Latinamerika og Asien. De central- og østeuropæiske lande er ikke medtaget i oplysningerne selv om EU har et betydeligt samarbejde med disse lande). som har undertegnet samarbejdsaftaler med EU. EIB har ydet midler til projekter i modtagerlandene, som vedrører udbygning eller modernisering af telenettene. Der er blevet ydet adskillige lån og andre midler i form af risikovillig kapital til afrikanske lande til finansiering af telekommunikationsnet i landlige områder. Blandt disse lande kan nævnes Eritrea, Etiopien, Burkina Faso og Namibien. I Marokko har EIB ydet et lån på 80 mio. ECU til udbygning af de internationale kabelforbindelser mellem Tetouan og Spanien og mellem Casablanca og Portugal og Frankrig. I Eritrea er der ydet 8 mio. ECU til forbedring af lokalnettet og de internationale linjer. Midlerne er ydet som supplement til et regionalprojekt, som Djibouti ligeledes deltager i. I 1994 investeredes 75 mio. ECU i et chilensk projekt om at forbinde 400 000 nye abonnenter til det digitale net over de næste to år. Dette medfører en vækst på 23% i teledensiteten ( i øjeblikket er den på 12 linjer pr. 100 indbyggere). Medlemsstaterne har ligeledes bilaterale programmer inden for de nye informations- og kommunikationsteknologier. Der kan nævnes følgende eksempler: Commonwealth- sekretariatet i London arbejder på at fremme afholdelsen af seminarer om telelovgivning og tekniske uddannelser. Governet-projektet skal gøre rede for udfordringerne i forbindelse med Internettets etablering i Afrika og foreslå løsninger herpå ved at oprette netværk mellem forvaltningseksperter i Afrika. Der sker i samarbejde med organisationen Association des Institutions de formation à la Gestion de l'Est et du Sud de l'Afrique (AMTIESA). I forbindelse med det spanske forsknings- og teknologisamarbejde med de latinamerikanske lande (CYTED) er der gennemført flere IT-relaterede projekter. Blandt flere franske initiativer kan nævnes ORSTOM's RIO-projekt fra udgangen af 1980erne, som sammenkoblede forskerlaboratorier og -centre i det sydlige Afrika med de verdensomspændende forskernetværk. Det er hensigten, at det franske net REFER skal udvides til at omfatte udviklingslandene med støtte fra universitetssammenslutningen AUPELF/UREF, som er ved at etablere et videnskabeligt informationssystem, SYFED, i de fransktalende lande. Desuden har INRIA fortsat et samarbejde med adskillige partnere i udviklingslandene. Den italienske regering finansierede i samarbejde med UNESCO og Republikken Korea RINAF-projektet (Regional Informatics Network for Africa), som har til formål at oprette flere adgangspunkter til informationsnet i Afrika, og som f. eks. ORSTOM's RIO- i samordnes med computernetproj ekt. initiativer regionen, lignende 4. MOD EN NY DYNAMIK UDVIKLINGSLANDENE I FÆLLESSKABETS AKTIONER TIL FORDEL FOR 4. 1 Det billede, der er blevet tegnet oven for, viser, at man i EU og modtagerlandene til en vis grad er blevet opmærksomme på den strategiske betydning af udviklingslandenes integration i informationssamfundet. En sådan integration skal imidlertid indgå i en strategi, som tager højde for denne dimension i forbindelse med evalueringen af samarbejdsprojekter og -programmer. Derved vil sammenhængen mellem alle samarbejdsmekanismerne kunne sikres og deres effektivitet styrkes. Det er ikke nødvendigt at skaffe nye midler for at gennemføre foranstaltninger i denne forbindelse. Det er snarere et spørgsmål om, efter aftale med partnerlandene, systematisk at indføje elementer vedrørende informationssamfundet i de eksisterende programmer og eventuelt revidere nogle af dem, specielt hvor denne dimension kan være særligt nyttig. En af de første og vigtigste målsætninger er fortsat at fremme etableringen af de økonomiske og 9 juridiske rammer, som kræves for at kunne fremskaffe lokal og international kapital, således og kommunikationsteknologierne. Den næste målsætning er at benytte teknologien til udviklingsformål. udviklingslandene informations- fordel drage kan af at For at skabe de rette betingelser kræves det, at: - grundpillerne for informationssamfundets fremvækst etableres, dvs. lovmæssige incitament for i grundlæggende om investeringer, bindende aftaler for lovgivningsprincipper rammer, som kan være et Verdenshandelsorganisationen telekommunikation, og standarder - udviklingslandenes adgang form af foranstaltninger vedrørende menneskelige ressourcer, teknologioverførsel især inden for produktion og handel, demonstration af anvendelsesmuligheder, samt udviklingslandenes deltagelse i EU's F&U-aktiviteter informationssamfundet fremmes til i - foranstaltninger til oprettelse af partnerskaber mellem private aktører i EU og i udviklingslandene gennemføres - bistand til en bedre integrering af informations- og kommunikationssystemerne mellem udviklingslande inden for samme region, så samtrafik mellem deres systemer og udvikling af sædvanlige tjenester udvikles efter EU's eksempel - internationale til og samordning af forbindelser medlemsstaterne og de berørte internationale organisationer. initiativer fremmes i Der skal tages højde for partnernes egne prioriteter i forbindelse med aktiviteternes gennemførelse. Ofte vil der ikke være tale om at ændre det endelige formål med samarbejdet men snarere om at gøre dem mere effektive under hensyntagen til den enkelte partners særlige økonomiske forhold. Det drejer sig heller ikke om at tage initiativet fra udviklingslandene men om at give dem de nødvendige redskaber til at kunne deltage i fastlæggelsen af informationssamfundets globale rammer og udvikle nationale modeller til dets udnyttelse. 4. 2 Det foreslås, at samarbejdet organiseres omkring otte aktionsområder: • Støtte at ske Det ved kan aspekter. organisationers bevidstgørelsesinitiativer, UNESCO til bevidstgørelsesprocessen og dialogen, herunder de sociale og samfundsøkonomiske inkludere informationssamfundsdimensionen i EU's dialog på institutionelt plan med de fleste af udviklingslandene. Denne aktivitet skal så vidt muligt samordnes med de bl. a. Verdensbanken internationale om (InfoDev), telekommunikationsudvikling på Malta i 1998, samt regionale konferencer), og man bør i givet fald støtte de initiativer, der træffes som opfølgning på Midrand- konferencen. Der må gøres en indsats for at etablere samordningsfora mellem lokale leverandører, operatører og brugere beslutningstagere, civilsamfundet) med henblik på at undersøge, hvorledes disse teknologier kan udnyttes til fordel for nationale og lokale udviklingsstrategier. (udviklingslandenes verdenskonferencen regeringer, (især ITU og • Støtte forbindelse med infrastrukturudviklingen. Her kan EU's brede erfaring med hensyn til en gradvis et passende lovgrundlag etablering til af i 10 liberalisering på området tjene som inspirationsgrundlag, dog naturligvis tilpasset nationale forhold. Der skal endvidere ydes teknisk bistand til opfyldelse af udviklingslandenes forpligtelser over for Verdenshandelsorganisationen, samt støtte til de lande, som overvejer at acceptere forpligtelserne. Man må benytte sig af Kommissionens og EIB's finansieringsinstrumenter samtidig med, at finansieringsmuligheder fra andre långivere (Verdensbanken, IDB og ADB) også tages i betragtning. Der skal knyttes visse betingelser til det økonomiske samarbejde, således at strukturomlægningen og den gradvise tilpasning af operatørernes aktiviteter til de ændrede forhold kan understøttes. Derfor skal foranstaltningerne være målrettede og kunne ledsage udviklingstendenserne. Dette indebærer støtte primært til pålidelige og kvalificerede operatører, så der kan opnås effektive og varige fremskridt. Der kan eventuelt særligt fokuseres på projekter uden for byområderne eller regionale projekter. • En foranstaltning kan have til formål at vedtage ensartede standarder på regionalt plan, som dels sikrer samtrafik og interoperabilitet og som dels lader brugerne nyde godt af det prisfald, som stordriftsfordelene bevirker. Foranstaltningerne kan samtidig virke som tilskyndelse til fastlæggelsen af strenge kvalitetsregler for komponenter og systemer. EU har udarbejdet en dynamisk standardiseringspolitik, som bl. a. har udmøntet sig i GSM, ISDN, DECT og ERMES-standarderne. Udviklingslandene kunne involveres nærmere i standardiseringsarbejdet og dermed nyde godt af EU's erfaringer. Man kan i den forbindelse eventuelt arbejde sammen med europæiske organisationer som f. eks. ETSI eller CEN/CENELEC. Ved hjælp af pilotprojekter kan man demonstrere applikationernes fordele, afprøve om de er teknisk realisable og måle deres økonomiske konsekvenser og kulturelle overensstemmelse. Pilotprojekterne betyder, at brugerne kan skride etapevis frem både hvad angår en tilpasning af applikationerne og deres viden om dem. Derfor anbefales det, at man under de eksisterende programmer iværksætter målrettede projekter inden for områder, der prioriteres i de regionale handlingsplaner. Der skal ske en iværksættes af G7-landene efter Bruxelles samordning med projekter, som konferencen. Global Inventory Project kan til informationsudveksling. i denne forbindelse benyttes Informations- og kommunikationsteknologiers anvendelse i industrien, især i de sektorer, hvor et samarbejde med EU er under opbyggelse6. Assistance med at udarbejde en strategi for informationssamfundets virkeliggørelse kræver også, at man råder over de nødvendige menneskelige ressourcer. Det kan sikres gennem vidensoverførsel om erhvervsuddannelse, flersproget uddannelse i og benyttelse af de nye teknologier på området, regionale uddannelsestiltag skal være målrettet på myndigheder, beslutningstagere, distributører og administrative medarbejdere, teknikere i ledende stillinger og informationsformidlere. En af prioriteterne bør være at sikre den lokale uddannelseskapacitet, specielt af teknikere, og især, når denne uddannelseskapacitet er utilstrækkelig. 6 Dokument fra Kommissionens tjenestegrene om industrisamarbejdet i Middelhavsområdet og Asien. 11 • Informationssamfundet er et af de fem prioriterede områder i det femte rammeprogram om FTU7. Udviklingslandene skal i bestemte tilfælde og på projektbasis kunne deltage i fællesskabsprogrammerne om FTU. Deres deltagelse skal organiseres efter bestemmelserne om internationalt samarbejde i det femte rammeprogram. Der skal helt konkret gøres en samlet indsats for at forbinde de europæiske forskernet med udviklingslandenes net, så deres forskeres isolation brydes og de får en passende adgang til specifikt materiale. 4. 3 Der skal tages hensyn til udviklingslandenes særlige økonomiske, politiske og kulturelle forhold og behov, og derfor skal de planlagte foranstaltninger være tilpasset forholdene i den enkelte større region samt passe ind i den særlige dialog, som EU fører med hver region. Der må i hvert enkelt tilfælde udarbejdes og iværksættes en konkret handlingsplan. • I Middelhavsområdet indgår EU-samarbejdet i Barcelona-erklæringen om et Euro- Middelhavspartnerskab (november 1995). Den handlingsplanen, som blev udarbejdet på Barcelona-konferencen, tager højde for info-samfundet. Under Rom-konferencen om etablering af et Euro-Middelhavsinformationssamfund (30. -31. maj 1996) blev der lagt vægt på at etablere kommunikationsmuligheder, som kan holde trit med væksten i samhandelen. En handlingsplan udarbejdet i MED A-sammenhæng omfatter aktiviteter af regional interesse og foreslår, at der skabes synergi mellem de forskellige strukturtilpasningsinstrumenter. Det skal især ske gennem støtte til en lovtilpasning, i forbindelse med drøftelser informationssamfundet, samt telesektorens omstrukturering, uddannelsesforanstaltninger og pilotprojekter inden for seks områder: sundhedspleje, elektronisk handel, turisme/kulturarv, IT i industrien og forsknings- uddannelsesnet. Modtagerlandene kan også bilateralt forelægge supplerende projekter. rumteknologiapplikationer, i et forum for innovation, og • Lomé-konventionens bestemmelser kan danne grundlag for et samarbejde om kommunikation og information med de 70 partnerlande i Afrika, Vestindien og Stillehavet. På basis af de konkrete behov skal der etableres prioriterede applikationer på det sociale og økonomiske område. I grønbogen om forbindelserne mellem EU og AVS8 åbnes der mulighed for en ny fremgangsmåde inden for dette område. På det politiske plan må AVS-landenes regeringer gøres opmærksomme på spørgsmål, der opstår i forbindelse med nettene og informations- og kommunikationsteknologierne, så de kan støtte deres egne brugere og om nødvendigt etablere de nødvendige organer til at fremme udviklingen. Der må? planlægges en særlig aktion over for SMV'er. • EU har bilaterale aftaler med de latinamerikanske stater og har desuden underregionale aftaler med deltagerlandene i Kartagena-aftalen (Andes-pagten) og med landene i Mellemamerika. EU har endvidere for nyligt undertegnet en aftale med MERCOSUR. Der føres desuden en regional dialog med Mellemamerika (San José) 7 KOM(97) 47/2 Meddelelse fra Kommissionen "Mod det femte rammeprogram: videnskabelige og teknologiske mål". 8 "Grønbog om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og AVS-landene på tærkslen til det 21. århundrede", KOM(96) 570. 12 og med alle de berørte lande i Rio-gruppen. Det vil blive henvist til et samarbejde om informationssamfundet og informations- og kommunikationsteknologier. De fleste af landene har allerede omstruktureret deres telesektor og har udviklet deres infrastruktur med aktiv deltagelse af europæisk erhvervsliv og operatører, eller er ved at iværksætte omstruktureringen. Et samarbejde til gensidig fordel bør omhandle standarder, industrielle aspekter, forskning og prioriterede applikationer. Det foreslås, at der afholdes en indledende konference om et sådant samarbejde mellem EU og Latinamerika vedrørende informationssamfundet. De asiatiske lande fremstår som både dynamiske brugere og producenter af information og kommunikation. Disse stater tegner sig for omkring halvdelen af verdens befolkning og er derfor meget attraktive i de europæiske operatørers øjne. Det fremgår af en nylig undersøgelse om samarbejdsmulighederne med Syd- og Sydøstasien, at de europæiske operatører ønsker et tættere samarbejde9. På grundlag af undersøgelsens konklusioner er der ved at blive etableret rammer for et samarbejde, som i første omgang primært skal vedrøre prioriterede applikationsområder for IT og oprettelsen af et "teknologivindue" i Asien, som får til opgave at fremme partnerskaber mellem europæiske og asiatiske virksomheder samt yde bistand i spørgsmål om f. eks. deregulering og standarder. Under ASEM-topmødet i Bangkok i april 1996 iværksattes et program vedrørende ASEAN-landene. Under konferencen "Partnerskab med ASEAN", som afholdes i Singapore i november 1997, vil informations- og kommunikationsteknologier indtage en fremtrædende plads. Projekter, hvor observationssatellitter benyttes, har bidraget til at udvikle den lokale knowhow. I dag taler den kraftige efterspørgsel fra regionen for, at der etableres et særligt program til fremme af virksomhedspartnerskaber. Hvad Indien og Kina angår skal det målrettede samarbejde på industriområdet fortsættes. Foranstaltninger, som vedrører de fattigste lande som f. eks. Vietnam og Mongoliet, bør prioritere grundlæggende informations- og kommunikationstjenester og samtidig forberede deres adgang til informationssamfundet. KONKLUSION De hidtidige opmærksomheds- og mformationsfremmende foranstaltninger har fremhævet, hvor meget der står på spil med hensyn til udviklingslandenes deltagelse i informationssamfundet. Takket være Midrand-konferencen er tre formål blevet opfyldt: - der er indledt en dialog mellem de industrialiserede lande og udviklingslandene - den proces, som skal føre til en samlet vision om et globalt informationssamfund, er indledt med deltagelse af de sociale sektorer, som berøres af udviklingsspørgsmål "EU-Asia IT&C Economic Cooperation", Final Overall Report, August 1996, EC/ECO Mission no. 569/96 (réf. EC CC/B/ECO/2/B7-3001/95/155). 13 - der er udarbejdet fælles principper og samarbejdsforanstaltninger, som styrker vores fælles vision og som tager informationssamfundets udfordringer op. Dialogen har vist, at afstanden mellem industrialiserede og mindre udviklede lande risikerer at blive endnu større som følge af de igangværende forandringer, og derfor er særlige foranstaltninger velbegrundede. Kommissionen har allerede stor erfaring med teknologisamarbejde inden for de relevante områder, og den foreslår derfor, at den gennem sine aktioner fremmer informationssamfundets fremvækst i udviklingslandene og indarbejder denne dimension i sin generelle samarbejdspolitik med disse lande. informationsinfrastrukturer, uddannelse af de menneskelige De foreslåede foranstaltninger vil blive integreret i eksisterende samarbejdsaktiviteter og vil alt efter omstændighederne blive brugt forbindelse med drøftelser, bevidstgørelsestiltag, udarbejdelse af relevante politikker, udvikling og sammenkobling ressourcer eller af vidensformidling angående skik og brug og teknologiernes indhold. Disse aktiviteter skal indgå i regionale handlingsplaner, som skal sikre en sammenhængende EU-indsats og synergier med medlemsstaternes foranstaltninger, og vil desuden danne rammen om samordningen med internationale organisationer. i Denne fremgangsmåde udgør en overordnet ramme for, at EU og medlemsstaterne kan fungere som formidler mellem de industrialiserede lande og udviklingslandene, og medvirke fremvoksende informationssamfund, samt udforme dette, så der er plads til alle lande i det. til at virkeliggøre disse landes deltagelse i det 14 Forkortelsesliste ADB: AVS: AHCIET: ALINVEST: AMTIESA: ASEAN: ATM AUPELF/UREF: African Development Bank Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som har undertegnet Lomé-konventionen Asociacion Hispanoamericana de Centros de Investigacion y empresas de Telecomunicaciones Investment Program for Latin America (investeringsprogram for Latinamerika Association of Management Training Institutions of Eastern and Southern Africa (sammenslutning af managementuddannelsesinstitutioner i det østlige og sydlige Afrika) Sammenslutningen af stater i Sydøstasien Asynchronous Transfer Mode Association des Universités Partiellement ou Entièrement de Langue Française - Université des Réseaux d'Expression Française (sammenslutning af helt- eller delvist fransktalende universiteter) CEN/CENELEC: Den Europæiske Standardiseringsorganisation - Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering CEPT: CIM: Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer Computer Integrated Manufacturing COMTELCA: Commission des Télécommunications d'Amérique Centrale (udvalg bestående af mellemamerikanske teleadministrationer) CYTED: DECT: ECIP: E B: ETSI Ciencia y Tecnologia para El Desarrollo Digital European Cordless Telephone (Europa-Kommissionens standard for digitale mobiltelefoner) European Community Investment Partners Den Europæiske Investeringsbank Det Europæiske Institut for Telekommunikationsstandarder 15 FLAG: GATS: GSM: G7: IDB: InfoDev: INRIA: ISDN: ITU: Fiber-optic Link Around the Globe Den Almindelige Overenskomst om Handel med Tjenesteydelser Groupe, Spéciale Mobile (Europa-Kommissionens og CEPT's digitale pan-europæiske mobiltelefonsystem) Gruppen af syv højtindustrialiserede lande Interamerican Development Bank (den interamerikanske udviklingsbank) Information for Development Institut National de Recherche en Informatique et Automatique (det franske forskningsinstitut inden for informatik og automatik) Integrated Services Digital Network Den Internationale Telekommunikationsunion MEDINVEST: Investeringsprogram for Middelhavsområdet MERCOSUR: Det sydamerikanske fællesmarked NGO: OECD: ORSTOM: REFER: RIO: SDNP: Ikke-statslige organisation Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling Organisation de la Recherche Scientifique et Technique d'Outre- Mer (videnskabelig og teknisk forskningsorganisation for de franske oversøiske territorier) franske forskningsnetværk intertropisk computernet Sustainable Development Network Program (netværksprogram i FN-regi vedr. bæredygtig udvikling) UNCTAD: De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling UNDP: UNESCO: De Forenede Nationers Udviklingsprogram De Forenede Nationers Organisation for Undervisningsmæssige, Videnskabelige og Kulturelle Spørgsmål VSAT: Very Small Aperture Terminal (til satellitkommunikation) 16 THE INFORMATION SOCIETY AND DEVELOPMENT: THE ROLE OF THE EUROPEAN UNION COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL TO THE EUROPEAN PARLIAMENT TO THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND TO THE COMMITTEE OF THE REGIONS Reference annexes, complementary to the main document; (1) (2) (3) (4) (5) Statistics on Information and Communication Infrastructures in the Developing Countries European Commission Projects for the development of the Information Society in the Developing Countries • European Investment Bank loans in the sector of telecommunications Information Society and Development Conference, Midrand 13-15 May 1996, Chair's Conclusion Euromediterranean Conference on information society, Rome 30-31 May 1996, Conclusion of the Presidency (6). Reference paper on regulatory principles pegociated in the framework of the General Agreement on Trade in Services (CATS) A Annex 1: Statistics on Inforinntion and Communication Infrastructures in the Developing Countries (Source: ITU, World Telecommunication Development Report, 1995) TELICIMIONR: main lines and International traffic (able Main lines {Thousand) CAGR1 (%) 84-94 Main lines per 100 inhah. CAGR (%) per W0 inh. S4-94 Outgoing telephone traffic K4. mumies CAGR(%) outgoing telephone traffic Outgoing Tel. Traf. minute/Inh. Low Income*- 17204. 5 18. 1 Lower Middle Inc. ** Upper Middle Inc. '* j 92590 700X3 Higher Ine. -^ 424 140. 7 World 634 019. 2 7. 9 8. 3 3. 4 5. 0 1. 44 9. 64 14. 12 50. 80 11. 39 15. 9 1 880 6. 2 6. 4 2. 5 3. 3 3 558 4 032 38 402 47 872 29. 1 21 15 14. 2 15 0. 6 4. 2 8. 5 46 „ 1 Compound annual growlh rate. It is computed by the following fornmla: f(Pv/po)l/n]-l, where Pv= Present value, Po= Dcginning Value. n=numbcr of periods. The result is multiplied by 100 to obtain a percentage. 2 GNP per Capita of US$ 675 or less. 3 Between US$ 676 - 2 695 4 Between US$ 2 696 - 8 355 •s US$X35f, or more. , «, '. , • •. • •• i INTERNET, PCs and TELEVISION INTERNET DATA TRANSMIS SION PC TELEVISION Networks Hosts Total estimated users Packet- Switch6 Estimated Pcs(1994)7 Total television receivers 1994 TV Rec. per 100 Inhab. Total TV Household 1994 Per/100, of TV Household 1994(%) Low Income 52 1 405 7 728 4. 14 0. 09 370 855 11. 4 269 262 46. 4 815 39 851 219 181 35. 20 1. 00 174 967 18. 3 103 084 76. 1 921 77 886 428 373 60. 61 2. 28 1 15 792 23. 9 84 034 81. 7 23 509 1 5S6 125 723 6SS S21. 67 17. 95 4^9 684 59. 9 277 862 90. 8 i Lower Middle Inc. Upper Middle Inc. Higher Income 6 Thousands of subscribers. 7 Per 100 inhabitants. Annex 2: Projects financed by the European Community for the development of the Information Society in the Developing Countries 1. RAD Framework Programme Projects Projects launched between 1990-1994 within the HI Framework Programme (APAS) committed a total amount of 27. 3 Mio ECU to Asian. Latin American and Mediterranean countries. The main projects of particular interest for developing countries for the support of S&T Research are the following - Data Transmission System Concept for Decision Support System: a project based on the application of information and communications technologies that aims at developing an Integrated Flood Risk Management System for Shanghai. Partners of the project were the S&T Commission of Shanghai Municipality and the Shanghai Bureau of Water Conservancy. (3. 532. 000 ECUs) - Computer Integrated Manufacturing a program consisting of 4 projects in the field of Engineering Research and design, in cooperation with Tsinghua and Beijing Universities, and the East China Institute of Technology). (L. 179. 000 ECUs) -_ Communication Mobile GSM: a R&DT project in the field of the new generation of mobile telephony technologies in China. (5. 93S. 000 ECUs) - D. AB-DVB: Digital Audio Broadcasting and Digital Video Broadcasting for the definition of common standards in China (2 000. 000 ECUs) - P. esearch on the interfaces of Arab and Community languages for databases or videotex in the Mediterranean. (130 000 ECUs) - Training plan: For Latin America with AHCIET (540. 000 ECUs). ;, - REDALC: Research networks in Latin America (140. 000 ECUs). ,, Two mini-programmes targeting Information Technology issues of specific importance for developing countries were launched by DG11I. Keep-In-Touch Programme: 26 projects at a cost of 1. 7 Mecu. to build IT cooperation based on researchers returning to their home countries from the European Union - a strategy to stabilise the local expertise in IT which is essential for development. 1TDC Programme: 2S projects at a cost of 4. 0 Mecu. to help build capacity in High Performance Computing, a domain of general importance for industry, for infrastructure and for natural resource planning as well as satellite data exploitation. In the 1995 Call for Proposals, within the IV Framework Program (IN'CO-DC). the Commission, DG11I launched 12 projects and DGXlll launched 7 projects:. - ARAMED: Extension and integration of Arabic ling-ware component in a unification based MT System for the field of medical terminology and classification (130. 000 ECUs). - GAIA: A Multimedia tool for natural resources management and environmental education ••: (700. 000 ECUs). " - TELESUN: A World Wide Multimedia Tcleteaching System for Universities (600. 000 ECUs). - AREF: Arabic English French Software Localisation Tool (350. 000 ECUs). - DAWRON: Design of advanced wavelength-routed optical networks (597. 000 ECUs). - ELCANO: European and Latin American countries associated for a networked database of outstanding guidelines in unusual clinical cases (465. 000 ECUs). - African Telecom: African Telecommunication Research (211. 000 ECUs). - Micropower sources: Micro-battery technologies - (500. 000 ECUs). - Porous Tech Sensors: Integrated porous silicon based sensor technology - (320. 000 ECUs). - - PARALIN: High Performance Computing applied to er. erg;. efficiency in mining and electrical ITUBR: Implantable telemetry for physiological data acquisition -( 350. 000 ECUs). power industry - (630. 000 ECUs). - Peace by HPC: High Performance Computing and networking for joint research in medicine and hi-tech design -(350. 000 ECUs). - HIPSIA: High Performance Computing applied to manufacturing technology - (220. 000 ECUs). - H?C Finance: High Performance Computing applied to financial and economic planning (500. 000 ECUs). - QC1ME: Qua!;';, control management software tools (29-;. C00 ECUs). #o - Iberstandard: Maintainable database for industrial standards in Information Systems development (135. 000 ECUs). - SCM-: Extended agri-enterprise-(100. 000 ECUs). - DASEC: EDI for Chinese public administration and government - (300. 000 ECUs). I3ERCHIP; CAD and ASIC design and fabrication network - (>Û0. 000 ECUs) - An additional initiative financed by DG XIII was a Workshop on: Information Society in the Euro- Mediterranean context (104. 000 ECUs). For the second call for proposals (1996) under INCO-DC. the following list of projects to be financed by the Commission has been established: 21 to be financed by DGIII and 9 to be financed by DGXTII. Information Society • - ARGONAUTA. for the development of a network application in the sector of health care and continuous medical education in remote regions of Argentina and Chile. (1. 000. 000 ECUs) - MUEOSIC. will allow to develop new a communication tool to use of Digital Audio Broadcasting (DAB) multimedia services to fixed and mobile D. AB users in China with a great ad van tegs, for rural areas. (S49. 000 ECUs) "' -* HARMONY, will carry out fundamental research in the field of psycho-pedagogy applied to social insertion for the disabled and those socially excluded people. (5S0. 000 ECUs) - TEB. ALA, for the promotion of tele-working initiatives and to develop a network and links between Latin America and Europe. (253. 000 ECUs) - TISMAC. will promote fundamental applied research in the field of transport. (655. 000 ECUs) - NEEDED!: Arabic language EDI and Internet technologies (425. 000 ECUs) - MEDINA: Information networks for the Arab world (4S9. 000 ECUs). - Internet in Asia: Social usage of internet in Asia (150. 000 ECUs). - MEDISAT: Mediterranean S&T information network (300. 000 ECUs). • Advunced Telecommunications Technologies - USEE SM. will allow the upgrading of Science and Engineering education in Southern Mediterranean universities using the Telematics technologies. (309. 000 ECUs) - TPJNET, for the development of data communications network appropriate for use in remote areas cf DCs using Low Earth Orbit Satellite technology. (500. 000 ECUs) • Lingïtistics Engineering - DIINAP. -M3C. for the research activities to create a multilingual lexical database for the benefit - of both Arabic and European parties. (430. 000 ECUs) IDOL, for the development of a computer assisted translation tools for users of less favoured languages. (511. 000 ECUs) ,: ' • Softwure Technologies: - MAGICTOURNET: Multimedia and GIS applied to regional tourism (400. 000 ECUs). - SIMES: Multimedia systems for sub-saharan environment (450. 000 ECUs). - SQUAD: Software quality (275. 000 ECUs). - PROSNŒ: Quality management for SMEs (400. 000 ECUs). - ESIMEAU: IT in water resource management (700. 000 ECUs). - AMOVIP: Advanced modelling of visual information processing (400. 000 ECUs). • Computer Integrated Manufacturing: - CAPJBCAD: Internet based Computer Aided Design (350. 000 ECUs). - MTOM3D: IT design tools for live textile industry (450. 000 ECUs). - TEXCOM TOOLS' Tools for communications in the textile industry (450. 000 ECUs). - El. AM-IPE: Systems for management of intelligent actuators in industry (100. 000 ECUs). - PROQUS: Model based industrial quality control (2S0. 000 ECUs). - TAUTEM: Integration in Manufacturing and technology transfer (350. 000 ECUs). • Keep In Touch. 5 actions will te supported in domains related to micro-electronics. IT in manufacturing, software engineering and multimedia technologies (350. 000 ECUs). In add. -. ion a new call fer proposals has been issued for information technologies in the mediterranean £A 2. The main projects implemented or under implementation concerning different area!! of application (financed bv ALAMED and ACP funds) • - - - In the telecom infrastructure area Improvement of national telecom network in Ivory Coast. Sierra Leone, Senegal. Ethiopia. Sudan, Kenya. Zimbabwe. Fiji, Benin. Congo. Kiribati. Mozambique, Niger Improvement of regional satellite telecommunications in the Pacific Improvement of regional satellite telecommunications in Western Africa as a participation to the ITU/PANAFTEL project Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. - - Regional programme for improvement of the telecommunications in the Central american Countries - Studies on regional sntelite communications in the Andean Pact - Programme of rehabilitation of Syrian Telecommunications • - Telecom Network for civil aviation control and safety linking all international airports of the-pulf In the Transport urea of Guinea countries via the Intelsat satellite. % -" Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. • - Automated System for Customs (ASYCUDA) in several countries in Africa. Indian Ocean and the -In the tru de area. - Caribbean as part cf an UNCTAD programme - Adsanced Cargo Information S;. stem (AC15) en some of the main transport mode in east African countries - Regional Telematics Network Services (RTN5) for the Horn of Africa Countries - Information and Communication Systems In live framework of a trade exchange projects in the Caribbean region "r - Computerised system for externa! trade statistics in the Indian Ocean countries * In the environment, natural resources, forestry, fisheries areas - Early warning crop forecasting and environment surveillance system for the Horn of Africa using - satellites data Information system and support to decision making [o: a permanent and global management of coastal zones of the Indian Ocean countries - Hurricane early warning and tracking s>stem in the south pacific region, in the Meteorological Organisations (WMO) programmes - Participation to the elaboration of two data bases : Fishbase and Reefbase - Large scale dissemination of Fishbase to all ACP countries concerned including support for research environment in the context of ACP-EU Fisheries Research Initiative ' - Lake Victoria Fisheries Research programme with managemant of related databases - Installation of 14 terminals to improve the telecommunications through the PEACESAT network. -:. between the Forum Fisheries Agency (FFA) in the Pacific with its member states. In Educational and cultural ureas integrated library automatization system for the public library of Curaçao The main projects for which no financing decision has been taken vet funder appraisal or for possible consideration^ arc the following; Installation of ground facilities for a global navigation satellite system in Africa and in the Indian Ocean region to expand to these regions the European Geostationerv Navigation Overlay Service (EGN05) to be dep!o>ed in the EU. - Regional fisheries Information and Analysis S;. stem (FIAS) for West African countries to link up other. '. ise incompatible and isolated data bases co\ering different disciplines - Participation to the FAO project of the Land Cover Map and Database of Africa (AFRICOVER) - - based on satellite remote sensing Installation of Trade Points in West Africa. East and Southern Africa countries and in Mauritius as a participation to the UNCTAD Trade Efficiency Initiative Implementation of monitoring, control and sur. eillar. ee of fishing activities (MCS) with the SADC Countries S^L • - - INFORMATION SOCIETY AND DEVELOPMENT CONFERENCE 13-15 May 1996 Gallagher Estate tfidrand, South Africa CHAIR'S CONCLUSIONS INTRODUCTION The world is in the throes of a new and highly potent revolution. This revolution will forever changé" the way we live, work, play, organise our societies and ultimately define ourselves. Unlike previous technological revolutions which were focused on energy and matter, this fundamental change Involves our understanding of time, space, distance and knowledge. This revolution is leading to the creation of the Global Information Society (GIS) v BACKGROUND In February 1995, Ministers from the Group of Seven Highly Lndustrialised Nations (G-7) and Members of the European Commission (EC) met in Brussels at the G-7 Ministerial Conference on the Information Society. This Conference re-emphasised the need for all countries, including developing countries and countries in transition, to be integrated in the GIS. However, the challenges of Integrating Lhe less industrialised countries of the world into the GIS are tremendous. As South African Executive Deputy President Thabo Mbeki argued in his keynote address to the G-7 Information Society Conference, "there are more telephone limes in Manhattan than in all of sub- Saharan Africa," and that "half of humanity has never made a telephone call. " Mbeki challenged the-G-7 and the EC to convene a follow-up conference bringing together a cross-section of the developing world with the G-7 and the EU to exchange views on such questions as strategy, finance and international coordination in confronting the global information and communication challenge. He offered South Africa as host for such an initiative. The Information Society and Development (IS AD) Conference is the result of that challenge. The IS. AD Conference, held in Midrand South Africa under the auspices of South African Executive Deputy- President Thabo Mbeki, included representatives from 40 countries and 18 international organisations. Delegations consisted of government ministers and senior officials, CEOs and oLher private sector participants, and civil society representatives. This historic conference accomplished its Lhree primary*' objectives of: • Launching a dialogue between the developed and develop-. ; worlds and within the developing world on the emerging Global Information Society; updating the process to define a shared vision for the Global Information Society between the relevant societal sectors in the developed and developing countries; Working towards "Common Principles" and "Collaborative Actions" to strengthen our shared \is:on and meet the challenges of the Global Information Sccietv. §£h ISFORM ATTOS Soarrv. -L\D £>ÏI ZLOF\IZ>T COSFERSSŒ. CHUR S CO \at s;o\ s USING THE POTENTIAL OF THE INFORMATION SOCIETY TO M E ET THE NEEDS OF THE DEVELOPING W O R LD Tne Present Rec'. try While we speak of a "global" information society. Lhe present reality is daunting The technology gap between the less developed and industrialised countries of the world is widening. This situatioa must be addressed by Lhe world community if we are to build a truly Global Information Society. Ln respect to the present reality, we acknowledge the following:. •. • Information and Communication Technologies and Services have Lhe potential tb offer a significant contribution toss ards the promotion of sustainable growth in all countries: There currently exists a huge gap between the highly-industrialised countries: and Lhe less-industrialised countries in terms of information infrastructure. Tnrough developing an information infrastructure and effectively utilising Information and communications technologies and services, des eloping countries can narrosv Lhe current gap in economic and social development and prevent it from widening. There are tremendous and dis erse needs in Lhe des-eloping world which often differ from the needs of the more industrialised counrxies: and. Developing countries must assess their ossn requirements and strategies for entry into the Global Information Society based on their specific realities. Mobilising the Required Investments 'There is clearly an unsatisfactory level of investment Ln information infras true pure development in the less Industrialised countries. Being able to mobilise Lhe necessary investment, particularly from Lhe private sector, is of paramount importance to Lhe des-eloping countries. Of equal importance, is being able to des-elop networks which enable the sshole of their populations to gam access to the global information infrastructure and participate in the GIS at affordable prices. In respect to mobilising Lhe required insestments for informatio_Q infrastructure development, we acknowledge Lhe following: • There is currently an insufficient investment Ln des-eloping information infrastructures in the less industrialised countries; There is an extensise demand for Information and communications technologies and sen. ices un the developing world: and. To create a truly Global Information Society, we must mobilise appropriate Investment. :•. Employment. Labour Market end Work The new techno-econorric paradigm of the global economy is increasingly driven by knosvledge-Lntensive sectors which utilise Lnfcrmarioc and communications techno! :• gies. These economic sectors could form the basis of entirely new multi-media Industries, products and services which CQ^IC contribute to attracting Investment and creating emplosment widun national economies. Ln respect to err. plosment, labour market and work Ln Lhe GIS. we acknowledge Lhe following: • • A nesv knowledge ir. tensise global economy is emerging: The r. ess global economy can stimulate ne-A industries and employment opportunities. V-'e must attempt to mirumise Lhe risk and enhance the opportunities (o: Labour; and. Access to L'ai:ung and Lifelong learr::ng m-_st be promoted. fr/q Is re HMmos Soc/m ASD DEIELOP\(C:. \T CCT. FZPSSCZ. CH. UR'S Coscustoss Using the Potentiel of Information Technologies Meeting basic needs, developing human resources, grossing the economy, creating a culrnre of effective delivery of public services, promoting a participatory democracy and conveying different cultures and ideas are challenges jcindy faced by all countries in Lhe world. New information and communication technologies, increasingly affordable as their costs continue to fall, could help deseloping nations "leapfrog" entire stages of development in setting up their own information infrastructures and applications. In respect to using the potential of information technologies, we acknowledge Lhe following: • V • Information technologies have tremendous potential to: meet basic needs, develop human resources, gross- economies facilitate new competitive advantages, improse the efficiency of government management and the delivery of public sersices. promoting participatory democracy as well as cultural and linguistic diversity in each country; To achieve these benefits, the particular ensironrnent in each nation must be considered to promote the optima! mix of technologies in deploying the information infrastructure: and, These new Information and communication technologies will help deseloping nations "leapfrog" enure stages of development Key opportunities exist Ln Lhe foilosslng areas: * • • • • Enhanced capacity for Lhe development of human resources, skills and competencies; Improved debt management within each country; Improved effectiveness, efficiency and productivity in the workplace; Greater decision-making capability through timely access to information: Efficient delivery of public services through improved mechanisms and greater customer responsiveness: Lncreased access to public information: More efficient interface betsveen the public and private sectors, Economic grossth and development Lhrough electronic trade, investment and commerce, particularly for Small, Medium and Micro Enterprises (SMMEs); - • _, Decrease in the need for migration to urban areas, • • • Health care improvement; Better management of natural resources and the environment, and, Early-svarning systems for weather and other environmental phenomena. ;:. Mobilising Investment Tn rough Appropriate Regulatory Conditions The establishment of an advanced Lnformation and communications infrastructure requires a favourable investment climate. In many countries, achieving such an environment might necessitate changes in the regulatory framework and economic restructuring aimed at a more liberalised telecommunications sector which could provide more choice, higher quality and better access. In attracting direct investment, national regulatory policy objectives need to be transparent, and consistently applied. Ln respect to mobilising investment through appropriate regulatory conditions, we acknowledge the following- In order to mobilise and attract investment, developing countries must create a climate conducise to investment: This necessitates an adaptable regulatory framework based upon competition and aiming at the provision of more choice, higher quality and better access, The process should take into account the particular realities in each cour. uy. and. Ln-. estment in indigenous content creation should be encouraged IsFOPMkftôsSoctsrrrAsDDEIILOR. UI. STCOSFZRSSCE: CH. -UR'SCoscustoss People s Involvement: Social end Societal Aspects The information society has the potential to enhance the quality of life of all participants. However, the scale and pace of improvements in social welfare and economic development will depend heavily on the universal enabling environment. The social and societal benefits of the information infrastructure \sill be optimised by an approach which aims at the highest possible levels of participation. The alternative would lead to the emergence of two "information-classes" of citizens. Ln Lhe deseloping \s-orld. the risk of creating a rwo-tiered society, where only oce group of Lhe population has access to new networks, services, and equipment, is even greater than in Lhe developed countries. Ln respect to social and societal aspects of the GIS, we acknowledge the follossing: ••• = • The Information Society must enhance the quality of life for all participants and avoid deseloping a rwo-tiered society: Life-long Education is a major key to enable full and active participation by all citizens Ln the GIS; and. Lndigenous content creation should address Lhe cultural and ILnsuistic reqiiremenLs of each society. CREATING THE GLOBAL I N F O R M A T I ON S O C I E TY. Shared Vision of Human Enrichment The potential rewards of working together towards a GÎS are enticing and include: a better balance in economic and social progress between nations, growth of the global econoras-; the capacits' to sols-e common societal problems, enhancing the progress of democratic values, and sharing as well as augmenting cultural creativity, traditions and identities. On this shared \ision of human enrichment, we acknowledge the follossing: • — A consensus is emerging about the importance of global information society;". No single model is universal: and, A globally cooperative approach is required. Launching a Dialogue Between the Developed and Developing World Like all societies, the GIS needs to be built on a set of common norms, on tolerance, on respect of diversity and en habits of collaboration and combined efforts. EasLng its birth, like dealung with all major "shifts", means overcoming uncertainties and a break in continuity. While it is bringing our world closer together, existing differences Ln social and economic development are becoming mere apparent and the difficulties they create are worser. Lng. Ln respect to launching a dialogue between Lhe developed and developing world, we acknosvledge the follossing Building Lhe GIS requires common guidelines, tolerance, respect for diversity and collaborative actions, and, Distinct national visions should conserge into a shared global vision. £6 I. \F)PM 4 TIC v SOCtETiAsD DE* ZLOPStEST COSFERZSCS: Cft. llR S COSCLVStOSS Common Principles and Collaboranve Actions The deseloping and developed worlds should agree on the principles for cooperation Ln Lhe GIS. Close collaboration at the highest level will ensure the efficient introduction and development of a truls "Global" information society and prevent the marginalization of some countries from this inevitable revolution. Like all societies, the Global Information Society needs to be built on a set of principles, on respect of diversity and on collaboration. Follossing the principles endorsed by the Brussels conference, which are. • • • • -promoting dynamic competition encouraging private investment defining an adaptable regulatory framework pros i dm g open access to networks j while • • • ensuring universal provision of and access'to services promoting equality of opportunity to the citizen promoting diversity of content, Lncluding cultural and linguistic diversity recognising the necessity of worldwide co-operation with particular attention to less developed countries and taking unto account the key policy issues identified at the ISAD conference, which are \ universal service clear regulatory framework sustainable socio-economic development empjpsment creation ' global co-operation and competitiveness diversity of applications and content diversity-of language and culture co-operation in technology private investment and competition protection of intellectual property rights privacy and data security. -. arrowing the infrastructure gap co-operation in research and technological development :: Lhe ISAD participants are therefore resolved to continuing Lhe dialogue and taking appropriate action on these principles and policy- issues. Furthermore ssc are committed to: Festering partnerships between, tine public and prisate sectors: Continue or begin a process of national information society planning in each of our countries which :s u'. timatels m concert \svj-i the development of a Global Lnformation Society ; Ft IsFORHAtfosSOCIETYASDDE:ELOPME\T CO^FERSSŒ: CHMR'SCoscustoss • • • • Encourage further discussions towards identifying and implementing Globe! Lnformation Society Projects Ln conjunction with non-governmental organisations and international organisations; Share information on best practices of deselopment programmes and usage of information and communication technologies, Call upon international organisations to re-assess and refocus their development tools to give active follow-up to the principles and policies identified at this conference; and Fully utilise various policies and private and public financial instruments available for the development of the Global Information Society - -^ Participants welcomed the contribution of representatives of civil society. and business leaders, in the prcceedings-of the Conference They re-emphasised the need of public and private sector co-operation and partnership'in achieving common goals. These ISAD conclusions are informed by a commiument to ensure that the development of the Global Information Society benefits all humanity. • Set CONFERENCE OF ROME ON TUE EURO-MEDITERRANEAN COOPERATION IN TUE IT EU) OF THE INFORMA TI ON SOCIETY CONCLUSION OF TOE PRESIDENCY Introduction The Euro-Mediterranean Conference of the 27-28 November in Barcelona has set itself the objective of creating a true partnership Euro-Mediterranean. With regards to the economic and financial sectors, the Conference stressed the importance of the role of science and technology in the social and economic development of the concerned countries, as well as the necessity to modernise the telecommunications infrastructûrê. -and to optimise the use of Information Technologies. In this: context, the Rome Conference underlined the importance of å harmonious transition towards the Information Society in the Mediterranean region and the utility to define national priorities and strategies in such a v/ay as to create a favourable environment for such an evolution. It farther implies a sustained effort in order to reinforce the co-operation between the European Union and its Mediterranean partners and especially in the three following sectors: - adaptation and development of telecommunications infrastructures and services - research and development - human resources „ that are closely linked and constitute the major elements of a Euro-Mediterranean partnership firmly turned towards the future. To this effect the Présidence requested the Commission to set up in the context of the recommandations adopted by the Barcelona Conference the concrete means necessary for the implementation of the projects related to the Information Society and of regronal. • interest. I Promoting the interconnection and development of communications arid trans-Mediterranean information networks for economic co-operation The Presidency noted that the participants welcomed the results of the workshop on the regulator)' framework and the development of communications networks for economic co-operation that was held in Palermo on the 677ih May 1996 whose conclusions arc annexed hereto. In oidcr to facilitate the iniciconncction and interoperability of the tcircsliial and satellite and Medilci lanean count lies, and the telecommunications neisvoir. s betssecn to the seltmu. up ol contubutc the économie and cultural the dcsiiahility ssa-, s. -cssed ol manlaiuiMu. a cons'. ur. and open dialogue exchange*, te'-Milntoi y belsveen liamcsvo: i-. I«*: [eieeomiiricva:;;!;,-, a> sve'l a-, the need loi the standaidisalion which are l e u n n cd v o:»!;-; \n i i v. ' sc l iv •:. '••. •; vi. *'. ! uhls '»! i;. -; s\'< •: :•. •. iVI<jdiîcnanean Countries on inliaMruetuies facilitating litnopean Union and the the the \\\ &b This dialogue svill have lo be suppoited by concrete co-operation in;:ia;;ves. svhich \Vill include -in particular- the promotion ol" the development of human ic^O'irees through appropriate training initiatives The need was also mentioned of having a harmonised regulatory framework that plan for the progressive introduction of free market principles in the EU and Mediterranean telecommunication sector in order to promote investments In this respect, it would be advisable to encourage competition in order to improve the quality of services, reduce costs and widen the range of supplies. The validity of the principle of separation of functions, in the respect Oi each country's unique characteristics, between the regulatory authorities and the telecommunications operators, was generally recognised. It was further recognised that the commitment of the regulatory authorities must above all focus on the general objectives of national telecommunications policy, and at the same time guarantee a universal service. at an affordable price and conforms to the recognised rules. The Presidency noted with interest the co-operation initiatives identified in Palermo, and asks to the Commission to study the possibility of carrying out the development projects put forward in that forum within the framework of existing budjetay ressources, and according to appropriate procedures. the Commission In particular, to organise potentional meetings between telecommunications regulator)' Authorities of Euro-Mediterranean partners, in order to promote a coordinated regulatory framework. intends In addition the Commission will promote the organization of Fora of euro-mediterranean operators in order to obtain a concrete cooperation among economic operators and to allow the integration of netwoks infrastructures. Firstly it has beer, proposed to organise a workshop on applications of satellites in the Euro-mediterranean region before. the end of 1996. Moreover the Commission will encourage the regional training projects destinated to euro-mediterranean regulatory Authorities and operators. Furthermore it has been to install a network of institutions of economic telecommunication studies of suggested euro-mediterranean partners within an Observator)- for the communication development in the region. Or. its pari the Commission has asked for the support of the euro-mediterranean partners in connection with the World Bank and l. T. U. or. for the realization of a study launched the situation of télécommunications in the Mediterranean the modalities c! c!ese!op:::ent cooperation in the sector. v. i Bo II To put research and technological development at (he. sen ico of lho Information Society and social and economic development The Conference participants have favourably acknowledged the results obtained during the Sophia-Antipolis workshop of the 1-2 nd April 1996 which arc reported in the annex to the present document On those bases, the importance of maintaining a constant, open and sustained dialogue the Euro-Mediterranean partners has been through concrete underlined. To this effect, the Follow Up Committee for the research issue of the Barcelona dialogue, which met in Capri in Mai 1996, could constitute an appropriate framework initiatives between The Présidence has noted with satisfaction that the delegations expressed the wish of launching co-operation actions, as soon as possible, covering the whole of the concerned fields ranging from basic research to demonstration projects bearing in mind the speefftc needs in the fields of training, awareness building for the users and the reinforcement of the research capacity and technological support. To this end, the available means of the Fourth Framework Programme that are likely to interest the Mediterranean region, would see their impact reinforced by a fast and mass commitment without questioning the established balances. * It appeared desirable that clear and efficient mechanisms be established in order to support the activities at the hart of the Euro-Mediterranean partnership according to the Barcelona Declaration and in coordination with the tools of the Framework Programme. Furthermore, it has been agreed to encourage a bilateral resource mobilisation of the European Union's Member States in the neighbouring sectors. Finally, a ceratain number of proposals seemed to be particularly important: -. establishing links between Information Society application projects set up in the European Union, and simitar projects in Mediterranean partners; - promote the constitution of a high capacity Euro-Mediterranean data. - transmission backbone using submarine cable infrastructures and existing or future' satellites. The World Wide Web (WWW), reinforced by a satellite infrastructure, would provide the perfect common the development of "thematic communities" and for the realisation of "pilot projects" identified by the Follow Up Committee (or the research issue of the Barcelona dialogue. Ali these activities could be the object of?. Euro-Mediterranean technological co-operation initiative. To this eficct a preparatory workshop will be organised by the end of the current vc,e tool for • jMwno'. ;::;: the d e v e l o p m e n; ni N^'ieim!!«: activities o! leseaichci •> and those in cv. !;e. c o! ;eehn:>lv»;e. ica! d e v e l o p m e nt m then c o u n t r i es ol'o:ii-in e>pccially t h r o u gh " k e ep m !• Mel:" ;:•. 1M::< I u: i:,. -;i:;. t; e '• '•••: p. '. ' o. 'ipa::':. l>. uih !:•>:•• <>! th,. - ( "nnleicn-. v of !!••• M-lus'. rials svhich •. -. •. ;• •!. ! : i. •. ' ' !. '. e ;::. i. Ill To put new technologies ;t( the scoicc of (lie development of human resources nucf encournge, through (mining nctions, the cst;iblislimcnt of the Information Society The participants of the Conference have favourably acknowledged the conclusions of the Brussels' workshop on education and training (which report is annexed to this document), which was held on 2/3rd of May 1996. Moreover, it was maintained that from now on, developing strategies will have to be increasingly based on advanced communications and information networks and on educational and professional training systems which foster lifelong learning, mobility and reconversion. Education and training play a fundamental role in those changes brought about by innovation technologies which concern both individuals and the economic dynamic. Information Society the establishment of new and promising thus providing everyone with complementary and more educational opportunities, efficient. means to widen their own knowledge and introducing a potential factor of equal opportunities. Moreover, they would increase access to information and make it available for the greatest number of citizens. tools contribute to In this sense it has been reaffirmed the need for strengthening :he links between the European Union and its Mediterranean partners as far as training, and more generally cultural and societal aspects are concerned, in order to integrate them in a long-term co operation context. It would be advisable to deepen the mutual rethinking of diffusion methods and training experiences at a Mediterranean level on the use of Information Society tools as well as on the educational techniques which are more appropriate in relations to new technologies. More specifically, the Italian Presidency noted the interest expressed by the participants to: - promote co-operational pilote projects in order to give the students, since the primary level of education, the basic knowledge for understanding the new technologies and using them in their life in a critical and responsible way. - intensify the exchange of experience on educational and training projects svhich involve the use of communication and information technologies, in the fields of primary, secondary and university education, initial and continued professional training, adults and teacher training. In this perspective, it would be desirable to foresee the creation of a Euro-Mediterranean network for the identification of potential partners and for the exchange of information. This network might be built on the already existing poles of competence. - (bslei elect i on;,: m'o: mation netsvo:ks. initial and continued l:a;". mg in the He!. ! of lelccommumcati-. ^. s :. :'d access to implement Medilei lanean ac'. :r':> bawd "n - ciisuie ih. '. ; co-opcia'. ion. tlnoneh c\!sttu;e. imtiiiues, svill have al! the t\\c->sarv synergy to i. van my Thus i epi vsvn:::;e a valid point ol u. -lciuv. 'c lo: the de^». :h)p:nvni o( joint. :. cti;-»:i> Ihcse actions nin'. ht he r v l m l ed m lhe Ian " A '. v :••: la. neau j > : : : 11 ! • • t s ! i ; j i _ le. u'hme. and d. sta;:: yt - give special support to the pilot projects which, in the context of existing programme«, involve'putting the application of information technologies at the service of education and training (including on-line networks, optical fibres, television channels, also the satellite ones, distance learning infrastructures). One of the objectives will be to identify, without ignoring either consistency with the existing ones or cultural mediation requirements, cheap and feasible optimal models for education and distant training. - favourably foster projects concerning the building of awareness and the training of teachers and training staff. Indeed, these actions would have the advantage of familiarising the users with new technologies and thus allow them to fully integrate the future evolution and play an active part in it. Si Annexé: Regulatory framework of the General Agreement on Trade in Service/ (CATS) The Negotiations on basic telecommunications services, held in the GATS framework under the auspices of the World Trade Organisation (WTO) in Geneva, started in April 1994, shortly after the end of the Uruguay Round. Governments worked to set aside national differences on how basic telecommunications might be defined domestically. They negotiated on all public and private telecommunications services (local, domestic long distance and international) Services covered by this Agreement include voice telephone, data transmission, telex, telegraph, facsimile, private leased circuit services (i. e. the sale or lease of transmission capacity), provided on a facilities-basis or by resale, and througtrany means of technology (e. g. cable, wireless and satellites). Negotiations concluded successfully on February 15, 1997. As a result, 69 governments undertook legally binding commitments on access to /and national treatment on their respective telecommunications services' markets. Commitments undertaken reflect various degrees of liberalisation and development of the sector in the different countries, in accordance with the GATS principle of progressive liberalisation. The commitments are inscribed in so-called, "offers" (Schedules of Specific Commitments on Basic Telecommunications). Out of the 55 offers (counting the European Community as one). 35 pertain to developing countries. Together the offers account for well over 90% of world revenues from telecommunications services. The most important result of the Agreement is that the telecommunications services' sector is now fully embedded in the WTO multilateral trading system, namely that: I. The GATS general obligations and disciplines will apply to it from the date of entry into force of the Agreement (1. 1. 199S) • (tM FN) treatment: Each WTO Member shall accord iMost-faroured-uatiou to telecommunications services and seivice suppliers of any other Member treatment no less favourable than that it grants to telecom services and service suppliers of any other countrv (i. e. non-discrimination between countries); Members wishing to maintain measures inconsistent with the most-favoured-nation obligation had the one-off possibility, before the conclusion of the Agreement, to table a MFN-exemption. Very few countries have chosen to do so, and the scope of their exemptions remains limited. 21 • Transparency (publication / public availability of all relevant information), • Domestic regulation: In each: telecom services' sector for which a country has undertake:' market access commitments, i: mus: ensure that all its measures which :i Th. ' on!-. p:;:-. ;::;. \! esccpaoas to tit: MrN principle j r: h economic integration iigrecincnis (such as \'. \: EC. NAFTA, e;; ) presi. !. \l iltc> cc\cr subiî:i;ui:r. :> ;:!! s:rsi:cs sectors, and 2) nd-. :ï:î'. :iges conferred '. ? ;i:!;:i:cn: :•:. :. '. :s i. : o r :'. e r t. -> f::eii!::i:: il. e c\:h:inge of b:ru:c> hn. -. itcd to continu :•. :•; frc. uier zor. ci ^ affect trade in such services are administered in a non-discriminatory, objective and transparent manner E. g. , licensing requirements and technical st. mJards must be based on objective and transparent criteria, and cannot act as a disguised market access barrier -- unless otherwise specified in the country's offer, • Disciplines for monopolies and exclusive service suppliers: Each Member shall ensure that any monopoly or exclusive supplier in its territory does not act in a manner inconsistent vsith that Member's MFN obligation and market access commitments. In addition, where the monopoly or exclusive supplier competes -- eitiier directly or through an affiliated company -- in the supply of a service which is outside the scope of its monopoly or exclusive rights and is part of that Member's market access commitments, the monopoly or exclusive supplier is not allowed to abuse its monopoly or exclusive right position, • Disciplines concerning business practices: Each Member shall, at the request of. any other Member, enter into consultations with a view to eliminate business practices':of its service suppliers in case such practices restrain competition and thereby trade in services to The above-described GATS general obligations and disciplines will apply telecommunications services for all four modes of supply -- within the limits of each cross-border country's commitments Of particular importance in this respect are the supply and (foreign investment) through establishment of a commercial presence the supply 2. The GATS 'Annex on Telecommunications' (entered into force already at the end of the Uruguay Round) which provides for: • Transparency: Each Member shall ensure that relevant information on conditions affecting access to and use of public telecommunications transport networks and tariffs, specifications of technical interfaces, services is publicly available, including information on bodies responsible fov the preparation and adoption of standards, etc. ; • Access to and use of public telecommunications transport networks and services: The Annex acknowledges the dual role of the telecommunications services' sector, as a distinct sector of economic activity and as the underlying transport means for other, economic activities. Each Member shall ensure that access to and use of its national public telecommunications transport networks and services is granted on reasonable and non-discriminatory terms and conditions to any service supplier of any other WTO Member. regulator/ principles specific 3. Additional commitments on the basis of the Reference Taper on regulatory principles: countries negotiated a set of the telecoutm. -ucatio:^' sector in order to complement the existing GATS obligations and disciplines These principles aim at ensuring more effectue market access and national treatment commitments -- sshile accommodating differer. ', regulator environments and practices v. or!:!•. ••. ide They address ami set rules on a number of key issues: definitions of 'major supplier'), presention of anti key concepts (such as competitive practices m interconnection obligations; universal service, public a\aihbilits of licensing criteria, independence of the regulator; and allocation a:*. ;: use of sea: ce resources Oat of the 69 countries, 5- undertook additional 'essentia! facilities', telecommunications, to commitments on regulatory principles on the basis of the full Reference Paper, and 10 at least on parts of it. « 4. Finally and most importantly. Members' commitments on telecommunications services will be subjected to the WTO dispute settlement rules nnd procedures. This will guarantee a high level of legal security with respect to implementation of commitments. 3>é ISSN 0254-1459 KOM(97) 351 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 li Katalognummer : CB-C0-97-344-DA-C ISBN 92-78-22397-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg -*>%


title: Resolución sobre el Libro Verde de la Comisión sobre las comunicaciones comerciales en el mercado interior (COM(96) 0192 C4-0365/96)

eurovoc_concepts:
advertising
free movement of goods
freedom to provide services
marketing
sales promotion
single market
sponsorship


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1350/97 of 15 July 1997 laying down to what extent applications for issue of export licences submitted during July 1997 for beef and veal products which may benefit from special import treatment in Canada may be accepted

eurovoc_concepts:
Canada
beef
export licence
import
quantitative restriction


title: 97/793/EF: Kommissionens beslutning af 15. juli 1997 hvorved det pålægges Tyskland at fremsende alle dokumenter, oplysninger og data om omstruktureringen af SHB Stahl- und Hartgußwerke Bösdorf AG, Sachsen, og om den ydede støtte (C 9/97 ex NN 2/97 og N 645/96) (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Germany
Lower Saxony
State aid
aid for restructuring
exchange of information
infringement procedure (EU)

formats: html pdfa1b print


title: Regolamento (CE) n. 1354/97 della Commissione del 15 luglio 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 1685/95 che istituisce un regime per il rilascio dei titoli di esportazione nel settore vitivinicolo

eurovoc_concepts:
export licence
quantitative restriction
wine


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1348/97 af 15. juli 1997 om de ansøgninger om importlicenser for ris og brudris, der er indgivet i løbet af de første fem arbejdsdage af juli 1997 som led i ordningen i Rådets forordning (EF) nr. 1522/96

eurovoc_concepts:
import licence
quantitative restriction
rice
third country


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2555/97 del Michael ELLIOTT a la Comisión. Transporte de animales vivos

eurovoc_concepts:
animal welfare
commercial vehicle
live animal
transport of animals
vehicle parts

formats: html pdf print

text: 11. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 76/125 No obstante, de conformidad con lo establecido en el art(cid:14)·culo 126 del TratadoCE, la organizacio·n de los sistemas educativos y el contenido de sus programas son competencia exclusiva de los Estados miembros. (1) DO L 199 de 6. 8. 1977. (98/C 76/238) PREGUNTA ESCRITA P-2554/97 de Simon Murphy (PSE) a la Comisio·n (15 de julio de 1997) Asunto: Gallinas ponedoras Tengo entendido que la Direccio·n General VI va a publicar en fecha pro·xima la esperada propuesta de modificacio·n de la Directiva 88/166/CEE sobre normas m(cid:14)·nimas de proteccio·n de las gallinas ponedoras en bater(cid:14)·a (1) y que dicha propuesta va a incluir tambie·n normas para gallinas en otros sistemas de produccio·n de huevos. En estas circunstancias, ¿puede explicar la Comisio·n por que· los Estados miembros esta·n estudiando una propuesta distinta en el marco del Comite· sobre las aves de corral con vistas a modificar los criterios de produccio·n de huevos establecidos en el Reglamento 1274/91 (2) (modificado por el Reglamento 2401/95 (3)), con el consiguiente riesgo de que se tome una decisio·n que suplante cualquier modificacio·n de la Directiva 88/166/CEE, pase por alto los requisitos de bienestar animal, haga caso omiso del dictamen del Parlamento y meramente refleje las exigencias de la industria? (1) DO L 74 de 19. 3. 1988, p. 83. (2) DO L 121 de 16. 5. 1991, p. 83. (3) DO L 246 de 13. 10. 1995, p. 6. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (1 de agosto de 1997) Es cierto que la Comisio·n ha anunciado su intencio·n de presentar al Consejo despue·s del verano un informe sobre los avances cient(cid:14)·ficos relativos al bienestar de las gallinas en diversos sistemas, probablemente acompan(cid:152)ado de una propuesta de normativa que regule este a·mbito. Las actuales discusiones con los Estados miembros en el marco del Comite· de gestio·n de carne y huevos de aves de corral se refieren al etiquetado de los huevos con arreglo a diferentes sistemas y a los criterios ba·sicos que deben respetarse en cada uno de ellos (pasto abierto, gallinero, aseladero, cr(cid:14)·a en bater(cid:14)·as). Estas discusiones no prejuzgan en absoluto la posicio·n de la Comisio·n respecto del informe previsto para el oton(cid:152)o. Es evidente que la normativa de etiquetado de huevos establecida en el Reglamento (CEE) no 1274/91 tiene que tener en cuenta cualquier futura modificacio·n de la Directiva 88/166/CEE respecto de los distintos tipos de produccio·n. (98/C 76/239) PREGUNTA ESCRITA P-2555/97 de Michael Elliott (PSE) a la Comisio·n (15 de julio de 1997) Asunto: Transporte de animales vivos ¿Cua·ndo tiene la Comisio·n la intencio·n de proponer especificaciones ma·s elevadas para los veh(cid:14)·culos que transportan animales vivos, introduciendo, por ejemplo, la exigencia de que dichos veh(cid:14)·culos lleven incorporados sistemas de suministro de agua a los animales? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (1 de agosto de 1997) En junio de 1997, la Comisio·n presento· al Consejo una propuesta relativa a normas adicionales para los veh(cid:14)·culos utilizados para el transporte de ganado por carretera en viajes que excedan de ocho horas de duracio·n (1)


title: 97/789/EG: Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 1997 über eine Kapitalerhöhung zugunsten des Unternehmens Alitalia (Nur der italienische Text ist verbindlich) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
aid system
air transport
shareholder


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation relating to the conclusion of the Protocol defining, for the period 1 December 1996 to 30 November 1999, the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Community and the Government of Mauritius on fishing in the waters of Mauritius (COM(97)0043 C4-0136/97 97/0035(CNS))

eurovoc_concepts:
Mauritius
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations
protocol to an agreement


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 zur Einführung einer gemeinschaftlichen Regelung für die Fischerei und Aquakultur (KOM(96)0350 C4-0538/96 96/ 0183(CNS))

eurovoc_concepts:
Community fisheries
aquaculture
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
fishing regulations
third country