title: WRITTEN QUESTION No. 2491/97 by Werner LANGEN to the Commission. Non-payment of SOCRATES funds

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
administrative formalities
education policy
educational institution
higher education
invitation to tender
payment
terms for aid
university

text: 3. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 102/49 Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (22 September 1997) The objectives, contents and beneficiaries of the Interreg II programme for Italy and Albania were defined in partnership by the Commission, the Italian Government and the region of Apulia, in accordance with the procedures for the approval of aid programmes part-financed by the Community. The programme approved on 10 October 1996 does not specifically include any projects benefiting the port of Monopoli. Nevertheless, the regional authorities recently consulted the members of the programme(cid:146)s Monitoring Committee about a proposal to include the port of Monopoli. The Commission has also received the information needed to evaluate the proposal, which it is currently examining, as are the other members of the Monitoring Committee. With regard to eligible areas, the entire province of Bari is eligible under the programme. The specific sites receiving financing under Interreg depend on the location of the projects financed. The project selection criteria vary according to the type of measures financed and are specified in both the programme measures and the calls for tender published by the Italian authorities. (98/C 102/69) WRITTEN QUESTION E-2488/97 by Nikitas Kaklamanis (UPE) to the Council (28 July 1997) Subject: Acts of brutality committed in Somalia by soldiers from EU Member States According to international press reports, soldiers from EU Member States taking part in the multinational force of twenty-one states under the aegis of the UN committed unprecedented and inhuman acts of violence and torture against the civilian population of Somalia. The purpose of this force was supposed to be to protect and help the people of this African country ravaged by civil war, but the charges levelled against it › torture, executions of women and children and brutal beatings › strongly suggest that the behaviour of soldiers from certain Member States was far removed from the image European states should be projecting in today(cid:146)s world. Will the Council say how it intends to react to these reports of unprecedented acts of brutality by soldiers from Member States (and notably, founding members) of the Union, acts which have dealt a devastating blow to its prestige as a whole and which give its declarations about (cid:145)protecting of human rights(cid:146) a hollow ring? The question put by the Honourable Member does not fall within the purview of the Council. Answer (13 November 1997) (98/C 102/70) WRITTEN QUESTION E-2491/97 by Werner Langen (PPE) to the Commission (18 July 1997) Subject: Non-payment of Socrates funds The Commission intends to pay the beneficiaries 30% of the appropriations for Action 1 of the Socrates programme only on submission of the final report. This will involve considerable disadvantages for the universities taking part: › Firstly, the announcement of how the funds are to be distributed is not made until after completion of the application phase, whereas with other EU aid programmes this information is made known before applications are made


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2617/97 af Glyn FORD til Kommissionen. Kommissionens antidumping-undersøgelser vedrørende import af ubleget bomuld

eurovoc_concepts:
EU control
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
complaint to the Commission
cotton
dumping
economic survey
import

formats: html pdf print

text: C 76/130 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 3. 98 (98/C 76/246) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2616/97 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (18. juli 1997) Om: Banker og byggesparekasser › skjulte omkostninger i forbindelse med l(cid:229)nerestancer Hill, en v(cid:230)lger fra Leigh-on-Sea, słger godtgłrelse fra Cheltenham and Gloucester Building Society af ulovlige gebyrer i forbindelse med l(cid:229)nerestancer. 1. Har Kommissionen modtaget andre klager over skjulte gebyrer og błder, der har medfłrt łgede restancer, navnlig n(cid:229)r det har resulteret i fogedforretninger? 2. Kan Kommissionen oplyse, om denne praksis i finansielle institutioner er i strid med visse EU-direktiver? 3. Vil Kommissionen undersłge alle tilsvarende sager og rejse spłrgsm(cid:229)let i relevante fora? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (9. september 1997) 1. Kommissionen har ikke modtaget klager om problemer af den art, som det (cid:230)rede medlem beskriver. 2. Det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l giver ikke mulighed for at danne sig et pr(cid:230)cist indtryk af den p(cid:229)g(cid:230)ldende praksis. Under alle omst(cid:230)ndigheder er problemet med gebyrer og błder i forbindelse med kreditter sikret ved pant i fast ejendom ikke omfattet af noget EU-direktiv om harmonisering, hvorfor spłrgsm(cid:229)let henhłrer under national aftaleret. Det forholder sig anderledes med hensyn til forbrugskreditter, som er omfattet af direktiv 87/102/E(cid:216)F som (cid:230)ndret ved direktiv 90/88/E(cid:216)F (1). I henhold til direktivet błr den samlede (cid:229)rlige effektive rente for l(cid:229)net omfatte samtlige de omkostninger, der p(cid:229)hviler forbrugeren, bortset fra de omkostninger, der er omfattet af artikel 1a, stk. 2. EU-forskrifterne om forbrugerkredit er s(cid:229)ledes udformet for at undg(cid:229), at forbrugeres p(cid:229)l(cid:230)gges omkostninger uden at have kendskab til hertil. Kommissionen har indledt overvejelser om muligheden for at n(cid:229) til en lignende gennemsigtighed med hensyn til kreditter, der er sikret ved pant i fast ejendom. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r spłrgsm(cid:229)let om opkr(cid:230)vning af »ulovlige gebyrer« er Kommissionen ikke i tvivl om, at 3. klageren vil bringe alle nationale retsmidler i anvendelse. (1) EFT L 61 af 10. 3. 1990. (98/C 76/247) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2617/97 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (18. juli 1997) Om: Kommissionens antidumping-undersłgelser vedrłrende import af ubleget bomuld Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af den usikkerhed, der er opst(cid:229)et p(cid:229) grund af de gentagne antidumping- undersłgelser vedrłrende import af ubleget bomuld, som utvivlsomt har fłrt til tab af arbejdspladser i Manchester-omr(cid:229)det, oplyse, hvorfor den p(cid:229) ny er i f(cid:230)rd med at undersłge klager, der i det v(cid:230)sentlige svarer til dem, som allerede er blevet afvist af R(cid:229)dets Antidumpingudvalg? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (4. september 1997) Kommissionen erkender, at der p(cid:229)l(cid:230)gges de interesserede parter et betydeligt arbejde i forbindelse med gennemfłrelsen af undersłgelser, men i henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 384/96 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (1), er den forpligtet til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en undersłgelse, n(cid:229)r der foreligger tilstr(cid:230)kkelige beviser til at begrunde, at der indledes en procedure


title: WRITTEN QUESTION No. 2487/97 by Klaus REHDER to the Commission. EU aid for processes for enriching drinking water with oxygen

eurovoc_concepts:
drinking water
oxygen
product quality

text: C 76/116 EN Official Journal of the European Communities 11. 3. 98 2. (cid:150) (cid:150) (cid:150) (cid:150) In the Commission’s opinion, the main reasons for the delay are as follows: the relevant policy is imprecise with, as a result, considerable difficulties in precisely defining the content of the operation; lack of programming structures and significant shortcomings in structures for implementing, administering and monitoring the measure; frequent changes in the personnel responsible for the design and implementation of the operation; responsibilities overlapping between a number of departments and persons; (cid:150) vague, very large-scale and perhaps over-ambitious operations, judging by the results. In the light of the significant delay and the high budget initially allocated to this measure, and taking into account the conclusions of the mid-term programme evaluation, the Ministry of Education and the Commission should, in the context of the partnership, re-examine the operation when the programme review takes place, which in principle should be before the end of this year. 3. The appropriations (its budget for the period 1994-1999) currently allocated to measure 1. 2, the (cid:145)single high school(cid:146), amount to ECU 86. 4 million (total cost, of which the Community contribution is 75%). It should be noted that the European Regional Development Fund is also contributing to the operation under measure 1. 4 of the (cid:145)school infrastructure and equipment(cid:146) programme. The Commission does not have information as to the exact amount of these appropriations, as the distribution takes place at project level. (98/C 76/223) WRITTEN QUESTION E-2487/97 by Klaus Rehder (PSE) to the Commission (18 July 1997) Subject: EU aid for processes for enriching drinking water with oxygen 1. What is the Commission(cid:146)s attitude towards processes for improving drinking water with oxygen? Is there any way in which the European Union can provide aid for new processes for enriching drinking 2. water with oxygen? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (11. September 1997) Water intended for human consumption must meet the requirements of the drinking water Directive 80/778/EEC (1). In respect of the parameter dissolved oxygen, there is no guide level, or maximum admissible concentration, and therefore there is no mandatory standard with which drinking water must comply. The Community therefore does not have the possibility to demand that oxygen is added to drinking water to improve its quality. However, in Directive 80/778/EEC there is a comment in respect of the parameter dissolved oxygen, that the saturation value should be (cid:145)greater than 75% except for underground water(cid:146). This means that it is advisable for surface water with a natural dissolved oxygen content of less than 75% to be oxygenated in order to improve its quality. Under the proposal for a revised drinking water Directive (2), which is currently being discussed in Council, dissolved oxygen is proposed as an (cid:145)indicator(cid:146) parameter with a parametric value of greater than 50% saturation. This means that where drinking water fails to meet this value, Member States should investigate the cause, and take action to remedy the situation only where this is necessary in order to protect human health. (1) OJ L 229, 30. 8. 1980. (2) COM(94) 612 final


title: QUESTION ECRITE no 2501/97 de Anita POLLACK à la Commission. CITES - Ivoire

eurovoc_concepts:
Botswana
Namibia
Zimbabwe
code of conduct
common position
material of animal origin
non-governmental organisation
protected species
protection of animal life
wild mammal

formats: html print


Aplicação dos artigos 85.̊ e 86.̊ do Tratado CE pelos tribunais nacionais dos Estados-Membros.


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2502/97 του Patricia McKENNA προς την Επ τροπή. Πυρκαγιά στις εγκαταστάσεις πυρηνικών Sellafield στη Βρετανία

eurovoc_concepts:
United Kingdom
fire
nuclear power station

text: 11. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 76/117 (98/C 76/224) GRAPTH ERVTHSH E-2498/97 ypobolh· : Maren Gu¤nther (PPE) prow thn Epitroph· (18 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Ejasfa·lish taktikh·w katabolh·w tvn iatrikv· n amoibv· n apo· asuenei·w a·llvn eyrvpai¤kv· n xvrv· n Problh·mata proky·ptoyn sxetika· me thn ei·prajh amoibv· n gia iatrike·w paroxe·w, idiaite·rvw stiw periptv· seiw syxnh·w allagh·w katoiki·aw portoga·lvn asuenv· n oi opoi·oi apasxoloy·ntai vw misuvtoi·. Sthn peri·ptvsh tvn portoga·lvn misuvtv· n ei·nai ady·nath h apo·kthsh pistopoihtikoy· asfa· lishw apo· e·na tamei·o ygei·aw. Epiple·on, ejaiti·aw thw syxnh·w allagh·w katoiki·aw ako·ma kai ta stoixei·a poy perie·xontai sta prosvpika· e·ggrafa den kauistoy·n dynath· thn epikoinvni·a me ton asuenh· h· me ton asfalistiko· toy fore·a. Poiew dynato·thtew ypa·rxoyn gia na ejasfalistei· h taktikh· katabolh· tvn iatrikv· n amoibv· n apo· asuenei·w a·llvn eyrvpai¤kv· n xvrv· n; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (9 Septembri·oy 1997) Ta systh·mata koinvnikh·w asfa·lishw tvn kratv· n melv· n syntoni·zontai me toyw kanonismoy·w toy Symboyli·oy (EOK) 1408/71 kai 574/72 (1). Sy·mfvna me aytoy·w toyw kanonismoy·w e·na a·tomo poy erga·zetai sthn Portogali·a kai apospa·tai apo· ton ergodo·th toy gia na ektele·sei ergasi·a se e·na a· llo kra·tow me·low ypo·keitai sto sy·sthma koinvnikh·w asfa·lishw thw Portogali·aw, an h apo·spash· toy den diarkei· perisso·tero apo· 12 mh·new. Sthn peri·ptvsh ayth· o Portoga·low ergazo·menow parame·nei asfalisme·now sto sy·sthma ygei·aw thw Portoga- li·aw. Ayto· shmai·nei o·ti e·xei to dikai·vma iatrikh·w peri·ualchw sthn Portogali·a kauv· w epi·shw kai sto kra·tow me·low, sto opoi·o askei· thn tvrinh· toy epaggelmatikh· drasthrio·thta. Sthn teleytai·a peri·ptvsh oi paroxe·w se ei·dow pare·xontai apo· to sy·sthma ygei·aw toy kra·toyw me·loyw apasxo·lhshw gia logariasmo· toy armo·dioy systh·matow ygei·aw thw Portogali·aw (a·ruro 22 kai 22b) toy kanonismoy· (EOK) 1408/71). To portogaliko· sy·sthma prosfe·rei ston ergazo·meno ta eyrvpai¤ka· e·ntypa iatrikh·w peri·ualchw E 111/E 106 gia na la·bei tiw paroxe·w poy dikaioy·tai. Epiple·on sto me·llon ua efarmo·zetai e·na ne·o e·ntypo to E 128 poy proori·zetai eidika· stoyw apospasme·noyw ergazo·menoyw poy apolay·oyn ektetame·nvn dikaivma·tvn apo· thn 1h Febroyari·oy 1997. Ea·n o apospasme·now ergazo·menow e·xei mo·nimh diey·uynsh sto kra·tow me·low thw tvrinh·w toy apasxo·lhshw mporei· na eggrafei· se mia asfa·lish asuenei·aw ston to·po diamonh·w toy xrhsimopoiv· ntaw to e·ntypo E 106. An den e·xei mo·nimh diey·uynsh katoiki·aw, xrhsimopoiei· to e·ntypo E 111, o·pote xreia·zetai iatrikh· uerapei·a. Ayto· to e·ntypo apotelei· apo·deijh o·ti o ergazo·menow ei·nai asfalisme·now sto portogaliko· sy·sthma ygei·aw. Ka·ue a·tomo poy ypoba·llei ayto· to e·ntypo e·xei to dikai·vma iatrikh·w uerapei·aw poy pare·xetai sy·mfvna me th nomouesi·a toy kra·toyw me·loyw thw tvrinh·w toy apasxo·lhshw kai to portogaliko· sy·sthma ua plhrv· sei ta e·joda. (1) Enhmervme·noi apo· ton kanonismo· 118/97 (EE L 28, 30. 1. 1997), poy tropopoih·uhke pro·sfata apo· ton kanonismo· 1290/97 (EE L 176, 4. 7. 1997) (98/C 76/225) GRAPTH ERVTHSH E-2502/97 ypobolh· : Patricia McKenna (V) prow thn Epitroph· (18 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Pyrkagia· stiw egkatasta·seiw pyrhnikv· n Sellafield sth Bretani·a Stiw 12 Ioyni·oy 1997 ekdhlv· uhke pyrkagia· sto sygkro·thma pyrhnikv· n Sellafield, sthn Cumbria thw Bretani·aw kata· th dia·rkeia ergasi·aw aposynarmolo·ghshw. Do·uhkan leptome·reiew gia ayto· to symba·n sthn Eyrvpai¤kh· Epitroph· kai an nai, poie·w; Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (4 Septembri·oy 1997) H Epitroph· enhmerv· uhke apo· thn etairei·a British Nuclear Fuels Ltd (BNFL) o·ti h pyrkai¤a· te·uhke ypo· e·legxo me·sa se ua·lamo, o opoi·ow bri·sketai se egkataleime·no kti·rio kai o opoi·ow ei·xe xrhsimopoihuei· gia th dia·lysh eno·w doxei·oy apo· anojei·dvto xa·lyba• den yph·rjan traymatismoi· oy·te diaspora· mo·lynshw h· eleyue·rvsh radiene·r- geiaw. H fvtia· antimetvpi·sthke apo· thn pyrosbestikh· mona·da thw egkata· stashw kai anafe·ruhke sto enhmervtiko· delti·o thw BNFL Sellafield thw 19hw Ioyni·oy 1997


title: Euroopan koulutussäätiö - Osa I: Toimintakertomus 1995 - Osa II: Toimintakertomus 1996

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Training Foundation
cooperation policy
higher education
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •b -ù Bryssel, 18. 07. 1997 KOM(97) 381 lopull. VOL. I Euroopan Koulutussäätiö Toimintakertomus 1995 (Komission esittämä) m u Euroopan koulutussäätiö Villa Gualino, Viale Settimio Severo, 65,1-10133 Torino Tel: (39)11 630 22 22/Fax: (39)11 630 22 00/email: info@etf. it Web: http-y/www. etf. it Euroopan koulutussäätiö on Euroopan Yhteisön laitos, joka toimii ammatillisen koulutuksen alalla Keski- ja Itä-Euroopassa, uusissa itsenäisissä valtioissa sekä Mongoliassa. Lisäksi Säätiö avustaa Euroopan komissiota Tempus-ohjelman toteuttamisessa. 4_ Sivu 7 9 10 12 12 15 17 19 SISÄLTÖ ESIPUHE JOHDANTO OSA 1 - HENKILÖSTÖ, TYÖHÖNOTTOJA INFRA-STRUKTUURI OSA 2 - EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN TOIMINTA VUONNA 1995 A. OBSERVATORIO B. C D. E. TOIMINTA AMMATILLISEN KOULUTUKSEN ALALLA TEMPUS JOHTAMISKOULUTUSOHJELMA EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN JULKAISUT VUONNA 1995 19 OSA 3 - HALLINTONEUVOSTO OSA 4 - NEUVOA-ANTAVA KOMITEA OSA 5 - VUODEN 1995 BUDJETTI A. VUODEN 1995 BUDJETTI B. KÄYTTÖVAROJEN HALLINTO C TILINTARKASTUKSET LIITE 1 - SÄÄTIÖN ORGANISAATIORAKENNE 20 22 23 23 24 24 25 _ 5 _ ESIPUHE Minulla on ilo esitellä Euroopan Koulutussäätiön toinen toimintakertomus. toimintakertomus on ensimmäinen virstanpylväs Säätiön kehityksessä. Tämä Vuoden 1994 kesän vaatimattoman alun jälkeen, vuoden 1995 lopussa Säätiöllä oli palveluksessaan 95 vakituista virkamiestä. tuen ansiosta Säätiö Tätäkin tärkeämpää on, että nyt voin sanoa Säätiön todella toimivan, mitä en voinut väittää ensimmäisen toimintakertomuksen laatimisen aikoihin vuoden 1995 alussa. Etenkin Euroopan komission antaman toteuttaa nyt ammatillisen koulutuksen ohjelmia Komission lukuun, erityisesti Keski- ja Itä- Euroopan maissa. Tämän lisäksi, harkinnan ja tutkimuksen tuloksena on Säätiöön perustettu Observatorio, joka parhaillaan kartoittaa ammatillisen koulutuksen alalla saavutettuja kaikkia yhteistyökumppaneitamme kiinnostaa avaintietoa. Observatorio on keskus yhä lisääntyville verkostoille, joista tärkein on Neuvoa-antava komitea, joka koostuu koulutuksen asiantuntijoista tärkeimmistä kansainvälisistä alalla toimivista järjestöistä. lähes neljästäkymmenestä maasta ja yhteistyömaissa ja kerää tuloksia itäisissä yhteen Haluan osoittaa kiitollisuuteni Euroopan komissiolle sen tärkeästä osuudesta tuesta ja ohjauksesta aina Säätiön perustamisessa ja sen Säätiölle antamasta perustamisesta ja lähtien, kuin myös kannustuksesta. Toivon välillämme vallitsevien läheisten siteiden pysyvän ja vahvistuvan. Tunnen olevani kiitollisuudenvelassa Hallintoneuvostolle sekä erityisesti sen puheenjohtajalle, Tri Tom O'Dwyerille, jonka ponnistelujen ansiosta Säätiöstä on tullut totta. Lisäksi haluan kiittää Italian virallisia tahoja, joista erityisesti Piemonten maakuntaa toiminnastaan niin anteliaina ja kannustavina isäntinä. jäsenmaille niiden antamasta ja Torinon kaupunkia tuesta Peter de Rooij Johtaja Torino, huhtikuussa 1996 - 7- SÄÄTIÖN TOIMINTAKERTOMUS 1995 JOHDANTO Tämä on Euroopan koulutussäätiön toimintakertomus1 Ensimmäinen valmistelevan ajan, eli vuoden 1994. toinen kattaa Säätiön toimintakertomus. perustamista Säätiön tavoitteet kuvataan sen perustussäännöissä2. Säätiö edistää ammatillisten koulutusjärjestelmien kehitystä Keski- ja Itä-Euroopan maissa, entisen Neuvostoliiton alueella sekä Mongoliassa. Toimintakertomuksen 1. osa kattaa henkilöstön ja työhönoton, 2. osa kuvaa yksityiskohtaisesti Säätiön ensimmäisen toimintavuoden aikana, kun taas 3. ja 4. osissa kuvaa pääpiirteissään perustussäännöissä määriteltyjen kahden sääntömääräisen elimen, Hallintoneuvoston ja Neuvoa-antavan komitean toimintaa. Säätiön vuoden 1995 budjetti ja kustannukset esitetään 5. osassa. toimintaa sen 1 COM (95) 388 final (ISBN92 - 77 - 926026 - 3) Neuvoston Määräys (EEC) n° 1360/90, 7. toukokuuta 1990 (L131) muutettu Neuvoston Määräyksellä (EC) No 2063/94, 27. heinäkuuta 1994 (L216/9) 9 - OSA 1 - HENKILÖSTÖ, TYÖHÖNOTTO JA INFRA STRUKTUURI 1. 1. Säätiön työhönotto on jatkunut koko vuoden 1995 ajan. Tämä on tarkoittanut yli 1300 ansioluettelon käsittelyä ja noin 1000 kielteisen vastauksen lähettämistä. Henkilöstö- ja hallinto-osasto järjesti noin 200 haastattelua lopussa palvelukseen otettiin 118 henkilöä. Näistä 95 astui palvelukseen 31. joulukuuta 1995 mennessä, ja loput 23 aloittavat vuoden 1996 alkupuolella. Ainoastaan 12 paikkaa jäi täytettäviksi, jotta Säätiön henkilöstömäärä Hallintoneuvoston hyväksymän 130 paikkaa. ja niiden perusteella vuoden 1995 1. 2. Alla olevassa Taulukossa virka-aseman kansalaisuuden mukaan virkailijoiden määrä 31. joulukuuta 1995. esitetty 1 on ja Henkilöstötilanne 31. joulukuuta 1995 Kansalaisuus Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta Kreikka Luxemburg Portugali Ranska Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta YHTEENSÄ 1. 3. Hallintoneuvoston 1995 organisaatiorakenne on esitetty Liitteessä 1. syyskuussa hyväksymä Säätiön 10 1. 4. Säätiön toimitilat sijaitsevat Torinon kaupungin ylle jonka suuressa rakennuskompleksissa, levittyvällä kukkulalla Italian viranomaiset ovat antaneet Säätiön käyttöön kolmenkymmenen vuoden vaati ajaksi nimellistä vuokraa vastaan. Rakennus perinpohjaista peruskorjausta voidakseen ottaa vastaan Säätiön 130 hengen henkilökunnan. Rakennusohjelma toteutetaan vaiheittain, ja viimeisen vaiheen katsotaan päättyvän vuoden 1997 puolivälissä. 2. tammikuuta 1995 Säätiö saattoi osoittaa toimistotilat 73:lle henkilölle. Vuoden 1995 huhtikuun lopussa Säätiö sai käyttöönsä uusia tiloja, ja lisää ja neuvotteluhuoneita valmistuu vuoden 1996 huhtikuun loppuun mennessä. Väliaikaisena ratkaisuna toimistotilaa on vuokrattu viereisestä hotellista. Säätiö on joutunut vuokraamaan myös varaston, jotta saataisiin kaivattua varastointitilaa siksi kunnes arkistotilat valmistuvat vuoden 1997 puolivälissä. toimisto- - 11 - OSA 2 - EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN TOIMINTA VUONNA 1995 2. 1. Kuten edellä on mainittu, Säätiö aloitti täysipainoisesti toimintansa tammikuussa 1995, kun ensimmäiset 60 henkeä astuivat vasta palvelukseen Torinossa. 2. 2. Säätiön vuoden 1995 toiminta määriteltiin toimintasuunnitelmassa, lopussa. jonka Hallintoneuvosto oli hyväksynyt vuoden 1994 Toiminta voidaan jakaa seuraavaasti: # Observatorio; # # # projektit ammatillisen koulutuksen alalla Phare yhteistyömaissa; ja Tacis - tekninen apu Tempus3 ohjelmalle; johtamiskoulutus. Saavutetut tulokset kullakin mainitulla alueella on kuvattu alla. A. OBSERVATORIO 2. 3. Suunnitelma Observatorion perustamisesta kehittyi vähitellen vuoden 1995 ensimmäisten kuukausien aikana. Säätiö hyödynsi ja neuvoja, järjestöiltä, joilla oli kokemuksia samantyyppisestä työstä. se oli saanut ulkopuolisilta asiantuntijoilta joita 2. 4. Työ aloitettiin vuonna 1995 kartoittamalla tietojen, neuvojen ja kokemusten vaihdon tarpeet sekä välttämällä päällekkäisyyksiä muiden alalla toimivien kanssa. Jo alussa oltiin yhteydessä keskeisiin kansainvälisiin yhteistyökumppaneihin, kuten Maailmanpankkiin, ja ILO:on, OECD:hen, CEDEFOPpiin, EBRD:hen, UNESCO:on asianomaisiin Euroopan komission palveluyksiköihin, niiden alalla suorittaman työn kartoittamiseksi. Samanaikaisesti tehtiin alustavia tärkeimpien potentiaalisten analyysejä täsmentämiseksi. Tämän tiedontarpeiden asiakkaiden tuloksena Säätiö päätti, että Observatorion tulisi vuonna 1995: ja käytiin keskusteluja kanssa TEMPUS (Koko Euroopan kattava yhteistyöohjelma korkeamman koulutuksen alalla) Neuvoston Päätös (EEC) n° 246/93, 29. huhtikuuta 1993 (OJ LI 12/34) - 12 - # ja analysoida selvittää luotettavat ammatillista koulutusta koskevat perustiedot kussakin yhteistyömaassa päämääränään myötävaikuttaa ja uudistussuunnitelmiin ohjelma- ja projektikohtaisen avustuksen kautta. Tämä johti kansallisten observatorioiden perustamiseen tietojen keräystä, analysointia ja levitystä varten; päätöksentekoon kansalliseen # muodostaa verkostoja tiedonvaihtoon tarvittavat välineet, ja jotta edistettäisiin parhaiden menettelytapojen omaksumista yhteistyömaiden sekä idän ja lännen välillä; tietojen vaihtoa toimittaa niille ja # # suunnitella ja perustaa tietokantoja, joista yhteistyökumppanit saavat tietoja eri sektoreilla toimivista avainhenkilöistä - esim. tiettyyn alaan ja koulutusjärjestelmän asiantuntijajärjestöistä, nykytilasta ja sen yhteyksistä työmarkkinoihin; tai maahan erikoistuneista asiantuntijoista ammatillisen parantaa kansainvälisen yhteistyön tehokkuutta koordinoimalla henkilö- ja taloudellisia resursseja perustuen avaintietoihin sekä bilateraalisesta että multilateraalisesta yhteistyöstä ammatillisen koulutuksen alalla yhteistyömaiden ja jäsenmaiden välillä. 2. 5. Observatorion saavuttamat tärkeimmät tulokset ovat: a) Tehtäväkentän määrittäminen Kansalliselle observatoriolle tietoja kanssa tavoitteena pilottiprojekteista sekä muista koulutukseen observatorioiden ja Säätiölle toimittaa on Kansallisten ja selvityksiä ammatillisen yhteistyömaalle koulutuksen kehityksestä liittyvistä asioista. Albaniassa, Unkarissa ja Latviassa sovittiin kansallisten viranomaisten saada kokemusta kansallisten observatorioiden käynnistämiseksi kaikissa sisältyi yhteistyömaissa kansallisen itse pilottiprojektia observatorion koskevan seurantajärjestelmän kehittäminen, Säätiön tiedontarpeen kartoittaminen Lisäksi raportointijärjestelmän Itsenäisten valtioiden yhteisössä aloitettiin valmistelut kansallisten 2. 13) observatorioiden perustamiseksi Säätiön allekirjoittaessa ensimmäistä vaihetta koskevan sopimuksen Komission kanssa vuoden 1995 syyskuussa (600. 000 ecua). vuonna tehtäväkentän (lisätietoja kts. kappale 1996. Työhön tarkentaminen, päämääränä luominen. ja kartoittivat asiantuntijat potentiaalisia observatorioiksi instituutteja Säätiön kansallisiksi Valko-Venäjällä, Moldaviassa, Ukrainassa, Venäjän Federaatiossa, Kazahstanissa, Kirgistanissa ja toiminnasta Uzbekistanissa. Kyseisissä maissa Säätiöstä informoitiin useita ministeriöitä, ammatillisen koulutuksen vaikuttajia. Venäjän Federaatiossa ja Valko-Venäjällä identifioitiin laitokset kansallisiksi observatorioiksi. ja sen ja instituutteja 13 - b) Ammatillista koulutusta koskevat tutkimukset kunkin Phare-yhteistyömaan Taustatietoja ammatillisesta ja erityistarpeista on kerätty ammatillisen koulutusjärjestelmästä koulutuksen pilottiprojektin avulla, jonka ensimmäisen vaiheen koordinoi CIBB Alankomaista. Saatujen tietojen perusteella laadittiin kaikkia maita koskevat selvitykset, joista kävivät ilmi kullekkin avainkysymykset. Kansalliset ja maalle observatoriot päivittävät säännöllisesti näitä tietoja ja muuttavat ne jonka avulla kehitetään ammatillisen koulutuksen tietokannaksi, sekä ottamalla uudistusta työmarkkinoita ja toimialoja koskeva kehitys. lainsäädännöllinen huomioon tendenssit yhteiset c) Erikoissanasto komitean suosituksesta kesäkuussa Observatorio laatia Neuvoa-antavan koulutusterminologian antoi erikoissanasto, berliiniläiselle Bundesinstitut fur Berufsbildung (BIBB) -laitokselle valmisteltavaksi esitutkimuksen, jonka päämääränä on tutkia sekä eri terminologiaa että ammatillisissa koulutusjärjestelmissä käytettyä erilaisia pääasiallinen tarkoitus oli jo olemassa olevat sanastot, keskeiset vaikuttajat ja potentiaaliset käyttäjät, sanaston kehittämiseksi oleva materiaali sekä kuvata eri näkemyksiä. Tutkimuksen on tarkoitus valmistua vuoden 1996 maaliskuun lopussa. sanastokäsitteitä. Tämän esitutkimuksen luetteloida d) Tietokannat Tähän liittyen Observatorio antoi suoritettavaksi esitutkimuksen toteuttamisesta. asiantuntijatietokannan Tutkimukseen sisältyi: (interaktiivinen verkosto) # # selvitys eri potentiaalisten asiakkaiden tarpeista ja vaatimuksista; selvitys Säätiön tietokannoista, suunniteltuun tietojärjestelmään; ja muiden jotka olisivat järjestöjen käytössä sopivia jo olevista sisällytettäviksi # muiden sopivien tietokantojen ja tietolähteiden kartoitus; sekä # asiantuntijoita/laitoksia, koskevan projekteja tietojärjestelmän käsitteen kehittäminen mukaanluettuina useat eri vaihtoehdot sen toteuttamiseksi. ja maita Tutkimus, jonka on tarkoitus valmistua tammikuussa 1996, tulee tietokoneohjelmistoa muodostamaan koskevan kehitysstrategian täytäntöönpanemiseksi. perustan Observatorion 14 - B. TOIMINTA AMMATILLISEN KOULUTUKSEN ALALLA Keski- ja Itä-Eurooppa 2. 6. Komission ja Säätiön välillä on allekirjoitettu sopimuksia, joiden perusteella Säätiö voi vuoden 1995 maaliskuusta alkaen panna joista on täytäntöön ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmia, ennakolta sovittu Phare-ohjelman puitteissa. Nämä ohjelmat, joiden tarkoitus oli käynnistää ammatillisen koulutuksen uudistukset asianomaisisssa yhteistyömaissa, ovat seuraavat: Romania: Teekin tasavalta: Slovakia: Viro: Latvia: Liettua: Puola: Slovenia: Ammatillisen koulutuksen uudistusohjelma Phare Henkilöresurssien kehitysohjelma Phare Ammatillisen koulutuksen uudistusohjelma Phare Ammatillisen koulutuksen uudistusohjelma Phare Ammatillisen koulutuksen uudistusohjelma Phare Ammatillisen koulutuksen uudistusohjelma Phare IMPROVE-kehitysohjelma Phare Ammatillisen koulutuksen uudistusohjelma Phare Määrä ecuina 25 000 000 4 000 000 4 000 000 3 000 000 3 000 000 4 000 000 4 000 000 3 000 000 2. 7. Kaikki ohjelmat perustuvat lähestymistapaan, jossa pilottikoulut kussakin maassa sitoutuvat suorittamaan uudistus- Evaluoinnin toimintaperiaatteet Painopistealueet ovat seuraavat: valitut joitakin jotka sittemmin evaluoidaan. parhaat löytämän pyritään kouluissa. ja kehitystoimenpiteitä, perusteella maalle toteuttavaksi maan muissa # # # # opetussuunnitelmien uudistaminen ja kehittäminen; yhteyksien kanssa; edistäminen EU:n ammatillisten oppilaitosten opettajien uudelleenkoulutus; infrastruktuurien nykyaikaisten opetussuunnitelmien vaatimuksia vastaaviksi. ope tus välineistön uudistaminen ja 15 2. 8. Tämän lisäksi, Säätiö allekirjoitti sopimuksen Komission kanssa monikansallisen Phare-hankkeen, Henkilöstön kehitysohjelman (1. 4 miljoonaa ecua) toteuttamisesta. Tämä ohjelma, jonka päämääränä on lisätä tietoa eri toimintaperiaatteista ja herättää keskustelua kaikkien yhteistyömaiden ammatillisen koulutuksen avainvaikuttajien kesken (julkinen ja yksityinen sektori, muut sidosryhmät), käynnistettiin heinäkuussa 1995 huipputason kokouksella Torinossa. Kokoukseen osallistui ammatillisen koulutuksen alan avainhenkilöitä tavoitteena keskustella ja ja täytäntöönpanosta. Tämän yhteistyömaissa jälkeen perustettiin kansalliset asiantuntijaverkostot. Marraskuussa 1995 italialaisista, tarjouskilpailun hollantilaisesta, saksalaisesta koulutusorganisaatiosta. Konsortion tehtävänä on järjestää vuoden jotka 1996 muodostavat ohjelman ytimen. konsortio, ranskalaisesta koulutustilaisuuksia koostui ja opintoyierailuja, suunnittelusta sisällöstä, ohjelman kaikissa aikana voitti sopia joka ja 2. 9. Säätiö myös avusti Komissiota joissakin Albaniaan, Makedoniaan, ja Bulgariaan tarvekartoitusvierailuissa joko osallistuen ohjelman suunnitteluun tai tietojen tiettyjen ohjelmaesitysten valmistelun. kokoamiseen. Avustus suuntautuvissa tiedonkeruu- komissiolle Sloveniaan käsitti ja 1995 jäsenmaiden ja Euroopan Unionin 2. 10. Vuonna 1995 käynnistettiin kokoukset, joiden päämääränä on edistää yhteistyötä alueellisella tasolla yhteistyömaiden kesken kuin myös välillä. yhteistyömaiden Säännöllisten kokousten sarjasta ensimmäinen pidettin Torinossa maaliskuussa siihen osallistuivat kaikki Ohjelman Hallintoyksiköt (OHY). Tässä kokouksessa, johon osallistui myös Euroopan komissio, määriteltiin Säätiön rooli ja velvollisuudet Phare-ohjelman ammatillisen koulutuksen uudistusohjelmissa ja päätettiin tulevien kokousten päämääristä. Kaksi muuta Ohjelman Hallintoyksiköiden kokousta on pidetty sen jälkeen - yksi Bledissä toinen Madridissa Sloveniassa vuoden 1995 kesäkuussa joulukuussa 1995. ja ja 2. 11. Syksyllä 1995 Säätiön ja Komission välillä aloitettiin keskustelut, joissa käsiteltiin Säätiön osuutta liitännäismaiden valmistelemiseksi Leonardo-ohjelmaan. Sovittiin, että Säätiö tukee Komission työtä seuraavien toimintojen avulla: # maakohtaisten, kansallisia prioriteettejä koskevien asiakirjojen valmistelu; # teemakokousten järjestäminen; sekä # Leonardo-yhteistyöhankkeiden liitännäismaiden koulutuslaitosten välillä. ja Euroopan kehityksen Unionin tukeminen ammatillisen Kaikkien kolmen toiminnon on määrä alkaa vuonna 1996. 16 - Lakiasiain koulutusohjelma 2. 12. Romaniaa ja Puolaa koskeva, annettiin lakiasiain koulutusta käsittelevä tehtäväksi Rooman Kansainväliselle pilottitutkimus lainopilliselle kehitysinstituutille (International Development Law Institute in Rome). Tutkimus rahoitettiin Säätiön omasta budjetista. Kyseisten maiden paikallisten asiantuntijoiden valmistelema selvitys antaa yleiskuvan tärkeimmistä, viimeisten kuuden vuoden aikana selvittää maan oikeusjärjestelmässä institutionaalisia sivuavan ja pyrkii erityisesti ammattiin tuomaan erilaisiin toimenpiteisiin näiden tarpeiden tyydyttämiseksi. rakenteita tähtäävän koulutuksen alan koulutustarpeet uudistuksista, lainopillisen tilannetta sekä mahdollisuudet tehdyistä ja ja alaa Itsenäisten valtioiden yhteisö ja Mongolia 2. 13. Kesäkuussa 1995 Venäjän opetus- ja työministerit vierailivat Säätiössä Torinossa. Vierailun tuloksena sovittiin pilottiprojetista tavoitteena uudistaa ammatillista koulutusta. Syyskuussa 1995 sovittiin Itävallan, Belgian Flaamin ja Hollannin opetusministereiden kanssa projektiyhteistyöstä Luoteis-Venäjällä. ja Saksa päättivät myöhemmin osallistua projektiin. Marraskuussa Pietarissa järjestettyyn laaja-alaiseen neuvotteluun osallistui edustajia oppilaitoksista sektorilta: telekommunikaatio, matkailu, puunjalostus. Pilottiprojekti käynnistyy vuonna 1996. Itävalta, Suomi seuraavalta kuljetusala yrityksistä ja ja C TEMPUS 2. 14. Säätiö Vuonna avustaa Euroopan komissiota Euroopan Unionin ja yhteistyömaiden yliopistojen välisen Tempus-yhteistyöohjelman projektien 1995 toteuttamisessa. kokonaisarvo oli 102. 1 miljoonaa ecua Phare-yhteistyömaissa ja 23 miljoonaa ecua Tacis-yhteistyömaissa. Siten Tempus-investoinnit korkeakoulujärjestelmien uudistamiseen yhteistyömaissa saavuttivat kokonaismäärän 519. 1 miljoonaa ecua Phare-ohjelman puitteissa vuodesta 1990 alkaen ja 48. 1 miljoonaa ecua Tacis-ohjelman puitteissa vuodesta 1993 alkaen. käynnistettyjen Yleiskatsaus Tempus -ohjelman toimintaan v. 1995 a) Valintaa tukeva toiminta 2. 15. Säätiö tekee kaiken valmistelutyön ennen Euroopan komission rahoitettavista hankkeista. laadun teknisen jääneistä lopullista päätöstä Tempus-ohjelmasta Säätiön toimintaan sisältyy arviointi, ehdokkaista. Valintamenettely kuvataan alla: tarjousten kirjaus, ja palaute valituista ja valitsematta tiedotus 17 - 1) Eurooppalainen yhteishanke (Joint European Project eli JEP) 1995: Aikaväli 1. syyskuu 1995 - 31. elokuu 1998, vastaanotetut hakemukset: 930. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 229. 2) Yksittäiset liikkuvuusapurahat (Individual Mobility grants eli länteen IMG): Vuonna 1995 myönnettiin ainoastaan suuntautuvia liikkuvuusapurahoja, joista tuntuva teknistä apua koskeva osa on kansallisten Tempus-toimistojen vastuulla. Suoritettiin seuraavat kaksi valintakierrosta: idästä • • 1. kierros: Aikavälillä 1. syyskuu 1995 - 31. elokuu 1996, vastaanotettuja Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 686. hakemuksia: 1065. 2. kierros: Aikavälillä 1. tammikuu 1995 - 31. elokuu 1996 alkupuolisko, 874. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 585. vastaanotettuja hakemuksia: 3) Täydentävät tukitoimenpiteet (Complementary measures eli CME): suoritettiin kaksi valintakierrosta: • • 1. kierros: Aikavälillä 1. lokakuuta 1995 - 30. syyskuuta 1996, vastaanotettuja hakemuksia: 222. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 78. Aikavälillä 2. kierros: vastaanotettuja 14. huhtikuuta 1997, Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 22. 15. huhtikuuta 1996 hakemuksia: 38. Tempus-Tacis 1) JEP esihankkeet (Pre-Joint European Projects eli pre-JEP): 1. syyskuu 1995 - 30. marraskuu 1996, vastaanotettuja hakemuksia: 439. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 87. 2) Eurooppalaiset yhteishankkeet (Joint European Projects eli JEP): Aikavälillä 1. syyskuu 1995 - 31. elokuu 1998, vastaanotettuja hakemuksia: 97. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä: 31. b) Sopimusten hallinto 2. 16. Säätiö on laatinut, valmistellut ja toteuttanut kaikki tarpeelliset sopimukset noudattaen edellä kuvattuja valintamenettelyltä. Tämän lisäksi Säätiö on laatinut ja neuvotellut sopimukset, jotka kattavat kansallisten Tempus toimistojen ja yhteiseurooppalaisten verkostojen (Joint European Networks eli JEN) toiminnan ja vuonna 1994 suoritetun IMG -valintaa koskevat toimenpiteet. - 18 - c) Hankkeiden seuranta johon 2. 17. Vuoden 1994 lopulla käynnistettiin intensiivinen seurantamissioiden ohjelma, ja/tai kansallisten Tempus-toimistojen edustajat. Ohjelmaa on jatkettu koko vuoden 1995 ajan. Ohjelma kattoi yhteensä 130 matkaa kaikkiin Phare-maihin ja 55 Tacis-maihin, joista viimeksi mainitut tehtiin pääasiassa Moskovan Tempus-tiedotusyksiköstä. osallistuvat EK:n Tempus-toimiston D. JOHTAMISKOULUTUSOHJELMA 2. 18. Vuonna 1995 valmisteltiin johtamiskoulutusohjelmaa. Tänä aikana Säätiö on toteutettavaa johtamiskoulukoulutusohjelmaa varten. Hallintoneuvosto hyväksyi ohjelmaluonnoksen täten Säätiön johtamiskoulutustoiminnalle puitteet. suunnitelmia vuonna 1996 syyskuussa 1995 työstänyt antoi ja E. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN JULKAISUT VUONNA 1995 2. 19. Säätiö julkaisi vuoden 1995 aikana muutamia yleisjulkaisuja, joista mainittakoon seuraavat: # # # Ensimmäinen versio ETF:n tiedotteesta 1995 12 kielellä, Säätiön yleistiedote (englanti ja italia), "ETF Facts" -tiedote, versiot 1 ja 2 (englanti, ranska, saksa ja venäjä), # ETF:n toimintakertomus (kaikilla EU-kielillä), # Maakohtaisia esiteluonnoksia kuudesta Phare ammatillisen koulutuksen ohjelmasta. Tämän lisäksi Säätiö antoi Euroopan komissiolle teknistä apua usean Tempus-julkaisun valmistelussa ja toteutuksessa. 19 - OSA 3 -HALLINTONEUVOSTO 3. 1. Hallintoneuvostoon kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenmaasta ja kaksi edustajaa Euroopan komissiosta. Neuvoston puheenjohtajana toimii Tom O'Dwyer, joka on koulutuksesta, valmennuksesta ja nuorisoasioista vastaava pääjohtaja. Säätiön johtaja on vastuussa järjestelystä. Hän on Hallintoneuvoston tämän ja osallistuu toiminnastaan kokouksiin. työn valmistelusta ja tilivelvollinen Neuvostolle 3. 2. Vuonna 1995 Säätiö valmisteli ja järjesti Torinossa kaksi Neuvoston toinen 25. toinen pidettiin 14. helmikuuta joista ja kokousta, syyskuuta. 3. 3. Neljäs Hallintoneuvoston kokous pidettiin Torinossa 14. helmikuuta. Neuvosto kirjasi ja antoi ohjeita seuraavissa Johtajan esittelemissä asioissa: # # # # # suunnitelmat Säätiön (mukaanlukien Observatoriota varten; ammatillisen johtamiskoulutuksen koulutuksen erityisohjelma) alalla ja ensimmäisen komitean kokouksen tulokset; lokakuussa 1994 pidetyn Neuvoa-antavan Säätiön työhönotto ja tämänhetkinen henkilöstötilanne; Säätiön tieto- ja tiedonvälitysstrategia; Säätiön toimitilojen rakennusohjelman edistyminen; # Tempus-ohjelman tärkeimmät toiminnot, joiden toteuttaminen annettiin Säätiölle 3. tammikuuta 1995 Euroopan Komission lukuun. 3. 4. Tämän lisäksi Neuvosto päätti seuraavista asioista: # # # # hyväksyi Johtajan pyynnön siirtää vuoden 1994 käyttämättömät 325. 000 ecun varat vuoden 1995 budjettiin; hyväksyi vuoden 1995 budjetin (yhteensä 11 miljoonaa ecua); hyväksyi vuoden budjettiluonnoksen; 1996 yhteensä 18 miljoonan ecun hyväksyi apulaiskirjanpitäjäksi. Véronique Frutsaert'in nimityksen Säätiön 20 - 3. 5. Neuvosto kokoontui jälleen 25. syyskuuta 1995 saatuaan seuraavat Johtajan tekemät selonteot: # tulokset toisesta Neuvoa-antavan komitean 12. -14. kesäkuuta 1995 pidetystä kokouksesta; # työhönoton edistyminen. 3. 6. Neuvosto päätti myös seuraavista asioista: # hyväksyi vuodelle 1996 toimin taohjelmaluonnoksen siihen eräitä muutoksia; tehtyään # myönsi vastuuvapauden Johtajalle vuoden 1994 budjetin menoista; # # hyväksyi muutetun budjettiluonnoksen miljoonan ecun vararahastosta 1 miljoonaa ecua); ecun (vapauttamalla Euroopan Parlamentin 2 1995 10 miljoonan vuoden hyväksyi Säätiön pyynnön siirtää vuoden 1995 budjetissa enintään 200. 000 ecua momentilta 1 momentille 2 ja enintään 600. 000 ecua momentilta 1 momentille 3. 21 - OSA 4 - NEUVOA-ANTAVA KOMITEA 4. 1. Neuvoa-antava komitea kokoontui toisen kerran 12. -14. kesäkuuta 1995 Torinossa. Komitea käsitteli Säätiön toimintaohjelmaa vuosille 1996-1998 ja neljän seuraavien aiheiden osalta: työryhmän antamia selontekoja # # # # ammatillisen koulutuksen rahoitus; eri intressiryhmien rooli koulutuksen kehityksessä; laatustandardien kehittäminen; ja avainvaikuttajien rooli ja vastuu jatkokoulutuksen alalla (mukaanluettuna johtamiskoulutus). 4. 2. Jäsenet olivat yksimielisiä työryhmien tärkeydestä ja suosittelivat että niitä edelleen vahvistettaisiin. Erityisesti päätettiin: # jatkaa kunkin työryhmän työtä saman puheenjohtajan johdolla ja samalla kokoonpanolla vielä toisen kahdentoista kuukauden toimikauden ajan; # kehittää edelleen seuraavia teemoja: • • • • rooli koulutuksen, kehittämisessä ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmät hajautetussa järjestelmässä, intressiryhmien johtamiskoulutuksen, järjestelmässä, ammattien ja pätevyys vaatimukset laadun takaamiseksi sekä kansallisissa että kansainvälisissä yhteyksissä, avainvaikuttajien rooli ja vastuu jatkokoulutuksen alalla erityisesti paikallisella tasolla; mukaanlukien markkinatalous luokitusjärjestelmä # # käyttää työryhmien asiakirjojen ja kokousten valmistelussa; asiantuntija-apua (puheenjohtajan suostumuksella) työryhmän jäsenten nostaa kunkin lukumäärä 20:een, mikä mahdollistaa Neuvoa-antavan komitean jäsenten osallistumisen, Hallintoneuvoston harkinnasta riippuen ja käytettävissä olevien varojen turvin; ja # kutsua koolle kukin työryhmä kerran ennen seuraavaa Neuvoa- antavan komitean istuntoa. 4. 3. Neuvoa-antava komitea kantansa työohjelmaluonnoksen suhteen ja esitti useita ehdotuksia Säätiön tulevalle toiminnalle. Säätiö liitti suurimman osan näistä ehdotuksista työohjelman korjattuun versioon, jonka se toimitti Hallintoneuvoston hyväksyttäväksi tämän seuraavassa kokouksessa syyskuussa 1995. myönteisen esitti - 22 - OSA 5 - VUODEN 1995 BUDJETTI A. VUODEN 1995 BUDJETTI Budjetti ja käyttövarojen hallinto lisäksi täytäntöönpano ja 5. 1. Säätiölle myönnettiin vuoden 1995 tilikaudelle 11 miljoonan ecun budjetti. Euroopan Yhteisön budjettiviranomainen kuitenkin toimitti Säätiölle myönnetyn tuen vaiheittain eli vuoden 1995 alussa 9 miljoonaa ecua, 1 miljoona ecua heinäkuussa ja 1 miljoona ecua marraskuussa 1995. Tämän aikataulun johdosta budjetin mukaisen toiminnan suunnittelu oli erittäin toiminnan huomattavaa vaikeaa. Tämän syntyi epävarmuutta vuoden 1996 budjetin suhteen. Näistä tekijöistä johtuen Säätiö joutui lykkäämään joitakin nimityksiä (31. joulukuuta 1995, 118:sta virkoihin valituista henkilöstä ainoastaan 95 pystyi aloittamaan työn. Huolimatta työvoimavajauksesta, Säätiö kykeni toimintaansa huomattavasti tehtyä (pääasiassa toimintaohjelmaa). Budjetin osalta joidenkin käyttämättömien määrärahojen siirtäminen momentilta 1, johon Hallintoneuvosto kokouksessaan 25. syyskuuta 1995 oli antanut valtuudet. alaista 1996-1998 tämän mahdollisti lisäämään momentin toteuttamalla vuosille syksyn aikana 3 5. 2. Taulukossa 1 on esitetty vuoden 1995 menot: 1995 Menot - Taulukko 1 Tilivuoden 1995 määrärahat ECU 11000 000. 001 Määrärahojen käyttö Sitoumukset Maksut Automaattisesti siirrettävät määrärahat Hallintoneuvoston päätöksellä siirrettävät määrärahat ECU 10 079 445. 79 ECU 8 094 259. 68 ECU ECU 1 985 186. 11 142 370. 00 Peruutetut määrärahat ECU 778184. 211 Vuoden 1995 budjetin täytäntöönpano on kuvattu alapuolella. - 2 3- B. KÄYTTÖVAROJEN HALLINTO hoitaa 5. 3. Lisänä Säätiön yleisbudjettiin, joka kattaa yleiset juoksevat kulut, Säätiö toimintabudjetteja ammatillisen koulutuksen alalla. Kunkin budjetin osalta on Komission kanssa allekirjoitettu erityinen sopimus, jossa eritellään rahoitettava toiminta ja rahoitustapa. ja Tacis-ohjelmien Phare- 5. 4. 31. joulukuuta 1995 tilanne oli seuraava: Ohjelma Kokonaisavustus (ECU) Yksittäistä maata koskevat Phare sopimukset CZ-93. 05 ES-94. 09 LA-94. 08 LI-94. 10 IMPROVE PL-94. 16 RO-94. 05 SK-94. 03 SL-94. 05 Monikansalliset Phare sopimukset ZZ-94. 32 ZZ-94. 07 Monikansalliset Tacis sopimukset WW 93. 05 WW 94. 03 4 000 000 3 000 000 3 000 000 4 000 000 4 000 000 25 000 000 4 000 000 3 000 000 2 600 000 1 000 000 602 400 577 000 YHTEENSÄ 54 779400 | Mainitut budjetit pannaan sopimuksessa mainittujen erityissääntöjen mukaisesti ja yleisemmin ottaen Phare- ja Tacis-ohjelmien yleisten menettelytapojen mukaisesti. täytäntöön kussakin G TILINTARKASTUKSET 5. 5. Vuonna 1995 Säätiön tilit tarkastettiin kolmesti rahoitusvalvojan toimesta: yleisbudjetti tarkastettiin kahdesti ja Phare- ja Tacis-budjetit kerran. Tilintarkastuskollegio tarkasti myös Säätiön vuoden 1994 tilit. 24 - LIITE 1 SÄÄTIÖN ORGANISAATIORAKENNE 25 Johdon esikunta 2A, 1C EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ: Organisaatikaavio Elokuu 1996 Johtaja Peter DE ROOIJ IA Apulaisjohtaja Ulrich HIILEN KÄMP I A, 1C Apulaisjohtaja Livio P ESC IA I A, 1C T e m p u s - o s a s to Olivier RAMSAYER 18A, 12B. 4C Ammatillisen koulutuksen osasto Analyysi- ja kehittämisosasto Jean - Raymond MASSON 1 4 A. 1 1 B. 3C Hans Konrad KOCH 1 2 A. 5 B. 2C Phare-yksikkö T a c i s - y k s i k kö Phare-yksikkö Tacis-yksikkö Peter BEDEWELL Sandra STEFAN I Anthony GRIBBEN Markku JUNKKARI Observatorio yksikkö Ton FA RL A Strategia- yksikkö Lindsay JACKSON Johtamis koulutus ohjelma T a l o u s- ja lakiasiainosasto Dominique HUBART 4 A. 6 B. 2C Hallinto- ja henkilöstöosasto Tiedotus- ja julkaisuosasto Francesco PANZICA Gisela SC H URIN G S 2A. 4 B. 5C 2 A. 3 B. 4C ATK-osasto Jeff HARRIS 3A. 5B. 1C ISSN 1024-4492 KOM(97) 381 Nide I ASIAKIRJAT FI 16 11 17 Luettelonumero : CB-CO-97-410-FI-C ISBN 92-78-23595-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: VERORDENING (EG) Nr. 1397/97 VAN DE COMMISSIE van 18 juli 1997 tot vaststelling van de specifieke landbouwomrekeningskoers voor de minimumprijzen voor suikerbieten en voor de productieheffingen en de aanvullende heffing in de sector suiker voor het verkoopseizoen 1996/1997

eurovoc_concepts:
marketing
marketing year
minimum price
representative rate
sugar beet
sugar levy


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2308/97 del Heidi HAUTALA al Consejo. Riesgos para la salud de las prótesis de silicona

eurovoc_concepts:
dangerous substance
health risk
public health
surgery
woman

text: 3. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 102/25 La antigua ciudad de Haskif (Hasankeyf) era su centro y corre peligro de quedar sepultada por el barro si se construye la presa de Lusu que promueve Turqu(cid:14)·a, en cuyo territorio se encuentra la regio·n. No obstante, Turqu(cid:14)·a ha firmado los convenios internacionales de la Unesco (Granada y Malta) para la proteccio·n de las antigu¤edades. ¿Que· medidas tiene intencio·n de adoptar la Comisio·n para proteger las antigu¤edades de esta regio·n? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (23 de septiembre de 1997) La Comisio·n comparte la preocupacio·n de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a por la amenaza que la construccio·n de la presa en Lusu constituye para la antigua ciudad de Haskif (Hasankeyf). La Comisio·n recuerda que Turqu(cid:14)·a, como todos los signatarios de los convenios de la UNESCO, tiene obligaciones espec(cid:14)·ficas en materia de proteccio·n del patrimonio. La Comisio·n, por tanto, expresa el deseo de que las autoridades turcas hayan adoptado todas las medidas apropiadas para asegurar la proteccio·n de este importante yacimiento arqueolo·gico y su preservacio·n para las futuras generaciones. Adema·s, la Comisio·n ha planteado el asunto en sus contactos regulares con las autoridades turcas. (98/C 102/37) PREGUNTA ESCRITA E-2308/97 de Heidi Hautala (V) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Riesgos para la salud de las pro·tesis de silicona Segu·n se sen(cid:152)ala en nuevos estudios sobre la materia, existe la posibilidad de que la implantacio·n de pro·tesis de silicona en los pechos de las mujeres, normalmente con el objetivo de conseguir un mayor volumen de los mismos, ocasione derrames de esta sustancia en el organismo que podr(cid:14)·an ocasionar grav(cid:14)·simos dan(cid:152)os para la salud. Se cree asimismo que la silicona implantada en una mujer en gestacio·n podr(cid:14)·a pasar al feto, ocasiona·ndole graves secuelas. Los fabricantes estadounidenses de pro·tesis de silicona se enfrentan en la actualidad a procesos judiciales de gran alcance que podr(cid:14)·an llevar a las autoridades de ese pa(cid:14)·s a prohibir el uso de las mencionadas pro·tesis. ¿Esta· al corriente el Consejo de los graves dan(cid:152)os para la salud que provoca la silicona y, en particular, de las hipo·tesis acerca de la posibilidad de que esta sustancia pudiera pasar al resto del organismo y a los fetos? ¿Se plantea el Consejo la posibilidad de emprender acciones a fin de introducir condiciones ma·s estrictas para que los fabricantes de pro·tesis de silicona asuman las responsabilidades derivadas de sus productos? ¿Tiene previsto el Consejo prohibir las pro·tesis de silicona? Respuesta (17 de noviembre de 1997) Hasta ahora no le ha sido sometida al Consejo la cuestio·n a la que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. De momento, s(cid:14)·rvase Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a dirigirse a la Comisio·n para saber si e·sta se propone tratar esta cuestio·n. (98/C 102/38) PREGUNTA ESCRITA E-2318/97 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Situacio·n humanitaria de los presos en Marruecos ¿Conoce la Presidencia neerlandesa del Consejo las lamentables condiciones humanitarias que reinan en 1. las prisiones de Marruecos? ¿Tiene la Presidencia del Consejo la intencio·n de celebrar consultas con las autoridades de Marruecos con 2. objeto de que mejoren esas condiciones?


title: QUESTION ECRITE no 2227/97 de Frode KRISTOFFERSEN au Conseil. Harcèlement sexuel sur le lieu de travail

eurovoc_concepts:
EU law
European social policy
equal treatment
principle of subsidiarity
sexual harassment
workplace

text: C 102/18 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 La Commission suit de tre‘s pre‘s aussi bien les nouvelles mesures que le Maroc applique a‘ l(cid:146)ensemble des flottes qui ope‘rent dans ses eaux que celles visant uniquement la flotte marocaine. Lors de la me(cid:136)me re·union de la me(cid:136)me commission mixte, le Maroc a manifeste· a‘ la Communaute· son intention de prendre des mesures ulte·rieures pour prote·ger les juve·niles et les zones de reproduction. Apre‘s avoir re·ite·re· cette exigence au cours de l(cid:146)anne·e, la Communaute· a e·te· informe·e par lettre des autorite·s marocaines du 8 aou(cid:136)t 1997 de l(cid:146)interdiction, pour les pe(cid:136)cheurs nationaux, de la pe(cid:136)che aux ce·phalopodes, a‘ l(cid:146)inte·rieur de la zone des 12 milles nautiques a‘ partir du 11 jusqu(cid:146)au 31 aou(cid:136)t 1997 inclus. (98/C 102/27) QUESTION E· CRITE E-2227/97 pose·e par Frode Kristoffersen (PPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Harce‘lement sexuel sur le lieu de travail Le Conseil de ministres estime-t-il que le projet annonce· de la Commission de vouloir prendre l(cid:146)initiative d(cid:146)une le·gislation communautaire sur le degre· et l(cid:146)ampleur du harce‘lement sexuel sur le lieu de travail dans les diffe·rents E· tats membres de l(cid:146)UE est en accord avec le principe de subsidiarite·? Re·ponse (10 novembre 1997) Le 19 mars 1997, la Commission a transmis aux partenaires sociaux un texte relatif au harce‘lement sexuel au travail pour une deuxie‘me phase de consultation. Cela signifie, qu(cid:146)a‘ ce stade, le Conseil n(cid:146)a encore e·te· saisi d(cid:146)aucune proposition de la Commission. Il est entendu que le Conseil examinera toute proposition le·gislative en la matie‘re dans le respect de l(cid:146)article 3B du Traite· CE relatif aux principes de subsidiarite· et de proportionnalite· et des dispositions de l(cid:146)Accord sur la politique sociale, en particulier de son article 2, paragraphe 1, qui mentionne, entre autres domaines de compe·tence, l(cid:146)e·galite· entre les hommes et les femmes en ce qui concerne leurs chances sur le marche· du travail et le traitement dans le travail. Enfin il y a lieu de rappeler que l(cid:146)accord sur la politique sociale sera inte·gre· par le Traite· d(cid:146)Amsterdam dans le Traite· instituant la Communaute· europe·enne. (98/C 102/28) QUESTION E· CRITE E-2243/97 pose·e par Concepcio· Ferrer (PPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Transport d(cid:146)animaux dans l(cid:146)UE Le Conseil Agriculture de mai 1997 a abouti a‘ un compromis sur les crite‘res communautaires applicables au transport des animaux a‘ travers l(cid:146)Union europe·enne. Cet accord pre·voit une se·rie de normes › visant a‘ garantir le bien-e(cid:136)tre des animaux › qui entreront en vigueur le 1er janvier 1999. Quelle devrait e(cid:136)tre, selon le Conseil, la re·percussion de l(cid:146)application desdites mesures sur le prix des produits carne·s? Re·ponse (10 novembre 1997) Le Conseil, lors de la session du 25 juin 1997, a adopte· le re‘glement (CE) no 1255/97 (1) concernant les crite‘res communautaires requis aux points d(cid:146)arre(cid:136)t et adaptant le plan de marche vise· a‘ l(cid:146)annexe de la directive 91/628/CEE. Ce re‘glement, qui sera applicable a‘ partir du 1er janvier 1999, fixe certaines normes visant a‘ garantir le bien-e(cid:136)tre des animaux devant se·journer dans des points d(cid:146)arre(cid:136)t apre‘s un de·lai de route de·termine·


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Decision concerning the Community position within the Association Council on the participation of the Czech Republic in Community programmes in the fields of training, youth and education (COM(97)0013 C4-0162/97 97/0024(CNS))

eurovoc_concepts:
Czechia
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: WRITTEN QUESTION No. 2498/97 by Maren GÜNTHER to the Commission. Ensuring correct payment of doctors' fees by patients from other European countries

eurovoc_concepts:
Portugal
health care
residential mobility
social security
social security legislation
worker (EU)

text: 11. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 76/117 (98/C 76/224) WRITTEN QUESTION E-2498/97 by Maren Gu¤nther (PPE) to the Commission (18 July 1997) Subject: Ensuring correct payment of doctors(cid:146) fees by patients from other European countries Problems arise with the collection of doctors(cid:146) fees, particularly in cases where Portuguese patients who are employees change their place of residence frequently. In the case of Portuguese employees it is not possible to produce evidence of insurance with a health insurance fund. Moreover, because of frequent changes of place of residence, the particulars shown in identity documents also do not make it possible to obtain the necessary information about the patient or his insurance. How can correct payment of doctors(cid:146) fees by patients from other European countries be ensured? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (9 September 1997) The social security systems of the Member States are coordinated by Council Regulations (EEC) No 1408/71 and 574/72 (1). Under these Regulations a person who is employed in Portugal and who is posted by his employer to perform work in another Member State continues to be subject to the Portuguese social security scheme if the posting does not exceed 12 months. In such a case the Portuguese worker remains covered by the Portuguese health care scheme. This means that he is entitled to receive health care in Portugal and also in the Member State of actual employment. In the latter case the benefits in kind are provided by the health care scheme in the Member State of employment on behalf of the competent Portuguese health system (Article 22 and 22b of Regulation (EEC) No 1408/71). In order to receive benefits the Portuguese system provides the worker with the European health care forms E 111/E 106. In addition a new form E 128 will be applicable in the future which is specially designed for posted workers who enjoy extended rights since 1 February 1997. If the posted worker has a permanent address in the Member State of actual employment he can register with a health insurance scheme at his place of stay using form E 106. If he has no permanent address he uses form E 111 whenever he needs medical treatment. This form is the proof that the worker is covered by the Portuguese health care scheme. Any person who presents the form is entitled to medical treatment provided under the legislation of the Member State of actual employment and the Portuguese system will reimburse the costs. (1) Updated by Regulation No 118/97 (OJ L 28, 30. 1. 1997), lastly amended by Regulation No 1290/97 (OJ L 176, 4. 7. 1997). (98/C 76/225) WRITTEN QUESTION E-2502/97 by Patricia McKenna (V) to the Commission (18 July 1997) Subject: Fire at the Sellafield nuclear installation, Britain On June 12 1997 a fire occurred at Sellafield nuclear complex in Cumbria, Britain, while decommissioning work was being undertaken. What details, if any, were given to the Commission about this incident? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (4 September 1997) The Commission has been informed by British Nuclear Fuels Ltd (BNFL) that the fire was contained within a booth being used to cut up a stainless steel vessel in a redundant building, that no one was hurt and there was no spread of contamination or release of radioactivity. The fire was dealt with by the site brigade and was reported in the BNFL Sellafield newsletter of 19 June 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 2419/97 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Council. Seminars of experts

eurovoc_concepts:
European Parliament
activity report
competence of the Member States
conference proceedings
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
self-employed person

text: C 102/40 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 › Joint Action, on the initiative of Belgium, concerning action to combat trafficking in human beings and sexual exploitation of children, adopted on 24 February 1997 and published in OJ L 63 of March 1997; › Joint Action, on the initiative of the Netherlands, with regard to cooperation on law and order and security, adopted on 26 May 1997 and published in OJ L 147 of 5 June 1997; › Joint Action for the refining of targeting criteria, selection methods, etc. , and collection of customs and police information, adopted on 9 June 1997 and published in OJ L 159 of 17 June 1997; › Joint Action, on the initiative of the Netherlands, concerning the information exchange, risk assessment and the control of a new synthetic drugs, adopted on 16 June 1997 and published in OJ L 167 of 25 June 1997. During this period, the Presidency kept the European Parliament regularly informed on work being carried out in areas relevant to Title VI of the Treaty and on the salient aspects and aims of some of these proposals. During the current six months, the Presidency has requested consultation on the European Parliament on 2. the following draft texts: › draft Resolution laying down the priorities for cooperation in the field of justice and home affairs for the period from 1 July 1997 to the date of entry into force of the Treaty of Amsterdam; › draft Joint Action to create a European Judicial Network; › draft Joint Action introducing a programme of training, exchanges and cooperation in the field of asylum, immigration and crossing of external borders (Odysseus programme). › draft Joint Action on making it a criminal offence to participate in a criminal organization in the Member States of the European Union; › draft Joint Action establishing a mechanism for evaluating the application and implementation at national level of international undertakings in the fight against organized crime; › draft Joint Action on making corruption in the private sector a criminal offence. The Presidency has also announced its intention of consulting the European Parliament on other draft texts. (98/C 102/57) WRITTEN QUESTION E-2419/97 by Laura De Esteban Martin (PPE) to the Council (18 July 1997) Subject: Seminars of experts Can the Council state which particular seminars of experts › and how many › were held under the third pillar during 1995, 1996 and 1997, giving details of the participation of the various Member States in each one? Could the Council also provide Parliament on a regular basis with the information derived from these seminars on issues on which Parliament must be consulted or draw up a report, so as to facilitate Parliament(cid:146)s work? Answer (17 November 1997) The Council does not have the list of seminars of experts organized in the field of Justice and Home Affairs since these are organized under the direct responsibility of the Member States and in particular by the respective Presidencies. The follow-up to such seminars is also administered entirely by the organizing Member States even if some proceedings are subsequently included in the programme of cooperation priorities in the field of Justice and Home Affairs


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2491/97 του Werner LANGEN προς την Επ τροπή. Μη καταβολή πιστώσεων από το πρόγραμμα SOCRATES

text: 3. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 102/49 Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono· matow thw Epitroph· w (22 Septembri·oy 1997) Oi sto·xoi, to periexo·meno kai oi dikaioy·xoi toy progra·mmatow INTERREG II Itali·a-Albani·a, kauori·suhkan sto plai·sio thw etairikh·w sxe·shw ana·mesa sthn Epitroph·, thn italikh· kybe·rnhsh kai thn eparxi·a thw Apoyli·aw, sy·mfvna me tiw diadikasi·ew e·gkrishw tvn programma·tvn pare·mbashw poy sygxrhmatodotoy·ntai apo· thn Epitroph·. To pro·gramma to opoi·o egkri·uhke stiw 10 Oktvbri·oy 1996, den perie·xei, ana·mesa sta eidika· e·rga ta opoi·a dikaioy·ntai enisxy·sevw, ton lime·na thw po·lhw Mono·polh. Vsto·so, oi perifereiake·w arxe·w ki·nhsan pro·sfata diadikasi·a diaboyley·sevn tvn melv· n thw epitroph·w parakoloy·uhshw toy progra·mmatow, protei·nontaw na symperilhfuei· o lime·naw thw Mono·polhw. Oi plhrofori·ew oi opoi·ew epitre·poyn thn ajiolo·ghsh thw pro·tashw ayth·w diabiba·suhkan epi·shw kai ejeta·zontai sh·mera apo· thn Epitroph· kai ta a·lla me·lh thw epitroph·w parakoloy·uhshw. (cid:211)son afora· tiw epile·jimew perioxe·w, ua pre·pei na ypenuymistei· o·ti olo·klhrh h eparxi·a toy Mpa·ri ei·nai epile·jimh sto plai·sio toy progra·mmatow. Oi eidikoi· to·poi poy dikaioy·ntai xrhmatodoth·sevn apo· to pro·gramma INTERREG proky·ptoyn apo· ton entopismo· tvn xrhmatodotoyme·nvn e·rgvn. Ta krith·ria epilogh·w tvn e·rgvn poiki·loyn analo·gvw thw typologi·aw tvn xrhmatodotoyme·nvn energeiv· n kai dieykrini·zontai sta me·tra toy progra·mmatow kauv· w kai stiw prosklh·seiw gia ypobolh· prosforv· n poy dhmosiey·ontai apo· tiw italike·w arxe·w. (98/C 102/69) GRAPTH ERVTHSH E-2488/97 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow to Symboy·lio (28 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Vmo·thtew apo· strativ· tew kratv· n melv· n thw EE sth Somali·a Sy·mfvna me dhmosiey·mata toy dieunoy·w ty·poy, se prvtofanei·w kai apa·nurvpew biaio·thtew kai basanismoy·w enanti·on toy a·maxoy plhuysmoy· thw Somali·aw epidi·dontan strativ· tew kratv· n melv· n thw EE, poy symmetei·xan sthn Polyeunikh· Dy·namh 21 kratv· n ypo· thn aigi·da toy OHE. O sto·xow thw Dy·namhw ayth·w ypoti·uetai o·ti h·tan na prostateyuei· kai na bohuhuei· o lao·w thw afrikanikh·w xv· raw poy mastizo·tan apo· ton emfy·lio po·lemo, alla· ayta· poy katagge·llontai (basanismoi·, ejeytelismoi· paidiv· n kai gynaikv· n, biasmoi· kai anhleei·w jylodarmoi·) pei·uoyn o·ti telika· h symperifora· strativtv· n apo· sygkekrime·na kra·th me·lh ma·llon den tairia·zei me thn eiko·na poy pre·pei na ypa·rxei gia ta eyrvpai¤ka· kra·th sto sy·gxrono ko·smo. Ua h·uela na plhroforhuv· apo· to Symboy·lio pv· w ske·ptetai na antidra· sei se ayte·w tiw prvtofanei·w vmo·thtew poy proka·lesan oi strativ· tew oi opoi·oi anh·koyn se kra·th me·lh (kai ma·lista Idrytika·) thw Envshw, mi·a ene·rgeia poy ui·gei kai·ria to go·htro· thw synolika·, kai kauista· tiw diakhry·jeiw thw peri· «prostasi·aw tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn» kene·w periexome·noy. H erv· thsh toy ajio·timoy k. boyleyth· den ypa·getai sthn armodio·thta toy Symboyli·oy. Apa· nthsh (13 Noembri·oy 1997) (98/C 102/70) GRAPTH ERVTHSH E-2491/97 ypobolh·: Werner Langen (PPE) prow thn Epitroph· (18 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Mh katabolh· pistv· sevn apo· to pro·gramma SOCRATES H Epitroph· proti·uetai na apoplhrv· sei to 30 % tvn problepo·menvn symbatikv· n pistv· sevn gia to pro·gramma sth·rijhw-SOCRATES, Dra·sh I, mo·no meta· thn ypobolh· thw telikh·w e·kueshw sta symballo·mena me·rh. H sygkekrime·nh eje·lijh ua zhmiv· sei shmantika· ta Anv· tata Ekpaideytika· Idry·mata poy lamba·noyn me·row sth diadikasi·a pro·sklhshw ekdh·lvshw endiafe·rontow: › Prv· ton, h anakoi·nvsh sxetika· me toyw o·royw dia·ueshw tvn pistv· sevn den lamba·nei xv· ra para· mo·no meta· thn oloklh·rvsh thw fa·shw ypobolh·w tvn aith·sevn, th stigmh· poy se a·lla progra·mmata sth·rijhw thw EE oi sxetike·w plhrofori·ew anakoinv· nontai prin apo· thn ypobolh· tvn aith·sevn


title: QUESTION ECRITE no 2356/97 de Leonie van BLADEL au Conseil. Ouverture partielle de la frontière syro-irakienne

eurovoc_concepts:
EU aid
Iraq
Syria
UN Security Council
cross-border transport
human rights
military equipment
narcotic
telecommunications
tourism


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1391/97 af 18. juli 1997 om ændring af forordning (EF) nr. 296/96 om de oplysninger, som medlemsstaterne skal fremsende, og om månedlig bogføring af de udgifter, der finansieres gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (EUGFL), og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2776/88

eurovoc_concepts:
Community loan
EAGGF Guarantee Section
EU financing
budget policy
exchange of information
interest

formats: html pdfa1b print


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1392/97 z dnia 18 lipca 1997 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 3597/90 w sprawie zasad rachunkowości dla środków interwencyjnych obejmujących skup, składowanie i sprzedaż produktów rolnych przez agencje interwencyjne

eurovoc_concepts:
agricultural product
intervention agency
intervention buying
intervention stock
management accounting
market intervention

text: 03/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 245 31997R1392 L 190/22 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 19. 7. 1997 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 1392/97 z dnia 18 lipca 1997 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 3597/90 w sprawie zasad rachunkowości dla środków interwencyjnych obejmujących skup, składowanie i sprzedaż produktów rolnych przez agencje interwencyjne KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, 2) w art. 2 ust. 1 dodaje się akapity w brzmieniu: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 3492/90 z dnia 27 listopada 1990 r. ustanawiające czynniki, które należy uwzględnić w rocznych sprawozdaniach finansowych w odnie- sieniu do finansowania środków interwencyjnych w postaci Sekcję składowania w magazynach i Gwarancji Gwarancji Europejskiego Funduszu Orientacji Rolnej (1), w szczególności jego art. 8, publicznych przez a także mając na uwadze, co następuje: ostatnio rozporządzenie Komisji (EWG) nr 3597/90 z dnia 12 grudnia 1990 r. (2), rozporządzeniem (WE) zmienione nr 895/94 (3), ustanawia zasady rachunkowości, które należy stosować do środków interwencyjnych obejmujących skup, składowanie oraz sprzedaż produktów rolnych przez agencje interwencyjne; artykuł 2 ust. 1 i art. 7 rozporządzenia (EWG) nr 3597/90 zawierają zasady odnoszące się do określania wartości, do której wysokości odpowiednio brakujące ilości oraz ilości, które nie spełniają warunków ustanowionych dla składowania, muszą zostać zwrócone na rachunki publicznego składowania EFOGR; w niektórych przypadkach należy ustanowić przepis odnoszący się do możliwości zwiększania tej wartości, w szczególności, gdy stwierdzono że cena rynkowa jest znacznie wyższa niż cena interwencyjna lub cena skupu; niektóre rozporządzenia określone w rozporządzeniu (EWG) nr 3597/90 zostały zmienione lub uchylone od momentu przy- jęcia tego rozporządzenia; dlatego niektóre odniesienia w rozporządzeniu (EWG) nr 3597/90 powinny zostać zmienione; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu EFOGR, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 w rozporządzeniu (EWG) nr 3597/90 wprowadza się nastę- pujące zmiany: 1) w art. 1 ust. 3 wyrazy „art. 9 ust. 2 lit. c) rozporządzenia Komisji (EWG) nr 2776/88” zastępuje się wyrazami „art. 7 ust. 2 lit. c) rozporządzenia Komisji (WE) nr 296/96 (*) (*) Dz. U. L 39 z 17. 2. 1996, str. 5. ”; (1) Dz. U. L 337 z 4. 12. 1990, str. 3. (2) Dz. U. L 350 z 14. 12. 1990, str. 43. (3) Dz. U. L 104 z 23. 4. 1994, str. 16. standardowej „Jeżeli w dniu stwierdzenia straty średnia cena rynkowa za jakości w Państwie Członkowskim, towar jest wyższa niż 105 % gdzie ma miejsce składowanie, podstawowej zwraca ceny agencji interwencyjnej cenę rynkową zarejestrowaną w Państwie Członkowskim, powiększoną o 5 %. Przy usta- laniu ceny rynkowej do tego celu Państwo Członkowskie opiera się na materiałach regularnie przesyłanych do Komisji. interwencyjnej, wykonawca Różnice między kwotami pobranymi w wyniku zastoso- wania ceny rynkowej a kwotami obciążającymi EFOGR w wyniku zastosowania ceny interwencyjnej księgowane są wśród innych tytułów na dobro EFOGR na koniec roku budżetowego. ”; 3) w art. 2 ust. 3 lit. d) wyrazy „art. 26 rozporządzenia Rady „art. 23 (EWG) nr 2727/75” zastępuje rozporządzenia Rady (EWG) nr 1766/92 (*) się wyrazami (*) Dz. U. L 181 z 1. 7. 1992, str. 21. ”; 4) w art. 7 ust. 1 dodaje się akapit w brzmieniu: „Jeżeli w czasie fizycznego usuwania produktu zaistnieją warunki dla zastosowania art. 2 ust. 1 przedostatniego i ostatniego akapitu, usunięcie towarów jest uzależnione od wcześniejszej konsultacji z Komisją. ”; 5) w art. 11 wyrazy „art. 3 ust. 7 i art. 6 ust. 2 rozporzą- dzenia (EWG) nr 2776/88” zastępuje się wyrazami „art. 3 ust. 7 i art. 5 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 296/96”. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 października 1997 r. 246 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 21 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 18 lipca 1997 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji


title: Resolutie over het document van de Commissie betreffende de financiële controle op de verrichtingen in het kader van de structuurfondsen - netto financiële correcties (C4-0246/97)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
financial control


title: QUESTION ECRITE no 2208/97 de Hartmut NASSAUER au Conseil. Protocoles de conventions de l'Union européenne concernant la Cour de Justice

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
computer systems
customs
financial interests of members

text: 3. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 102/15 (98/C 102/22) QUESTION E· CRITE E-2114/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) au Conseil (24 juin 1997) Objet: Re‘glement (CE) no 258/97 relatif aux nouveaux aliments et ingre·dients alimentaires › admission par voie d(cid:146)inscription dans le catalogue commun des varie·te·s A‘ l(cid:146)avenir, les plantes transge·niques devront-elle encore e(cid:136)tre soumises a‘ admission et autorisation, en plus de leur inscription dans le catalogue commun des varie·te·s? Re·ponse (31 octobre 1997) Le re‘glement 258/97 ne vise pas les plantes, transge·niques ou non, en tant que telles, mais seulement les aliments et ingre·dients alimentaires, selon les spe·cifications figurant en son article 1. (98/C 102/23) QUESTION E· CRITE E-2118/97 pose·e par Hiltrud Breyer (V) au Conseil (24 juin 1997) Objet: Re‘glement (CE) no 258/97 relatif aux nouveaux aliments et ingre·dients alimentaires › admission de varie·te·s Les produits de filiation issus de ve·ge·taux de·ja‘ admis dans le catalogue commun des varie·te·s doivent-ils e(cid:136)tre individuellement signale·s, examine·s et autorise·s, en vertu du re‘glement relatif aux nouveaux aliments et aux nouveaux ingre·dients alimentaires? (1) (1) JO L 43 du 14. 2. 1997, p. 1. Re·ponse (31 octobre 1997) Le re‘glement 258/97 ne prend pas spe·cifiquement en ligne de compte le fait qu(cid:146)une plante soit un produit de filiation ou non. (98/C 102/24) QUESTION E· CRITE E-2208/97 pose·e par Hartmut Nassauer (PPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Protocoles de conventions de l(cid:146)Union europe·enne concernant la Cour de Justice Pour chaque protocole de conventions de l(cid:146)Union europe·enne relevant du troisie‘me pilier concernant des de·cisions pre·judicielles de la Cour de Justice, le Conseil voudrait-il indiquer la date de la signature, la date de publication au Journal officiel, les E· tats membres qui ont de·ja‘ fait une de·claration acceptant la juridiction de la Cour, conforme·ment a‘ l(cid:146)article approprie· du protocole, la date a‘ laquelle la de·claration a e·te· faite, de me(cid:136)me que la date de publication de cette de·claration au Journal officiel?


title: WRITTEN QUESTION No. 2209/97 by Charlotte CEDERSCHIÖLD to the Council. Progress of ratification procedures of European Union Conventions as at 1 June 1997

eurovoc_concepts:
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
corruption
extradition
fight against crime
financial interests of members
ratification of an agreement


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Den Tjekkiske Republiks deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og uddannelse (KOM(97)0013 C4-0162/97 97/0024(CNS))


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2318/97 dell'on. Leonie van BLADEL al Consiglio. Situazione umanitaria dei detenuti in Marocco

eurovoc_concepts:
Morocco
Netherlands
consulate
human rights
prison system
prisoner

text: 3. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 102/25 L(cid:146)antica citta‘ di Haskif (Hasankeyf), il loro centro, rischia di essere sommersa dal fango se verra‘ approvato il progetto relativo alla diga di Lusu promosso dalla Turchia, cui la regione appartiene. Resta il fatto che la Turchia ha firmato le convenzioni internazionali dell(cid:146)UNESCO (Granada e Malta) sulla protezione delle antichita‘. Quali misure intende prendere la Commissione per garantire la protezione delle antichita‘ in questa regione? Risposta data dal sig. van den Broek in nome della Commissione (23 settembre 1997) La Commissione condivide la preoccupazione espressa dall’Onorevole Parlamentare per quanto riguarda la minaccia che incombe sull’antica citta‘ di Haskif (Hasankeyf) alla fine della costruzione della diga di Lusu. La Commissione ricorda che la Turchia, come tutti i firmatari della convenzioni delle Nazioni Unite per l’educazione, la scienza e la cultura, deve rispettare obblighi specifici per quanto riguarda la tutela delle antichita‘. Di conseguenza, la Commissione auspica che le autorita‘ turche abbiano preso tutte le misure appropriate per garantire la tutela di questo importante sito archeologico nonche· la sua conservazione per le generazioni future. Inoltre, la Commissione ha sollevato la questione nell’ambito dei contatti periodici con le autorita‘ turche. (98/C 102/37) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2308/97 di Heidi Hautala (V) al Consiglio (18 luglio 1997) Oggetto: Rischi per la salute delle protesi al silicone In base a recenti ricerche, vi e‘ il rischio che si verifichi una fuoriuscita di materiale dalle protesi al silicone impiantate alle donne per aumentare le dimensioni del seno, con la conseguenza che il silicone penetri nell(cid:146)organismo e ripercussioni estremamente gravi per la salute. Si presume inoltre che, nelle donne incinte, il silicone si trasmetta al feto con pesanti conseguenze. Negli Stati Uniti sono in corso procedimenti giudiziari nei confronti dei produttori di protesi al silicone, per cui le autorita‘ potrebbero essere indotte a vietare l(cid:146)uso di questo materiale per le protesi al seno. E(cid:146) il Consiglio a conoscenza delle pesanti ripercussioni del silicone per la salute, e in particolare delle tesi in base alle quali il silicone si diffonderebbe nel resto dell(cid:146)organismo e verrebbe trasmesso al feto? Intende il Consiglio intervenire per accrescere la responsabilita‘ dei produttori di protesi al silicone per il prodotto fornito? Intende il Consiglio vietare tali protesi? Risposta (17 novembre 1997) Sinora la questione cui fa riferimento l(cid:146)Onorevole Parlamentare non e‘ stata sottoposta al Consiglio. In questa fase l(cid:146)Onorevole Parlamentare potrebbe rivolgersi alla Commissione per sapere se tale istituzione prevede di occuparsi della questione. (98/C 102/38) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2318/97 di Leonie van Bladel (UPE) al Consiglio (18 luglio 1997) Oggetto: Situazione umanitaria dei detenuti in Marocco Il Presidente olandese del Consiglio dei Ministri e‘ al corrente delle condizioni disumane di detenzione nelle 1. carceri del Marocco? Intende il Presidente olandese del Consiglio concertarsi con le autorita‘ marocchine al fine di migliorare le 2. condizioni dei detenuti nelle carcerci marocchine?


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation (Euratom, ECSC, EC) amending the Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (COM(96)0351 C4-0497/96 96/0189(CNS))

eurovoc_concepts:
commitment of expenditure
financial control
financial regulation
general budget (EU)
management audit


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1399/97 DELLA COMMISSIONE del 18 luglio 1997 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2420/97 von Laura DE ESTEBAN MARTIN an den Rat. Fortbildungskurse für Beamte

eurovoc_concepts:
European official
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
statistics
vocational training

text: 3. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 102/41 (98/C 102/58) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2420/97 von Laura De Esteban Martin (PPE) an den Rat (18. Juli 1997) Betrifft: Fortbildungskurse fu¤r Beamte Ko¤nnte der Rat darlegen, wieviele Fortbildungskurse fu¤r Beamte des dritten Pfeilers in den Jahren 1995, 1996 und 1997 veranstaltet wurden und wie dabei die prozentuale Verteilung der Teilnehmer nach Mitgliedstaaten aussah? Ko¤nnte der Rat Auskunft daru¤ber geben, ob es eine Statistik oder eine Untersuchung u¤ber das Ergebnis bzw. die Ergebnisse dieser Kurse gibt? Der Rat hat keine spezifischen Fortbildungskurse fu¤r den Bereich Justiz und Inneres durchgefu¤hrt. Antwort (17. November 1997) (98/C 102/59) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2429/97 von Carlo Casini (PPE) an die Kommission (11. Juli 1997) Betrifft: Gesundheitspolizeiliche Vorschriften und Gesundheitszertifikate fu¤r den Import von Geflu¤gel aus Drittla¤ndern Laut Entscheidung 96/482/EG (1) der Kommission sowie der Entscheidung 96/483/EG (2) der Kommission ist vorgesehen, da(cid:223) die Erteilung einer tiera¤rztlichen Bescheinigung fu¤r den Import von Geflu¤gel aus bestimmten Drittla¤ndern davon abha¤ngig gemacht wird, da(cid:223) nach dem Import eine Quaranta¤ne von sechswo¤chiger Dauer erfolgt. Diese Quaranta¤nedauer verursacht erhebliche Probleme bei Geflu¤gel, das zur Aufstockung der Wildvogelbe- sta¤nde bestimmt ist, da die Ma¤nnchen, die in gemeinsamen Ka¤figen gehalten werden, sich wa¤hrend der Balzzeit gegenseitig angreifen und unno¤tig Verletzungen zufu¤gen, die in vielen Fa¤llen sogar zum Tod fu¤hren. Wird die Kommission angesichts dieser Fakten sowie der einschla¤gigen Tierschutzverordnungen hier unverzu¤glich Abhilfe schaffen, indem die erforderlichen Kontrollen und das Verwaltungsverfahren beschleunigt werden und die Quaranta¤nedauer auf ein unabdingbares Minimum zuru¤ckgefahren wird? (1) ABl. L 196 vom 7. 8. 1996, S. 13. (2) ABl. L 196 vom 7. 8. 1996, S. 28. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (19. September 1997) Mit der Entscheidung 96/482/EG der Kommission sind die Veterina¤rbedingungen und Veterina¤rbescheinigun- gen fu¤r die Einfuhr von Geflu¤gel und Bruteiern, ausgenommen Laufvo¤gel (Flachbrustvo¤gel) und ihre Bruteier, aus Drittla¤ndern und die nach der Einfuhr anzuwendenden tierseuchenrechtlichen Ma(cid:223)nahmen festgelegt worden. Diese Entscheidung entha¤lt keine ausfu¤hrlichen Quaranta¤nevorschriften. Um jeder Verschlechterung des Tiergesundheitsstatus der Gemeinschaft vorzubeugen, sieht sie jedoch einen Isolations- und Beobachtungszeit- raum vor. So mu(cid:223) insbesondere Zucht- und Nutzgeflu¤gel gema¤(cid:223) Artikel 3 der Entscheidung nach der Einfuhr und ab dem Tag seiner Ankunft fu¤r mindestens sechs Wochen im Bestimmungsbetrieb gehalten werden. Wa¤hrend dieser Zeit sind die Tiere von einheimischem Geflu¤gel getrennt zu halten. Die Entscheidung schreibt nicht vor, da(cid:223) die Tiere wa¤hrend dieser Zeit in Einzel- oder Gruppenka¤figen zu halten sind


title: Partenariato per una nuova organizzazione del lavoro.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European social policy
organisation of work


title: Beslutning om grønbog om vertikale begrænsninger i EU's konkurrencepolitik (KOM(96)0721 C4-0053/97)

eurovoc_concepts:
competition policy
distributive trades
single market
trade restriction


title: 371 R 0281 : Commission Regulation (EEC) No 281/71 of 9 February 1971 determining the composition of the list of waterways of a maritime character provided for in Article 3 (e) of Council Regulation (EEC) No 1108/70 of 4 June 1970(OJ No L 33, 10.2.1971, p. 11)(Series-1 71 (I) p. 57).,371 R 0281 : Komission asetus (ETY) N:o 281/71, annettu 9 päivänä helmikuuta 1971, 4 päivänä kesäkuuta 1970 annettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 3 artiklan e alakohdassa tarkoitetun meriväylän luonteisten vesiväylien luettelon sisällöstä(EYVL N:o L 33, 10.2.1971, s. 11)(EP.07/NIDE 01, s. 115).,371 R 0281 : Kommissionens forordning nr. 281/71 af 9. februar 1971 vedrørende fastlæggelse af den i artikel 3, litra e) i Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 af 4. juni 1970 nævnte fortegnelse over sejlbare vandveje med maritim karakter(EFT nr. L 33 af 10.2.1971, s. 11)(SU 1. serie 71(I) s. 53).,371 R 0281 : Kommissionens förordning (EEG) nr 281/71 av den 9 februari 1971 om fastställande av den förteckning över vattenvägar för havsgående sjöfart som avses i artikel 3 e i rådets förordning (EEG) nr 1108/70 av den 4 juni 1970(EGT nr L 33, 10.2.1971, s. 11)(SU 7/Vol. 1, s. 115).,371 R 0281 : Reglamento (CEE) n̊ 281/71 de la Comisión de 9 de febrero de 1971 relativo a la determinación de la lista de las vías navegables de carácter marítimo contemplada en la letra e) del artículo 3 del Reglamento (CEE) n̊ 1108/70 del Consejo, de 4 de junio de 1970(DO n̊ L 33 de 10.2.1971, p. 11)(EE 07, v 1, p. 168).,371 R 0281 : Regolamento (CEE) n. 281/71 della Commissione del 9 febbraio 1971 che fissa l'elenco delle vie navigabili a carattere marittimo di cui all'articolo 3, lettera e), del regolamento (CEE) n. 1108/70 del Consiglio, del 4 giugno 1970(GU n. L 33 del 10.2.1971, pag. 11).,371 R 0281 : Regulamento (CEE) n̊ 281/71 da Comissão de 9 de Fevereiro de 1971 relativo à determinação da lista das vias navegáveis de carácter marítimo referida na alínea e) do artigo 3̊ do Regulamento (CEE) n̊ 1108/70 do Conselho de 4 de Junho de 1970(JO n̊ L 33 de 10.2.1971, p. 11)(EE 07 F 1, p. 168).,371 R 0281 : Règlement (CEE) n̊ 281/71 de la Commission du 9 février 1971 relatif à la détermination de la liste des voies navigables à caractère maritime visée à l'article 3 sous (e) du règlement (CEE) n̊ 1108/70 du Conseil du 4 juin 1970(JO n̊ L 33 du 10.2.1971, p. 11).,371 R 0281 : Verordening (EEG) nr. 281/71 van de Commissie van 9 februari 1971 tot vaststelling van de lijst van waterwegen van maritieme aard, bedoeld in artikel 3, sub e), van Verordening (EEG) nr. 1108/70 van de Raad van 4 juni 1970(PB nr. L 33 van 10.2.1971, blz. 11).,371 R 0281 : Verordnung (EWG) Nr. 281/71 der Kommission vom 9. Februar 1971 zur Festlegung des in Artikel 3 Buchstabe e) der Verordnung (EWG) Nr. 1108/70 des Rates vom 4. Juni 1970 genannten Verzeichnisses der Seeschiffahrtsstraßen(ABl. Nr. L 33 vom 10.2.1971, S. 11).,371 R 0281 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 281/71 της Επιτροπής της 9ης Φεβρουαρίου 1971 περί καθορισμού του πίνακος των πλωτών ποταμίων οδών θαλασσίου χαρακτήρος που αναφέρεται στο άρθρο 3 περίπτωση ε) του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1108/70 του Συμβουλίου της 4ης Ιουνίου 1970(ΕΕ αριθ. L 33 της 10.2.1971, σ. 11)(ΕΛ Τ7 01 σ. 170).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
network of navigable waterways
ship canal


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2506/97 von den Abgeordneten Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Alonso PUERTA , Pedro MARSET CAMPOS , María SORNOSA MARTÍNEZ an die Kommission. Umweltzerstörungen im Nationalpark Picos de Europa (Spanien)

eurovoc_concepts:
Spain
environmental protection
hydraulic works
national park
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
road building


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2355/97 van Leonie van BLADEL aan dee Raad. Militair offensief regeringsleger Angola ondanks vredesakkoord

eurovoc_concepts:
Angola
UN Security Council
armed forces
ethnic conflict
international sanctions
peacekeeping
settlement of disputes
the EU's international role

text: C 102/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 (98/C 102/46) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2354/97 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Raad (18 juli 1997) Betreft: Rol Angolese regeringstroepen bij verovering Za(cid:14)¤re door Kabila Wat is de evaluatie van de Raad van het feit dat de troepen van Kabila effectieve militaire steun van het officie¤le Angolese leger hebben gehad om het grondgebied van Za(cid:14)¤re te veroveren? Heeft de Raad kenbaar gemaakt tegen een dergelijke militaire ondersteuning te zijn, waarvoor de financie¤n voortkomen uit de verkoop van de bestaande olievoorraad, geld dat juist voor de ontwikkeling van Angola in het algemeen en de humanitaire situatie in het bijzonder zou moeten worden ingezet? Hoe legt de Raad aan de Europese burger uit dat de Angolese olievoorraden voor de komende drie jaar reeds verkocht zijn, en de winst ervan onder andere gebruik wordt voor de aanschaf van offensief militair materieel, voor een groot deel aangeschaft bij een land dat betrokken is bij het vredesakkoord, met name Rusland, terwijl de EU-fondsen voor de algemene ontwikkeling van het land schenkt? Antwoord (13 november 1997) Volgens de verslagen die de Raad hebben bereikt, lijkt het erop dat eenheden van het Angolese leger steun hebben verleend aan de troepen van Kabila, terwijl UNITA-eenheden tegelijkertijd president MOBUTU steunden. Onlangs heeft de regering van Rwanda publiekelijk de rol erkend die haar troepen in de strijd om de macht in het land hebben gespeeld. Het is zeker dat ook troepen van andere landen zich in de strijd hebben gemengd. De Raad heeft iedere militaire inmenging van buitenaf in het conflict in het voormalige Za(cid:14)¤re veroordeeld en heeft de Congolese partijen opgeroepen een vreedzame oplossing voor het conflict te zoeken. Langs diplomatieke weg en via zijn speciale gezant voor het gebeid van de Grote Meren, de heer Ajello, heeft de Raad de regeringen in de regio verzocht af te zien van iedere inmenging. Het punt van de aankoop van militaire materieel door de Angolese regering valt niet onder de bevoegdheid van de Raad. Dit gezegd zijnde, acht de Raad het zeker wenselijk dat zowel de Angolese autoriteiten als UNITA hun inkomsten maximaal aanwenden voor de gemeenschappelijke ontwikkelingsdoelstellingen, zoals die zijn vastgelegd in de Overeenkomst van Lome·. (98/C 102/47) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2355/97 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Raad (18 juli 1997) Betreft: Militair offensief regeringsleger Angola ondanks vredesakkoord Het Angolese leger is een offensief begonnen tegen Unita ondanks het vredesakkoord van Lusaka uit 1994. Dit offensief brengt het al zwakke vredesakkoord in gevaar. Het regeringsleger is op diverse plaatsen slaags geraakt met Unita, onder andere in zones waar Unita, volgens het vredesakkoord, de voorlopige controle over heeft. 1. Is de Raad niet van mening, dat in tegenstelling tot haar passieve houding met betrekking tot de jongste ontwikkelingen in de Democratische Republiek Congo, en gezien het feit dat een van haar lidstaten, met name Portugal, intens betrokken is bij het vredesakkoord, een actievere rol moet innemen inzake het vredesproces? Is de Raad niet van mening dat de jongste ontwikkelingen een belemmering vormen voor de grootste 2. oppositie in het land, zijnde Unita, om met vertrouwen te blijven deelnemen aan het vredesproces? Overweegt de Raad de financie¤le ondersteuning voor Angola in te trekken als de regering niet onverwijld 3. haar militaire acties stopt?


title: Commission Regulation (EC) No 1391/97 of 18 July 1997 amending Regulation (EC) No 296/96 on data to be forwarded by the Member States and the monthly booking of expenditure financed under the Guarantee Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and repealing Regulation (EEC) No 2776/88


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1390/97 af 18. juli 1997 om ændring af forordning (EF) nr. 1091/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 om beskyttelse af skovene i Fællesskabet mod luftforurening

eurovoc_concepts:
EU financing
air quality
data collection
environmental monitoring
exchange of information
forest conservation


title: WRITTEN QUESTION No. 2499/97 by Nana MOUSKOURI to the Commission. Recognition of professional training - Directive 92/51/EEC

eurovoc_concepts:
EU law
Greece
case law (EU)
complaint to the Commission
free movement of persons
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
national implementing measure
recognition of diplomas
vocational training


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2338/97 von Nuala AHERN an den Rat. Probleme beim Betrieb der Nuklearabfall- und Wiederaufbereitungsanlage La Hague

eurovoc_concepts:
Upper Normandy
fuel reprocessing
ionising radiation
nuclear industry
nuclear safety
occupational health
public health
radiation protection
radioactive waste
radioactivity

text: C 102/28 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 (98/C 102/40) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2329/97 von Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) und Raimo Ilaskivi (PPE) an die Kommission Betrifft: Behinderung des Lkw-Verkehrs durch den russischen Zoll (7. Juli 1997) Die russischen Zollbeho¤rden haben mitgeteilt, da(cid:223) sie Lkw-Gespannen, bei denen Zugmaschine und Anha¤nger in verschiedenen La¤ndern zugelassen sind, nicht mehr gestatten, die finnisch-russische Grenze zu passieren. Diese neue Praxis der russischen Zollbeho¤rden ist willku¤rlich und hat weder mit den von der Europa¤ischen Union noch mit den von Ru(cid:223)land anerkannten Sicherheitsbestimmungen fu¤r den Lkw-Verkehr irgendetwas zu tun. Es handelt sich einzig und allein um Schikanen des russischen Zolls gegenu¤ber Transporten, Handel und Warenlieferungen. Die Kommission hat zugesagt, Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen, um auf die Ta¤tigkeit der russischen Zollbeho¤rden Einflu(cid:223) zu nehmen. Diese Zusage ist in der Antwort auf eine schriftliche Anfrage von Raimo Ilaskivi zum selben Thema enthalten. Die gegenwa¤rtige Situation beweist jedoch, da(cid:223) die Ma(cid:223)nahmen der Kommission keinerlei Auswirkungen hatten. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission vor diesem Hintergrund im einzelnen ergriffen, um auf eine grundlegende A¤ nderung des Verhaltens des russischen Zolls hinzuwirken? Welche Folgema(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission zu ergreifen, um die neuen Probleme im Lkw-Verkehr an der finnisch-russischen Grenze, die durch die gegenwa¤rtige Situation entstanden sind, zu beseitigen? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (22. September 1997) Die Kommission ist sich der Probleme und Verzo¤gerungen im grenzu¤berschreitenden Stra(cid:223)engu¤terverkehr bewu(cid:223)t. Sie bemu¤ht sich insbesondere um die Verbesserung der Verkehrsinfrastruktur und die Erleichterung der Zollverfahren und Kontrollen an der Grenze zwischen der Union und Ru(cid:223)land. Die diesbezu¤glichen Ma(cid:223)nahmen und Programme der Kommission sowie der russischen Beho¤rden haben bereits zu einer gewissen Verku¤rzung der Wartezeiten gefu¤hrt, doch hat sich die Lage noch keineswegs normalisiert. Daher bringt die Kommission immer wieder ihre Besorgnis u¤ber die Handelshemmnisse und die Verkehrspro- bleme an der Grenze zu Ru(cid:223)land zur Sprache. Bei einem Treffen zwischen dem Kommissionspra¤sidenten und dem russischen Premierminister am 18. Juli 1997 in Bru¤ssel ermittelten beide Seiten mehrere gemeinsame Initiativen zur weiteren Modernisierung der Grenz- und Transitkontrollen und zur Versta¤rkung der Zusammen- arbeit im Zollwesen. Diese Aspekte wurden auch von dem Mitglied der Kommission, das fu¤r die Beziehungen mit den La¤ndern Mittel- und Osteuropas zusta¤ndig ist, am 30. August 1997 mit regionalen Vertretern in St. Petersburg ero¤rtert. Die Kommission ist sich ebenfalls der besonderen Probleme im Gu¤terkraftverkehr zwischen bestimmten Mitgliedstaaten und Ru(cid:223)land bewu(cid:223)t. Dazu geho¤rt die Anku¤ndigung, die finnisch-russische Grenze fu¤r LKW-Gespanne zu schlie(cid:223)en, bei denen Zugmaschine und Anha¤nger in unterschiedlichen La¤ndern zugelassen sind. Die wenigen Mitgliedstaaten, die am sta¤rksten betroffen sind, bemu¤hen sich derzeit versta¤ndlicherweise um eine bilaterale Lo¤sung. Die Mitglieder der Europa¤ischen Konferenz der Verkehrsminister gingen bereits 1994 in einer Entschlie(cid:223)ung auf die Erteilung von Genehmigungen fu¤r Gespanne ein, bei denen Zugmaschine und Anha¤nger in unterschiedlichen La¤ndern zugelassen sind. Die dort vorgesehen Lo¤sung (die Genehmigung wird von dem Land erteilt, in dem die Zugmaschine zugelassen ist, und erstreckt sich auf das Gespann, auch wenn der Anha¤nger in einem anderen Land zugelassen ist) ko¤nnte in diesem Zusammenhang zum Tragen kommen, da Ru(cid:223)land der Verkehrsministerkonferenz seit Juli 1997 angeho¤rt. (98/C 102/41) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2338/97 von Nuala Ahern (V) an den Rat (18. Juli 1997) Betrifft: Probleme beim Betrieb der Nuklearabfall- und Wiederaufbereitungsanlage La Hague Laut Le Monde vom 17. April 1997 gibt es ernste Schwierigkeiten in den Betriebsabla¤ufen in dem Nuklearabfall- und Wiederaufbereitungskomplex auf der Halbinsel Cotentin in der Normandie. Im einzelnen wird unter


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2338/97 van Nuala AHERN aan dee Raad. Problemen met de werking van de nucleaire opwerkingscentrale van La Hague

text: C 102/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 (98/C 102/40) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2329/97 van Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) en Raimo Ilaskivi (PPE) aan de Commissie (7 juli 1997) Betreft: Door de Russische douane veroorzaakte hinder voor het vrachtvervkeer De Russische douane heeft laten weten geen vrachtwagens over de Fins-Russische grens door te laten, waarvan trekker en aanhanger in verschillende landen zijn geregistreerd. De Russische douane wil met deze nieuwe willekeurige maatregel, die noch met de door de Europese Unie noch met de door Rusland voor de veiligheid van het vrachtverkeer genomen maatregelen iets van doen heeft, het vervoer, de handel en goederenleveranties dwarszitten. De Commissie heeft beloofd maatregelen te nemen om iets tegen dit optreden van de Russische douane te doen. Deze belofte deed zij in haar eerdere antwoord op een schriftelijke vraag van Raimo Ilaskivi over hetzelfde onderwerp. De huidige situatie bewijst dat de actie van de Commissie niet veel succes heeft gehad. Welke maatregelen heeft de Commissie nu precies genomen om te bewerkstelligen dat de Russische douane haar maatregel terugdraait en welke maatregelen denkt zij nog meer te treffen om de nieuwe problemen die nu voor het vrachtverkeer aan de Fins-Russische grens zijn veroorzaakt weg te nemen? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (22 september 1997) De Commissie is op de hoogte van de diverse problemen en vertragingen waarmee het goederenvervoer over de weg bij grensoverschrijding wordt geconfronteerd. Er wordt bijzondere aandacht besteed aan de grens tussen de Unie en Rusland, teneinde de vervoersinfrastructuur te verbeteren en de douane- en grenscontroleprocedures te vereenvoudigen. Uit de voorlopige resultaten van de maatregelen en programma’s door de Commissie en de Russische autoriteiten blijkt een zekere positie ter ontwikkeling in verband met de wachttijden, hoewel de situatie nog verre van normaal is. De Commissie blijft dus verder uiting geven aan haar bezorgdheid in verband met hinderpalen voor grensoverschrijding die een weerslag hebben op de handels- en vervoersbetrekkingen met Rusland. Tijdens een bijeenkomst tussen de voorzitter van de Commissie en de Russische minister-president op 18 juli 1997 in Brussel hebben beide partijen een aantal gezamenlijke initiatieven vastgelegd voor de verdere modernisering van de grens- en transitocontroles en voor een nauwere samenwerking op douanegebied. Voorts heeft het lid van de Commissie dat bevoegd is inzake buitenlandse betrekkingen met de landen van Midden- en Oost-Europa de kwestie op 30 augustus 1997 in Petersburg besproken met regionale vertegenwoordigers. De Commissie heeft ook kennis van diverse specifieke problemen van wegvervoerders in het bilaterale vervoer tussen sommige lidstaten en Rusland. De aankondiging van Rusland dat het geen gelede vrachtwagens zal toestaan de grens tussen Finland en Rusland te overschrijden indien trekker en oplegger in verschillende landen zijn geregistreerd is e·e·n van deze problemen. Volgens de informatie waarover de Commissie beschikt, trachten de weinige lidstaten die direct bij dit probleem zijn betrokken op dit ogenblik hun problemen op bilaterale basis op te lossen. Bovendien hebben de leden van de Europese conferentie van ministers van Verkeer (ECMT) zich in een resolutie van 1994 over het goederenver- voer over de weg al uitgesproken over de kwestie van vergunningen in geval van een verschillende registratie van trekker en oplegger. De oplossing die in dat verband is uitgewerkt houdt in dat de vergunning wordt afgegeven door de autoriteit van het land waarin de trekker is geregistreerd en geldt voor de volledige voertuigencombinatie, zelfs in geval van een verschillende registratie; nu Rusland sinds juli 1997 lid van de ECMT is, kan deze regeling ook in dit geval dienstig worden. (98/C 102/41) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2338/97 van Nuala Ahern (V) aan de Raad (18 juli 1997) Betreft: Problemen met de werking van de nucleaire opwerkingscentrale van La Hague Volgens berichten in Le Monde van 17 april 1997 zijn er ernstige problemen met de werking van de nucleaire opwerkingscentrale van La Hague op het schiereiland Cotentin in Normandie¤. Meer bepaald wordt onder meer