title: Meddelande från kommissionen om informationssamhällets sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension - Människan i centrum - Kommande etapper

eurovoc_concepts:
EU employment policy
information technology
labour market
social policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 23. 07. 1997 KOM(97) 390 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM INFORMATIONSSAMHÄLLETS SOCIALA OCH ARBETSMARKNADSPOLITISKA DIMENSION Människan i centrum - kommande etapper Informationssamhällets sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension Människan i centrum - kommande etapper INNEHÅLL Sammanfattning I. Ii. Människan i centrum - kommande etappen Syftet med detta meddelande Ett informationssamhälle för alla 1. Tillgång till informationssamhället - offentliga åtgärder kan skapa nya förutsättningar 2. Stärka demokratin och den offentliga sektorn 3. Ett informationssamhälle som stärker jämställdheten mellan könen 4. Teknik som gynnar funktionshindrade personer 5. Stödja hälso- och sjukvårdssystemens utveckling III. Att arbeta i informationssamhället 1. Flexibilitet och trygghet - att skapa jämvikt 2. Dataskydd för arbetstagarna 3. Skapa adekvata riktlinjer för distansarbete 4. Stödja den sociala dialogen som ett instrument för förändring 5. Hälsa och säkerhet i arbetet IV. Omvandla möjligheterna till arbetstillfällen 1. Förstå förändringarna på arbetsmarknaden och inom produktionen 2. Utnyttja potentialen för nya arbetstillfällen 3. Kompetens för arbete och fritid 4. Informations- och kommunikationstekniken och moderniseringen av offentliga arbetsförmedlingar V. Informationssamhällets sociala dimension - framtidsperspektiv Bilaga: Förkortningar <*\ Sammanfattning Framväxten av informationssamhället är en av de mest grundläggande förändringarna som har skett i vår tid, och innebär enormt stora möjligheter för samhället som helhet. Men den snabba och omvälvande utvecklingen skapar också utmaningar för enskilda personer och för vissa sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension måste därför ges en mer framträdande plats i den offentliga debatten och i de offentliga åtgärderna, vilket också påpekas i kommissionens dokument Agenda 2000. samhällsgrupper och Informationssamhällets regioner. För att understryka den sociala dimensionens betydelse tillsatte kommissionen 1995 en expertgrupp på hög nivå och inrättade ett Forum för informationssamhället. 1996 lade kommissionen fram en grönbok med titeln "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" som en uppmaning till en politisk, social och civil dialog. Grönboken gav upphov till en långvarig debatt om sociala och arbetsmarknadspolitiska frågor, och framhöll behovet av integration mellan de åtgärder som vidtas på olika politiska områden. I detta meddelande sammanfattas de framsteg som har gjorts när det gäller att integrera den sociala dimensionen i utvecklingen av riktlinjer för informationssamhället, och redogörs för de utmaningar som vi står inför när det gäller att förena de sociala, ekonomiska och tekniska målen. Det utgör en del av den löpande åtgärdsplanen "Europa i ledningen för det globala informationssamhället" och har tre huvudsakliga syften - att göra människor mer medvetna om de sociala integrera en "informationssamhällesaspekt" i de socialpolitiska riktlinjerna och åtgärderna, samt att fastställa specifika åtgärder avsedda att maximera främja sysselsättningen och integrationen. informationssamhället, att där så är informationssamhällets bidrag följderna av lämpligt till att 1. Gemensamma principer för utvecklingen av informationssamhället I grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" lämnades förslag på en rad gemensamma principer, vilka hade utarbetats med utgångspunkt från de idéer och värderingar som format Europeiska unionen och var avsedda som vägledning för de offentliga åtgärderna för informationssamhället. Dessa principer fick ett brett stöd i samrådsprocessen. Kommissionen föreslår att de offentliga åtgärderna på området informationssamhället skall ha följande grundläggande mål: • Att förbättra tillgången till information. • Att stärka demokratin och den sociala rättvisan. • Att förbättra människors möjligheter kompetensutveckling. • Att förstärka förmågan hos EU:s ekonomi att skapa och bibehålla en hög tillväxt och sysselsättning. o Att uppnå jämställdhet mellan könen och att stärka denna. • Att främja integrationen och att stödja människor med särskilda behov och de som saknar möjligheter att förbättra sin ställning. • Att förbättra den offentliga förvaltningens kvalitet och effektivitet. till anställning och att främja en livslång Ib 2. Tillgång till informations- och kommunikationsteknik (IKT1) för inlärning, i arbetet och på fritiden. Tillgången till informationssamhällets hjälpmedel har en grundläggande betydelse för att man skall kunna nå de rättvise- och effektivitetsmål som anges ovan. Det finns olika aspekter på denna tillgång - tillgänglighet, kontinuitet, kostnadsmässig rimlighet, åtkomlighet och medvetenhet. Hur dessa aspekter hanteras kommer att bestämma informationssamhällets integrationsgrad. Genom offentliga åtgärder kan man skapa nya förutsättningar. Kommissionen anmodar därför medlemsstaterna att göra tillgången till ett huvudsakligt mål när den nationella informationsstrategin utformas. Kommissionen avser att behandla denna fråga i en kommande undersökning om de allmänna tjänsternas omfattning, kvalitet, nivå och kostnadsmässiga rimlighet. Kommissionen kommer också att anordna utbyte av erfarenheter, diskussioner, utvärdering och "benchmarking" när det gäller strategier och riktlinjer, särskilt sådana som innebär att tillgången förbättras. I linje med de åsikter som Europaparlamentet gett uttryck för avser kommissionen att ge de andra gemenskapsinstitutionerna möjlighet att delta i ett samarbete för att utarbeta en kommunikationsstrategi som syftar till att göra den offentliga informationen mer lättillgänglig. Frågan om en jämn könsfördelning i informationssamhället måste lyftas fram, så att man kan se till att de möjliga fördelarna fördelas jämnt och undvika risken att förstärka den befintliga segregeringen. Kommissionen avser att vidareutveckla initiativ på olika nivåer för att främja tillgången till informations- och kommunikationsteknik för funktionshindrade personer och för att främja människors medvetenhet om informations- och kommunikationsteknikens potential när det gäller att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen. Kommissionen har föreslagit att skapandet av ett användarvänligt informationssamhälle skall vara ett av huvudmålen för det kommande femte ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling (FoTU). 3. Flexibilitet och trygghet i arbetslivet Informations- och kommunikationstekniken innebär stora möjligheter till ökad produktivitet och därigenom ökat välstånd genom nya former av arbetsorganisation. I grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" introducerades ett koncept som innebär en ny jämvikt mellan flexibilitet för företagen och trygghet för arbetstagarna som en grundval för en sådan modern arbetsorganisation. Kommissionen har fört denna tanke vidare genom den nya grönboken "Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation", i syfte att stimulera arbetsmarknadens parter till att utveckla riktlinjer för en mer produktiv, kunskapsorienterad arbetsorganisation som i högre grad präglas av delaktighet. Parallellt med denna debatt har kommissionen föreslagit att den europeiska forskningen om en ny arbetsorganisation skall stärkas inom det femte FoTU- ramprogrammet. Det kommer att utvecklas ett europeiskt nätverk för nationella institut på området. Kommissionen kommer under 1998 att lägga fram ett meddelande med en analys av situationen med avseende på dataskyddet för arbetstagarna. Kommissionen avser att inleda samråd med arbetsmarknadens parter om riktlinjer för utvecklingen av distansarbete, att stärka den sociala dialogens roll i syfte att underlätta strukturella förändringar, samt att utveckla informations- och kommunikationstekniken som ett hjälpmedel när det gäller haisa och säkerhet i arbetet. IKT = informations- och kommunikationsteknik. / C- 4. Åtgärder som förbättrar människors möjligheter till anställning för att skapa fler och bättre arbetstillfällen Att skapa fler och bättre arbetstillfällen är ett av de mest angelägna behoven i EU:s medlemsstater. En modernisering av ekonomin och ökad produktivitet är grundförutsättningar för detta. Användningen av informations- och kommunikationsteknik är av central betydelse. Den långsamma anpassningen av kompetensen till de nya strukturerna inom ekonomi och teknik utgör dock ett grundläggande strukturellt hinder för ökad sysselsättning. Det är därför som den europeiska sysselsättningsstrategin, som förstärkts genom Europeiska rådets möte i Amsterdam, i allt högre grad understryker att åtgärder som förbättrar människors möjligheter till anställning är nyckeln till en förbättring av arbetsmarknadens livslång kompetensutveckling, fortbildning och inlärning, med stöd av en selektiv omstrukturering av de offentliga utgifterna till förmån för investeringar i mänskliga resurser. Kommissionen kommer även i fortsättningen att stödja investeringar i mänskliga resurser genom Europeiska socialfondens mål 4 och gemenskapsinitiativet Adapt Ett extra anslag på 162 miljoner ecu har beviljats för perioden 1997-99 för att bygga informationssamhället {Adapt- Bis). Kommissionen stöder också åtgärder som syftar till att utnyttja den sociala ekonomins I syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt kommer sysselsättningspotential. kommissionen att informations- och kommunikationsteknik för att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna och sammankopplingen av nationella platsförmedlingssystem via Eures. främja utvecklingen och användningen av Det krävs en ny kultur funktionssätt. inriktad på 5. Insatser på nationell, europeisk och internationell nivå I det sista kapitlet sammanfattas hur kommissionen avser att stärka den sociala dimensionen genom insatser på alla nivåer: • På nationell och regional nivå, där kommissionen avser att ge stöd till medlemsstaterna för att integrera en stark social dimension i den pågående utvecklingen av strategier för informationssamhället. • På gemenskapsnivå, där kommissionen avser att integrera den sociala dimensionen i gemenskapens hela politik och att utnyttja informations- och kommunikationsteknikens potential som ett hjälpmedel för arbetsmarknads- och socialpolitiken. • På internationella internationell nivå, där kommissionen avser att sammanhang främja utvecklingen och användningen av teknik som kan bidra till att förbättra den sociala sammanhållningen och förbättra såväl levnads- och arbetsvillkoren som inlärningsförhållandena för alla samhällsgrupper. lämpliga i t cl I. Människan i centrum - kommande etapper: Syftet med detta meddelande 1. Utvecklingen av informationssamhället innebär stora möjligheter att förbättra européemas sätt att leva och arbeta. Men den snabba och omvälvande teknikutvecklingen i en alltmer global ekonomi innebär också en rad utmaningar för våra samhällen. Förändringsprocessen måste hanteras på ett sätt som främjar människors tilltro till informationssamhällets möjligheter att förbättra livskvaliteten. Kommissionen underströk betydelsen av dessa frågor i handlingsplanen från 1994 "Europas väg till informationssamhället", och lade i juli 1996 fram grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum"1. 2. I grönboken efterlystes kommentarer till hur man på bästa sätt skulle kunna få fullt utbyte av informationssamhället, särskilt med avseende på arbetsorganisation, sysselsättning och social sammanhållning, och uppmanades till reflektion över en rad gemensamma principer för utvecklingen av informationssamhället i Europa. Den byggde också på det arbete som utförts av två oberoende grupper som tillsatts av kommissionen - en expertgrupp på hög nivå för de sociala aspektema på för informationssamhället. De båda gruppemas första rapporter2 publicerades som komplement till grönboken, och i april 1997 lade expertgruppen fram sin slutrapport3, som ligger till grund fördetta meddelande. informationssamhället och ett brett upplagt Forum 3. Samrådsprocessen, som inleddes officiellt vid ett seminarium i Dublin i september 19964, utlöste en livlig debatt på tre relaterade nivåer- politisk dialog, social dialog och civi! dialog. Sammanlagt har över 130 svar lämnats in5, varav över 40 % kom från icke-statliga organisationer. Debatten har visat att det råder bred enighet om följande punkter • Om informationssamhället skall kunna gynna alla, måste en stark social dimension utvecklas, vilket inte bara innebär att socialpolitiken integreras i informationssamhället utan även att informationssamhället används som ett hjälpmedel för att främja ett mer kunskapsinriktat samhälle med högre integrationsgrad. • Särskild uppmärksamhet krävs för att undvika risken att informationssamhället förvärrar de klyftor som redan finns i samhället. Människor är oroliga för hur det kommer att påverka deras arbeten och för risken att det skapas ett samhälle med "bemedlade" och "obemedlade" på informationsområdet. • övergången till informationssamhället är i huvudsak framdriven av marknaden, men de offentliga organen har ändå en viktig roll att spela när det gäller att utforma denna process, att skapa jämvikt mellan åtgärder som skapar lika möjligheter och trygghet, och åtgärder som främjar flexibilitet och anpassningsbamet, • Det är medlemsstaterna som har huvudansvaret, men EU har ändå en viktig roll att spela. Informationssamhällets regionala dimension har behandlats i kommissionens meddelande "Sammanhållningen och informationssamhället" KOM (97) 7. 2 "Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla". Betänkande från expertgruppen på hög nivå, januari 1996; "Nätverk för människor och deras sammanslutningar". Den första årsredogörelsen från Forum för informationssamhället, juni 1996. 3 "Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla". Slutrapport från expertgruppen på hög nivå, april 1997. 41 dokumenten "Report on the Dublin Colloquium" och "Source Document on the Dublin Colloquium" ges en sammanfattning och information om de diskussioner som hölls under själva konferensen och på den webbsida som skapades för ändamålet. 5 En utförlig redogörelse för de inlämnade svaren kommer att publiceras av kommissionen som ett separat dokument. Antalet tryckta exemplar som distribuerades uppgick till 25 000, och webbsidan besöktes cirka 20 000 gånger. 4. I detta meddelande - som utgör en del av den löpande åtgärdsplanen "Europa i ledningen för det globala informationssamhället"6 - redogörs för kommissionens strategi för att vidareutveckla informationssamhällets sociala dimension, särskilt i samband med Agenda 2000. Det har tre huvudsakliga syften: • Att samordna processen för att öka människors medvetenhet om de arbetsmarknadspolitiska och sociala följderna av informationssamhället. • Att där så är lämpligt integrera en "informationssamhällesaspekt" i de socialpolitiska riktlinjerna och åtgärderna, särskilt på europeisk nivå. • Att fastställa specifika åtgärder avsedda att maximera informationssamhällets bidrag till att främja sysselsättningen och den sociala integrationen. 5. Det bygger särskilt på de gemensamma principer som angavs i grönboken - och som fått brett stöd i samrådsprocessen. Enligt dessa borde de offentliga åtgärderna för informationssamhället ha följande grundläggande mål: • Att förbättra tillgången till information. • Att stärka demokratin och den sociala rättvisan. • Att förbättra människors möjligheter till anställning och att främja en livslång kompetensutveckling. • Att förstärka förmågan hos EU:s ekonomi att skapa och bibehålla en hög tillväxt och sysselsättning. • Att uppnå jämställdhet mellan könen och att stärka denna. • Att främja integrationen och att stödja människor med särskilda behov och de som saknar möjligheter att förbättra sin ställning. • Att förbättra den offentliga förvaltningens kvalitet och effektivitet. KOM (96) 607. 6. Det är medlemsstaterna som bär huvudansvaret för de frågor som tas upp i detta meddelande. Kommissionen har under samrådsprocessen hållit möten med medlemsstaterna för att utbyta information om aktuella initiativ. Ett avsevärt antal har utvecklat strategiska planer eller program för informationssamhället7, och ytterligare några håller på att utarbeta grönböcker som torde följas av konkreta handlingsplaner8. De andra länderna har initiativ, projekt eller program som främjar forskning eller införande av tillämpningar på vissa områden. De sociala aspekter som främst beaktas är de som rör tillgång, utbildning, elektronisk tillgång till information från myndigheterna, bevarande av kulturarvet samt demonstrationsprojekt för tillämpningar av allmänt intresse. 7. Den samtidiga förekomsten av strategier och initiativ på lokal, regional, nationell och europeisk nivå kräver komplementaritet och samordning av de olika insatserna. Kommissionen kan å sin sida, genom den egna strategin och de egna programmen, bidra till utvecklingen av informationssamhällets sociala dimension genom att ta särskilda initiativ på sina ansvarsområden, • stödja medlemsstaterna i utvecklingen och genomförandet av deras strategier och program, • • beakta informationssamhället inom socialpolitiken och på andra politiska områden, • se till att de sociala behoven beaktas till fullo i gemenskapens FoTU-program9, och • agera på internationell nivå. 8. Den europeiska strategin för informationssamhället som infördes 1993 har redan visat sig vara framgångsrik, och har haft en stark inverkan på många politiska områden, både på europeisk och på nationell nivå. Kommissionen anser att den sociala dimensionen behöver stärkas ytterligare för att man skall kunna utnyttja de möjligheter som informationssamhället innebär. Det var drivkraften bakom grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum". I detta meddelande beskrivs kommissionens framtida strategi på området. II. Ett informationssamhälle för alla 11. 1 Tillgång till informationssamhället - offentliga åtgärder kan skapa nya förutsättningar 9. För att man skall kunna utnyttja de ekonomiska och sociala fördelar som den tekniska utvecklingen innebär och förbättra människors livskvalitet, måste informationssamhället byggas på principerna om lika möjligheter, delaktighet och integration för alla. Det kan bara ske om alla har tillgång till åtminstone en grundläggande uppsättning av de nya tjänster och tillämpningar som informationssamhället erbjuder. Det finns olika aspekter på denna tillgång - tillgänglighet, kontinuitet, kostnadsmässig rimlighet, åtkomlighet och medvetenhet. Hur dessa aspekter hanteras kommer att bestämma integrationsgrad. Genom offentliga åtgärder kan man skapa nya förutsättningar. informationssamhällets 10. Modem infrastruktur, tillämpningar och tjänster bör finnas tillgängliga till rimliga priser. Näringslivet kommer att maximera insatserna i detta avseende, om regeringarna tillhandahåller adekvat reglering som främjar rättvis konkurrens och innovation. Detta kräver att medlemsstaterna håller för avregleringen av sig telekommunikationsmarknaden, för konkurrenskraften kommer telekommunikationssektorn och för ekonomin som helhet och skapa nya möjligheter för den tidtabell som man kommit överens om stärka till den som att 7 Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade kungariket. 8 Spanien, Portugal och Österrike. 9 Kommissionen har föreslagit att skapandet av ett användarvänligt informationssamhälle skall vara ett av huvudmålen för det kommande femte FoTU-ramprogrammct. privata sektorn när det gäller att tillhandahålla nya tillämpningar och tjänster. För att se till att alla regioner gynnas av avregleringen har kommissionen också rekommenderat att medlemsstaterna skall prioritera fullbordandet och uppgraderingen av telekommunikationsnätverk och komplettera dem med åtgärder för att stimulera efterfrågan10. 11. Kommissionen har också uppmuntrat medlemsstaterna att reflektera över de allmänna tjänstemas omfattning och begreppet allmän tillgång. Det faktum att en ny artikel om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har tagits med i Amsterdam-fördraget understryker vikten av denna fråga, särskilt när det gäller missgynnade grupper och de som är bosatta i landsbygdsområden och perifera regioner. Den tekniska utvecklingen och avregleringen har radikalt minskat kostnaden för att lagra, bearbeta och överföra data. Hårdvaran och programvaran för informations- och kommunikationstekniken kan dock fortfarande utgöra ett hinder. Det är fortfarande till övervägande del höginkomsttagare och högutbildade som har tillgång till persondatorer och Internet i hemmet 12. Den snabba tekniska utvecklingen innebär att de allmänna tjänsterna är ett dynamiskt och framväxande begrepp som kontinuerligt måste bevakas om de skall kunna möta människors behov och förväntningar. Vissa betraktar tillgång till avancerade tjänster och tillämpningar genom offentliga åtkomstställen som till exempel bibliotek, skolor och andra lokala mötesplatser som en "ersättning" för allmänna tjänster. Utifrån liknande tankegångar rekommenderar expertgruppen att man undersöker begreppet "lokalt baserade allmänna tjänster", som innebär att tillhandahållandet av allmänna tjänster skulle utvidgas till att inbegripa även en viss grundläggande tillgång till nya informationstjänster, samtidigt som skyldigheten begränsas till att gälla vissa institutioner. Den rådgivande gruppen för konkurrenskraft har dessutom rekommenderat att "kunskapsresurscentrum" inrättas för att göra det lättare att få tillgång till kunskap om den nya tekniken och den kompetens som krävs11. 13. Lika tillgång bygger på tillgänglighet. IT-hårdvara och -tjänster bör utformas på ett sätt som inte leder till att vissa grupper diskrimineras genom att man skapar hinder och utestänger dem från att använda hjälpmedlen. Begreppet "universell design" är en tänkbar väg framåt12, och såväl forskningsprogrammens som näringslivets insatser bör stärkas för att undanröja de hinder som en olämplig utformning innebär. Mer generellt är programvarans och hårdvarans användarvänlighet en avgörande faktor, särskilt för äldre människor som kan ha svårt att få tillgång till den nya tekniska miljön. Möjligheten att nå Internet via TV skulle till exempel kunna göra det lättare för många fler att utnyttja de nya tjänster som informationssamhället ger upphov 14. Tillgången beror också på människors medvetenhet om de möjligheter som informationssamhället innebär. För att man skall kunna öka människors medvetenhet på ett effektivt och opartiskt sätt krävs att de får utbildning i att använda den nya tekniken, och att informations- och kommunikationstekniken integreras i utbildningssystemet - särskilt i skolorna. Det finns vissa belägg för att människor är dåligt informerade om den nya tekniken och om hur man deltar i informationssamhället; detta gäller särskilt kvinnor, arbetslösa och icke- kontorsarbetande. Det blir allt viktigare att öka de äldres medvetenhet om informations- och kommunikationstekniken, särskilt med tanke på demografiska utvecklingstrender, den livslånga kompetensutvecklingen och skapandet av flexibla vägar för övergången mellan arbete och pensionering. I vissa medlemsstater inriktar man sig särskilt på vissa samhällsgrupper genom upplysningskampanjer. Den uppmaning till förslagsgivning för det 10 Meddelandet från kommissionen "Sammanhållningen och informationssamhället", KOM (97) 7. 11 "Att öka Europas konkurrenskraft", Rådgivande gruppen för konkurrenskraft, december 1995. ,2 Den danska regeringen håller t. ex. på att utveckla pilotprojekt i syfte att främja samarbete för att utveckla IT-produktcr och -tjänster med "universell design". fleråriga programmet för informationssamhället som kommissionen nyligen publicerat är inriktad på undersökningar, demonstrationsverksamhet och andra åtföljande insatser som är särskilt riktade till vissa samhällsgrupper13. Mål: Att skapa tillgång för alfe genom att främja tillgänglighet, kostnadstnåsslg rimlighet, åtkomlighet och medvetenhet Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att vidta följande åtgärden • Anmoda medlemsstaterna att göra tillgången till ett centralt mål i strategierna för informationssamhället • Göra en översyn av de allmänna tjänstemas omfattning, kvalitet nivå och kostnadsmässiga rimlighet och lägga fram en rapport om detta senast den 1 januari 1998, samt lägga fram en rapport om tillämpningen av direktivet om tillhandahållande av öppna nätverk (OIMP) för telefoni och en allmän tjänst för telekommunikationer i en konkurrensutsatt omgivning före den 31 december 1999. « Fortsätta att utveckla upplysningsverksamheten och på grundval âv Europaundersökningen om informationssamhället (ESIS - European Survey of Information Society Projects and Actions) anordna utbyten av erfarenhet diskussioner, utvärdering och "benchmarking1* när det gäller strategier och riktlinjer, särskilt sådana som gör det lättare att få tillgång till tekniken, * Undersöka möjligheten att inrätta "kunskapsresurscentrum,t för att göra det lättare att få tillgång till den teknik och den kompetens som krävs i informationssamhället, 11. 2. Stärka demokratin och den offentliga sektorn 15. Framväxten av nätverksbaserade kommunikationer som till exempel Internet har gjort det avsevärt mycket enklare och billigare att sprida information, vilket i sin tur har gjort det möjligt för lokal, regional, nationell och internationell kommunikation att frodas sida vid sida med mer traditionella former av massmedia. Utvecklingen av ett livskraftigt informationssamhälle och dess framtoning kommer dock att påverkas negativt om befintliga normer och praxis i offentliga medier nonchaleras, till exempel genom att pluralismen undermineras eller genom att okontrollerad tillgång till material med inslag av våld, rasism eller pornografi på Internet tillåts. Kommissionen har behandlat den sistnämnda frågan i grönboken om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna14 och i meddelandet om olagligt eller skadligt material på Internet15. 16. En annan fråga gäller insynen i de offentliga institutionemas arbete och hur de offentliga åtgärderna kan utnyttja informations- och kommunikationsteknikens potential för att stödja de demokratiska processerna och rättigheterna, till exempel genom att utveckla en "elektronisk demokrati", förbättra tillgången till offentliga handlingar och genom att utveckla särskilda tjänster för grupper som inte har lätt att få tillgång till information (till exempel migrerande arbetstagare och deras familjer). Fördelama med att inbegripa de europeiska institutionerna i initiativen för att skapa större insyn skulle vara avsevärda, och särskilda pilotprojekt bör därför inledas. Offentliga "info-kiosker" och åtkomstställen kan spela en viktig roll för att täcka bristema, genom att de ger tillgång till information från den offentliga sektorn. Närmare och mer effektiv interaktion med " j f r. kommissionens uppmaning till förslagsgivning 97/C 148/07, EGT nr C 148/15. 16. 5. 97. H KOM (96) 486. IS KOM (96) 487. myndigheter på lokal och regional nivå är kanske ett av de snabbaste sätten att visa informationssamhällets potential. Vissa regioner och orter har redan inrättat nätverk för att lära, informera och utbyta information om utvecklingen. Initiativ som till exempel IRIS-initativet16, RISI- pilotprojekten17 och tävlingen "Bangemann Challenge"18 har bidragit avsevärt till att göra människor mer medvetna om exempel på god praxis och till att sprida kunskap om dessa. 17. Kommissionen håller på att utarbeta en grönbok om tillgång till och utnyttjande av den offentliga sektoms information ("Access to and Exploitation of Public Sector Information") i syfte att stimulera till en diskussion om möjligheterna att vidta politiska åtgärder på gemenskapsnivå för att se till att människors rätt att få tillgång till sådan information respekteras och om villkoren för kommersiell användning. Kommission bedriver verksamhet inom ramen för olika program (till exempel IDA19, lnfo-2000 och andra program inom FoTU-ramprogrammen) i syfte att bidra till att utveckla telematiktillämpningar för offentliga förvaltningar. Mål: ? Att' frlrrîjà fanoya^v anvircfaih& aV information^ Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att vidta följande åtgärden * Ti fö|d av Europaparlamentets2* synpunkter samarbeta med de andra institutionerna för att utarbeta en kommgnikationi^ och institutionerna mer lättillgängliga för europeiska informationsstrategi för att göra allmänheten och olika organisationer. -\ % • Anmoda medlemsstaterna att î enighet med rådets resolution av den 17 februari 199721 främja självregleringssystem som skydd mot skadligt material på Internet, med samordning på EU-nivå för utbyte av de bästa metoderna och för att främja forskning om metoder till stöd för sådana c^arisatbners arbete. • Under första halvåret 1998, efter debatten om grönboken om tillgång M och information, &g$a fram ett utnyttjande av den offentiiga sektorns meddelande med förslag ff åtgärder, 11. 3. Ett informationssamhälle som stärker jämställdheten mellan könen 18. Informationssamhället innebär en verklig möjlighet att främja jämställdheten mellan könen och att omvandla arbetslivet och det dagliga livet. Det krävs dock ökade insatser för att se till att de möjliga fördelama förverkligas och för att undvika risken att förstärka de befintliga typerna av segregering. Eftersom relativt få kvinnor studerar vetenskap och teknik har de idag mindre chans att tillvarata de sysselsättningsmöjligheter som den nya tekniken skapar (till exempel när det gäller 16 Interregional! informationssamhällesinitiativ som sammanför Valencia, Piemonte, centrala Makedonien, Sachsen, Nord Pas-de-Calais och nordvästra England, för att utforma informationssamhället i dessa regioner och utbyta erfarenheter. 17 Regionala projekt för informationssamhället som utförs inom ramen för artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden och artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden. 18 En ^. vling i användningen av informationsteknik i städer av liknande storlek, som lanserades av Stockholms stad 1994. 19 Gemenskapsprogram för datautbyte mellan myndigheter. Detta program stöder projekt som t. ex. Eures (Europeisk arbetsförmedling), Tess (telematik inom socialförsäkring) och Euphin (Europeiska unionens nätverk för folkhälsoinformation). 20 Europaparlamentets rapport om kommissionens meddelanden "Informationssamhället: Från Korfu till Dublin" och "Europa i ledningen för det globala informationssamhället Löpande åtgärdsplan". PE 221. 848/fin. 21 EGT nr C 70, 6. 3. 1997. högkvalificerade arbeten i IKT-branschen där kvinnorna är underrepresenterade). Det krävs ytterligare insatser för att öka insikterna i informations- och kommunikationsteknik i skolorna som inte leder till att det ena könet favoriseras, samt för att stärka kompetensen (se avsnitt IV. 3) och samtidigt främja flexibla arbetstider och trygghet för arbetstagarna22. 19. Informations- och kommunikationstekniken kan också bidra till att sprida en mer positiv och mångsidig kvinnobild, till att ändra attityderna och till att ge kvinnor möjlighet att delta mer aktivt i att producera information. Bland de projekt som bedrivs inom ramen för gemenskapens fjärde ramprogram för lika möjligheter23 ingår inrättandet av europeiska databanker med kvinnliga i beslutsfattande ställning, användningen av informations- och experter och kvinnor kommunikationsteknik som ett pedagogiskt hjälpmedel för missgynnade kvinnor, samt användningen av Internet för att öka människors medvetenhet om jämställdhetsfrågor. Mat Att #ka människors medvetenhet om jåmstalldhetsaspekteh på Kommissionen avser att vidta följande åtgärder • Anmoda den rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män att ge råa om hur informationssamhället kan Integreras vidare I del fjärde åtgärdsprogrammet särskilt med utgångspunkt irm gemenskapsinitiativet Emplcyment-Now. ** Anordna en ,i^Jndabordskonfererî^', med närings!!-/et för att bedöma informationssamhällets följder för jämställdheten mei:an könen, och lägga fram slutsatserna vid den kommande europeiska konferensen om jämställdhetsaspekter på strukturfondernas verksamhet. • Främja utvecklingen av webbsidor för projekt som fha^s-eras genom öei fjärde åtgärdsprogrammet, och inrättandet av nätverk med projekt som finansieras av andra gemenskapsprogram. • Anordna en konferens om kvinnors roll inom vetenskapen under andra halvåret 1997 tillsammans med Europaparlamentet. II. 4. Teknik som gynnar funktionshindrade personer 20. I grönboken påpekades hur informations- och kommunikationstekniken bör användas för att främja bättre livskvalitet och lika möjligheter för funktionshindrade personer. Under det senaste årtiondet har det utvecklats specialanpassade tillämpningar för att möta de behov som funktionshindrade personer har, och mer allmänna tillämpningar med särskild relevans för dessa grupper. Dessa tillämpningar har skapat nya möjligheter när det gäller tillgång till tjänster som tillhandahålls på distans (till exempel telemedecin), för att utföra transaktioner i hemmet (till exempel "teleshopping"), för nya former av deltagande (till exempel distansundervisning och distansarbete) och för kommunikation mellan personer (till exempel videotelefoni). Ett spektakulärt exempel på detta är det system för förmedlingstjänster som översätter i båda riktningarna - från text till tal och från tal till text. Förmedlingstjänster har införts på många håll i USA som en del i skyldigheten att tillhandahålla tjänster, och gör det möjligt för döva och människor med talsvårigheter att kommunicera med andra. När det gäller regleringen är det nödvändigt att i möjligaste mån beakta de behov som funktionshindrade personer har i samband med tillhandahållandet av allmänna tjänster. 22 Arbetsmarknadens parter antog den 6 juni 1997 ett europeiskt ramavtal om deltidsarbete för att stoppa diskrimineringen av deltidsarbetande arbetstagare. 23 Rådets beslut av den 22 december 1995, EGT nr L 335, 31. 12. 1995. 21. Särskilt viktiga utmaningar på detta område är kostnaden för att utveckla programvara för åtkomst som kan användas både av enskilda personer och av dem som svarar för offentlig information, samt informationslämnandets karaktär och format, som ofta innebär diskriminering av synskadade och personer som har inlärningssvårigheter. Det är också viktigt att införa kreativa och flexibla strategier för att tillhandahålla och utveckla IKT-tjänster. Kommissionen har gett en intern arbetsgrupp i uppdrag24 att undersöka vilket utrymme som finns för ett särskilt initiativ på europeisk nivå, med utgångspunkt från tidigare erfarenheter av IKT-tillämpningar för funktionshindrade personer. Kommissionen har föreslagit att det kommande femte FoTU- ramprogrammet skall omfatta åtgärder inriktade på funktionshindrade personers integration i samhället Mål: Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att ta initiativ för att: - * Främja samarbetet mellan näringslivet. och användarrepresentanter {särskilt Europeiskt handikappforum) i syfte att utveckla specifikationer för funktionshindrade personer, bîdra tilt att omvandla resultaten av forskning och utveckling till produkter, med överkomliga priser, samt att ge stöd i form av rådgivning och utfcikJning för att främja utnyttjandegraden. forskningsorgan • Vid den kommande översynen av de allmänna tjänsterna undersöka vilka tjänster som bör ingå i definitionen av allmänna tjänster för att man skall kunna möta de behov som funktionshindrade personer har, och hur detta kan utvecklas med tiden. • Fortsätta att främja projekt som rör funktionshindrade personer inom ramen for det fleråriga programmet för informationssamhället. • Bygga upp det samarbete på området som nu inleds inom ramen för den transatlantiska agendan. II. 5. Stödja hälso- och sjukvårdssystemens utveckling 22. Användningen av informations- och kommunikationsteknik medför en radikal förändring av tekniken inom hälso- och sjukvården, och bidrar till att förbättra diagnostiken och behandlingsmöjligheterna. Nya användningsområden växer fram i snabb takt när det gäller identifiering av spridda fall av smittsamma sjukdomar, epidemiologisk bevakning samt tillgång till medicinsk expertis för patienter bosatta i avlägsna områden. Andra exempel är att tekniken används för att tillhandahålla mer information för egenvård och vård i hemmet Som expertgruppen har påpekat är det dock viktigt att undvika risken att förhållandet mellan patient och vårdgivare blir alltför opersonligt. 23. Den ökade användningen av informations- och kommunikationsteknik kan också bidra till att kostnaderna pressas ned och till att höja standarderna för kvalitetskontroll. Detta kräver engagemang från hälso- och sjukvårdspersonalen, en översyn av personalens kompetens och '. '*v?ckling av standarder. En viktig fråga inom hälso- och sjukvårdssektorn är behovet av adekvat dataskydd, särskilt när det gäller lagring av uppgifter och etiska normer. Frågor som rör yrkesansvar och det därmed sammanhängande rättsliga ansvaret måste också beaktas. 24. Det fjärde FoTU-ramprogrammet stöder för närvarande över 100 projekt som rör telematiktillämpningar inom hälso- och sjukvården - från telematikstött samarbete för hälso- 21 Kommissionens meddelande "Lika möjligheter för funktionshindrade personer", K OM (96) 406. och sjukvårdspersonal och information för medborgare, till telediagnos, telekonsultation och akutmedicin. Kommissionen har föreslagit att utvecklingen av datoriserade sjukvårdssystem och hälso- och sjukvårdsnätverk med god säkerhet och hög kapacitet skall prioriteras inom det femte ramprogrammet Kommissionen undersöker också aktivt hälsoeffekterna av radiomagnetisk strålning från mobila kommunikationer. Denna verksamhet kompletteras av de förstudier som genomförs i samband med G7-gruppens projekt för globala hälso- och sjukvårdstillämpningar25. Kommissionen har nyligen bett tre europeiska standardiseringsorgan att utarbeta och verkställa ett gemensamt arbetsprogram för standarder i syfte att påskynda utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken inom hälsosektom. Mål: Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att vidta följande åtgärder: av rapport • Avfatta en informationssamhällets för hälsan samt en översyn av forskningen och den tekniska utvecklingen pä området och olika möjligheter till ett gemensamt utnyttjande av resultaten. som följder bedömning innehåller en » Använda informations- och kommunikationsteknik * Utnyttja och sprida resultaten av hälsorelaterad forskning som bedrivits incaii ramen för gemenskapens FoTU-ramprogram, särskilt på områden som telematiktiliämpningaroch de mobila kommunikationernas följder for halsan. för att utveckla gemenskapstäckande nätverk som syftar tiU att (a) gemensarrtf utnyttja hälsodata avsedda att urskilja utvecklingstrender avseende inddensen av folkhäisoåtgärdemas effekter och utbyta olika sjukdomar, bedöma information om ofika hot mot folkhälsan, samt att b) sprida och stödja europeiska folkhälsoprogram. * Stärka det. internationella samarbetet för att se till att G 7-pilotprojekten förlängs på lämpligt sätt. III. Att arbeta i informationssamhället 111. 1. Flexibilitet och trygghet - att skapa jämvikt 25. Informationssamhället utlöser djupgående förändringar i företagens organisation. Införandet av den nya tekniken leder dock inte automatiskt till bättre resultat. Det finns belägg för att ett framgångsrikt införande av informations- och kommunikationsteknik kräver en integrerad strategi, vilket innebär att införandet av informations- och kommunikationsteknik kombineras med en organisatorisk omvandling och utveckling av mänskliga resurser. Ett av de viktigaste budskapen i grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum" var behovet av en välinformerad debatt om moderniseringen av arbetslivet, och särskilt om hur man kan skapa en ny jämvikt mellan flexibilitet och trygghet. 26. Samrådsprocessen har visat att arbetstagarna och fackföreningama är bekymrade för att införandet av informations- och kommunikationsteknik och nya former av arbetsorganisation kan medföra ökad otrygghet i arbetet och sämre arbetsnormer, och understryker behovet av att se till att människors rättigheter respekteras och skyddas. Man är särskilt bekymrad för vissa grupper av arbetstagare (till exempel lågkvalificerade arbetstagare, distansarbetare och kvinnor i 25 Internationell harmoniscring av datakort inom hiUso- och sjukvården, flerspråkig tclcmcdicinbcvakning och akuttjänst som omfattar flera discipliner och är tillgänglig dygnet runt över hela världen. allmänhet). Vissa har framhållit att' även högkvalificerade arbetstagare (till exempel dataprogrammerare) kan beröras, eftersom informations- och kommunikationstekniken gör det möjligt att lägga ut olika arbetsuppgifter på entreprenad i andra delar av väsiden. Anpassningen av arbetsstyrkan till de krav och påfrestningar som informationssamhället innebär kräver engagemang från arbetstagarnas sida när det gäller att utforma, välja ut och tillämpa tekniken samt när det gäller de organisatoriska förändringarna. 27. I kommissionens grönbok "Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation"26 riktas uppmärksamheten på hur nya former av arbetsorganisation kan ge ett viktigt bidrag till en mer konkurrenskraftig ekonomi. Kommissionen har också bidragit till ett nytänkande när det gäller arbetslivets institutioner genom meddelandet "Modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen"27. Mål 4, gemenskapsinitiativet Adapt (inbegripet dess utökade informationssamhällesdel Adapt-Bis) och Leonardo-programmet stöder införandet av nya former av arbetsorganisation genom att utbilda arbetstagare och chefer, uppgradera deras tekniska kompetens, hjälpa små och medelstora företag att införa nya ledarkoncept som främjar innovation, utveckla olika hjälpmedel för att förutsäga kompetensbehovet som en utgångspunkt för personalutvecklingsåtgärder, och genom att förbättra de stödstrukturer och -system som finns I kommissionens första handlingsplan för innovation i Europa "Innovation i för utbildningen. tillväxtens och sysselsättningens tjänst"28 lanseras en rad gränsöverskridande pilotprojekt i syfte att ledarskap och utbildning, samt utbildningsprogram för innovationshantering i syfte att främja nya former av företagsorganisation. fastställa de bästa metoderna på områdena Mål: Att sprida kunskap odh $ka måräskors mecKrétenhet'om aya SfeÄfSffj arbetsorpirasallpn och. om sj^ydd àv arbetslägenas raigheten s 0 i^tÇl Viktiga åtgärder: Kommissionen avseratt vidta följande åtgärder : « Under första halvåret 1998 lägga fram förslag till åtgärder som uppföljning till debatten om grönboken "Ett partnerskap för en ny arbetsorganisatiorf, « I samarbete med medlemsstaterna bevaka programplaneringen för för Europeiska socialfonden med avseende på samtliga mål strukturfonderna samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt för att se till att aspekten arbetsorganisation är fullt Integrerad ! åtgärderna Kommissionen avser att beakta resultaten av detta vid utarbetandet av förslag fot översynen av strukturfonderna. > Utvsckla ett europeiskt nätverk - med praktiserande specialister på område^ som till exempel Acteur-grupperf^ och Europeiska stiftelsen för f ö r t Ä ng av layrjads- och arbetsvanor, I syfte att stärka europeisk fonskwg och utveckling på organisationsområdet, fastställa vad som är god praxis och utbyta information om detta, främja samarbetet ocfi stödja eftersläpande sektorer och regioner. © Inom FoTU-ramprogrammen och hand&igsplanen om innovation lägga fram forskning om nya metoder för för att bedriva ytterligare förslag arbetsorganisation och produktion. 26 KOM (97) 128. 27 KOM (97) 102. 28 KOM (96) 589. 29 Acteur-gruppcn är en informell arbetsgrupp som sammanträder årligen för att utbyta erfarenheter om utvecklingen av nya former av arbetsorganisation, med medlemmar från nationella institut som arbetar med frågor som rör arbetsvillkor och organisatoriska förändringar. 10 111. 2. Dataskydd för arbetstagarna 28. Informations- och kommunikationstekniken har gjort det lättare än någonsin att lagra, bearbeta och få tillgång till information. Det är möjligt att kontinuerligt bevaka och samla in data om olika aspekter av arbetstagarnas aktiviteter - möjligen utan deras vetskap - oavsett om det sker av Informations- och säkerhetsskäl eller i syfte att mäta och förbättra produktiviteten. kommunikationstekniken har dock även en stor potential när det gäller att samla in och bearbeta data om enskilda arbetstagares uppträdande, aktiviteter och egenskaper, vilket kan få allvarliga följder i samband med olämplig användning av uppgifter. 29. I alla medlemsstaterna finns omfattande lagar som syftar till att skydda enskilda personer och deras grundläggande rättigheter i samband med behandlingen av personuppgifter. På gemenskapsnivå harmoniserar direktivet 95/46/EG dessa lagar i syfte att eliminera hindren för det fria flödet av personuppgifter, och samtidigt säkerställa ett gott skydd för de grundläggande rättigheterna och särskilt för den personliga integriteten. Vissa frågor, som till exempel bearbetning av uppgifter som rör arbetstagarnas hälsa, arbetstagarrepresentantemas roll eller användningen av teknisk övervakningsutrustning, kan behöva undersökas ytterligare för att bedöma arbetstagarnas särskilda skyddsbehov. De befintliga nationella lagarna utgör en relativt splittrad regelsamling just när det gäller bearbetning av uppgifter om arbetstagarna. Mål: Att skydda arbetstagarnas personliga integritet "•'•' ' "'" Viktig åtgärd: Kommissionen avser att vidta följande åtgärder © Under första halvåret 1998 lägga fram ett meddelande som innehåller en analys av situationen med avseende på skyddet för arbetstagarnas' rättigheter och friheter, särskilt den personliga integriteten i samband med bearbetningen teknisk övervakningsutrustning, användningen data och av av • Främja teknik som stärker den personliga integriteten i samband med det femte FoTU-ramprogrammet 111. 3. Skapa adekvata riktlinjer för distansarbete 30. Förutom den vedertagna bilden av distansarbetaren som en person som arbetar hemma och är ansluten till arbetsgivaren genom informations- och kommunikationsteknik, kan distansarbete också innebära former som till exempel distansarbete på flera olika platser, distansarbete på frilansbasis, rörligt distansarbete och centrum för distansarbete. Distansarbete har en rad olika potentiella fördelar för den enskilda personen, för företagen och för samhället. Distansarbetet har dock inte slagit igenom i den omfattning som ursprungligen förväntades. Detta står i motsats till det stora och växande intresse för distansarbete som verkar finnas bland människor30. Vissa regeringar har infört pilotprojekt för att experimentera med användningen av distansarbete inom offentlig förvaltning (till exempel Nederländerna, Sverige och Italien). 31. Under 1996 utförde kommission i samarbete med Europeiska stiftelsen för förbättring av levnads- och arbetsvillkor jämförande undersökningar om nationell arbetsrätt, bestämmelser som rör hälsa för kollektivförhandlingar avseende och säkerhet samt social trygghet, och metoder distansarbete. Det verkar inte finnas någon gemensam juridisk definition av distansarbete, och det finns nästan ingen särskild lagstiftning. Vissa former av distansarbete omfattas av allmänna 30 Det uppskattas ha funnits 1,25 miljoner distansarbetare i Europa (12 medlemsstater) 1994, vilket motsvarar cirka 1,21 % av arbetskraften i Europa (slutrapport från Tcldct-projektct, Empirica and Work Research Centre, juli 1995). Enligt samma projekt var 40 % av européerna intresserade av att distansarbeta, vilket innebär att intresset har fördubblats sedan 1980-talet. lagar, och andra av särskilda regler för hemarbete eller egenföretagare. I ett fåtal fall har kollektivavtal slutits, och i andra fall regleras en rad frågor som rör distansarbete genom enskilda avtal - såväl skriftliga som informella. Både expertgruppen och Forum för informationssamhället har rekommenderat att medlemsstaterna skall klargöra den rättsliga ställningen och skattesituationen för de olika formerna av distansarbete och genomföra en enhetlig anpassning av den sociala och rättsliga ramen. Samrådsprocessen visade att det fortfarande finns ett behov av att lära mer om distansarbetets följder. Mål: Att förbättra villkoren för utveck&igen av distansarbete. Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att vidta följande åtgärden • Senast under första halvåret 1998 inleda samråd med arbetsmarknadens parter för att fastställa om åtgärder bör vidtas på gemenskapsnivå för att skydda distansarbetama, och i så fall i vilken omfattning, • Fortsätta samarbetet med Europeiska stiftelsen för förbättring av levnads- forskning om distansarbetôrnas för att bedriva och arbetsvillkor arbetsvillkor, • Lägga fram förslag för att inom det femte FoTU-ramprogrammet stärka forskningens roll när det gäller teknik till stöd för distansarbete och de därmed sammanhängande sociala och sysselsattningsmässlga följderna • Fortsätta att stödja upplysningsverksamheten när det gäller distansarbete, • Undersöka hur distansarbete kan främjas inom kommissionen. 111. 4. Stödja den sociala dialogen som ett instrument för förändring 32. Samrådsprocessen, som inletts i linje med grönboken, har visat att det råder klar enighet om vikten av att upprätthålla en rättvis och produktiv social dialog som präglas av delaktighet i informationssamhället. Den sociala dialogens natur håller dock på att genomgå en grundläggande förändring i informationssamhället. Arbetsmarknadens parter arbetar i allt mindre utsträckning inom ramen för traditionella kollektivförhandlingssystem, och orsakerna till detta är framväxten av flexibla produktionssystem, globaliseringen av marknaderna och produktionen, samt harmoniseringen mellan traditionellt åtskilda branscher. Information, samråd och förhandlingar bör hållas på den nivå där de industripolitiska besluten fattas, men även på sådana nivåer och sätt som innebär att de allt vanligare nya formerna av arbetsorganisation beaktas. I detta sammanhang tillhandahåller direktivet om inrättandet av ett europeiskt företagsråd31 en ram för samrådsprocessen på EU-nivå, och kommissionen har nyligen inlett första fasen av samråd med arbetsmarknadens parter i syfte att fastställa en rättsligt bindande gemenskapsram om informations- och samrådsförfaranden på nationell nivå, vilket kommer att fullborda gemenskapslagstiftningen på detta område och göra den mer enhetlig. 33. I kommissionens meddelande om utvecklingen av den sociala dialogen32 underströks att sysselsättningen, flexibiliteten i arbetet och arbetsvillkoren i framtiden skulle prioriteras i den sociala dialogen. Kommissionen avser att stimulera arbetsmarknadens parter till att stärka den europeiska sociala dialogens roll som ett forum för utbyte av erfarenheter som främjar införandet av integrerade strategier för strukturella förändringar på arbetsplatsen på grundval av principerna om organisatorisk förnyelse, teknikinnovation, utveckling av mänskliga resurser samt skapandet av arbetstillfällen. Den aktuella omstruktureringen av telekommunikationssektorn - där den gemensamma kommittén för telekommunikation arbetar för att åstadkomma ett ramavtal - är ett 3' Rådets direktiv 94/4. VE G av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsförclag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare. 32 KOM (96) 448. 12 bra exempel på de aktuella förändringamas natur och utvecklingstakten, och på hur den sociala dialogen kan bidra till att göra processen smidigare. 34. Expertgruppen har rekommenderat att IKT-utrustning skall göras tillgänglig för arbetsmarknadens parter för att förbättra kommunikationsprocesserna, och därigenom stärka de anställdas delaktighet och engagemang i förändringarna. Kommissionen främjar redan olika initiativ avsedda både att främja arbetsmarknadspartemas användning av telematiktillämpningar33 samt upplysnings- och utbildningsåtgärder som avser användningen av informations- och kommunikationsteknik och dess effekter34. Forum för informationssamhället har också inlett en process för att engagera arbetsmarknadens parter i diskussionerna om framtidens informationssamhälle i Europa och om vilka prioriteringar som skall göras. Mai: f^^^S^^^^Ê^^^^X^'^^^^^ WSÈÊÊÊÊÊÊSS Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att vidta följande åtgärden » Stimulera arbetsmarknadens parter till att stärka den europeiska sociala dialogens roll som ett forum för utbyte av erfarenheter här det gäller införandet av integrerade strategier för strukturella förändringar och globaliseringens effekter. ® Övervaka omvandlingen av de tidigare teiekommunikationsmonopolën som utgångspunkt för pilotprojekt för tillämpningen av sådana Integrerade strategier. • Främja initiativ för att tillvarata IKT-tillämpningamas potential i samband med den sociala dialogen, och främja samarbetet mellan arbetsmarknadens. parter för att utveckla upplysnings- och utbildningsåtgärder som rör informationssamhällets sociala dimension, 111. 5. Hälsa och säkerhet i arbetet 35. Det finns nu en ganska omfattande gemenskapslagstiftning på området hälsa och säkerhet i arbetet. Flera direktiv tillämpas bland annat på informations- och kommunikationstekniken, och direktivet om bildskärmsutrustning är specifikt för detta område. Av särskild betydelse är ramdirektivet 89/391/EEG som ålägger både arbetsgivare och arbetstagare ett antal skyldigheter. För att kunna fullgöra dessa skyldigheter behöver arbetsgivarna den mest aktuella information som finns tillgänglig. I detta sammanhang kommer Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao att främja tillgången till ett omfattande urval relevanta arbetsmiljöuppgifter genom sitt Intemet-nätverk med "kontaktpunkter" i medlemsstaterna och internationella organisationer. 36. Informations- och kommunikationstekniken kan bidra till ett korrekt genomförande av gemenskapens lagstiftning på området hälsa och säkerhet i arbetet samt till insamlingen och utvärderingen av arbetsmiljöuppgifter. Tillgång till information genom informations- och kommunikationsteknik är dock inte tillräckligt, och utvecklingen av lämplig programvara och interaktiva multimediatillämpningar skulle kunna vara till stor hjälp för att nå dessa mål. Vid den konferens som hölls i Bryssel 1996 om användningen av informations- och kommunikationsteknik på området hälsa och säkerhet i arbetet urskiljde man två viktiga utmaningar, nämligen marknadsföring av multimediaprodukter och stimulering av forskning om standarder för informationsinnehållet. 33 T. cx. "Human Resources Director Network" på Internet och ESDO (Europeiska sociala dialogen on line). 34 Särskilt genom den verksamhet som bedrivs enligt artikel 6. Id i förordningen om Europeiska socialfondcn och Lconardo-progranimct. 13 37. För närvarande beräknas 38 % av alla arbetstagare använda informations- och kommunikationsteknik, och denna ande! förväntas öka. Denna ökade användning kommer att främja en effektivare, tryggare och mer stimulerande arbetsplats. Informations- och kommunikationstekniken har dock även negativa effekter, som till exempel ökad stress och dålig ergonomi som ger upphov till muskel- och skelettsjukdomar. Kommissionen har redan fastställt att dessa frågor skall prioriteras. Mål: Att utnyttja informations- och kommunikationsteknikens potential för att frärrfa högre standarder när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att vidta följande åtgärder • Tills^rnman$ med Europeiska arbeismiijöbyrån utveckla ett tete^tiknätveik som länkar samman byrån med kontaktpunkter t varje medlemsstat för att ge tilgang till ett omfattande urval arbet$mpuppgrfter, • Undersöka hur irtsamtlngen, bearbetningen och användningen av arbet$miijöuppojfterten förbättras, och &$$& fram lämpliga för$la$, ;- - • Undersöka hur m$n kan stimulera marknad$f^rjo;er* av mutömedapj^uk^ på temat arbetsmiljö* s * IV. Omvandla möjligheterna till arbetstillfällen IV. 1. Förstå förändringarna på arbetsmarknaden och inom produktionen 38. Skapandet av arbetstillfällen för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningsgraden är ett av de mest angelägna behoven inom EU. En integrerad strategi för tillväxt och sysselsättning har utvecklats på EU-nivå sedan Europeiska rådets möte i Essen 1994. Denna process gavs stark politisk drivkraft vid toppmötet i Amsterdam, då ett kapitel om sysselsättningen skrevs in i fördraget Sysselsättningsstrategin är baserad på riktlinjer som främjar en hållbar och icke- inflationsdrivande tillväxt, samt en makroekonomisk miljö och en strukturpolitik som stärker konkurrenskraften. Strategin innebär att åtgärder för att förbättra människors möjligheter till anställning prioriteras. 39. De olika aspektema på informationssamhället är nära knutna till denna sysselsättningsstrategi. Införandet av informations- och kommunikationsteknik är, tillsammans med organisatoriska förändringar inom ramen för en globaliserad ekonomi, drivkrafter för produktivitetsökningar och därför också för ökad lönsamhet och högre reallöner, vilket utgör grunden för ytterligare ny efterfrågan och ny sysselsättning. Sysselsättningen påverkas också av de förskjutningar som skett i efterfrågan mot högre och bredare kompetens och färre lågkvalificerade arbetstagare. Ju mer effektiv processen är för att omvandla vinster till nya investeringar och gamla yrkeskunskaper till nya, desto kraftigare kommer ökningen av antalet arbetstillfällen att bli och desto snabbare kommer arbetslösheten att minska. Ett grundläggande strukturproblem i Europa är den långsamma anpassningen av kompetensen till nya ekonomiska strukturer (en arbetsmarknad med två hastigheter), vilket kan förklara den långsamma ekonomiska tillväxten. Det är av denna anledning som den europeiska sysselsättningsstrategin i allt högre grad framhåller att åtgärder för att förbättra människors möjligheter till anställning är ett centralt inslag för att förbättra arbetsmarknadens anpassning och skapandet av nya arbetstillfällen. 40. Under samrådsprocessen har det framkommit att det i Europa finns ett starkt behov av att åstadkomma en tydligare analys av hur övergången till informationssamhället kommer att påverka arbetsmarknaden. De olika tendenserna i de övergripande mönstren för ökningen respektive minskningen av antalet arbetstillfällen mellan olika regioner (särskilt perifera regioner), sektorer och yrkesgrupper måste fastställas klart och tydligt för att främja en effektivare hantering av processen för omvandling av arbetena. 14 41. Sysselsättningens sektoriella struktur har ändrats radikalt, och tjänstesektom svarar nu för cirka 65 % av den totala sysselsättningen i Europa; för tjugo år sedan var denna andel mindre än 50%. Expertgruppen har riktat uppmärksamheten mot den utmaning som denna "avmaterialisering" av ekonomin innebär för våra begreppsmässiga ramar och statistiska system. Expertgruppen har också hävdat att övergången från tillverkning till tjänsteverksamhet väcker "grundläggande frågor om var värdet skapas, hur det kan utvinnas och av vem, och hur det fördelas". Expertgruppen har gjort kommissionen uppmärksam på att "beskattningen måste anpassas till informationssamhällets ändrade ekonomiska struktur". Kommissionen betraktar inte den "bitskatt" som expertgruppen föreslår som en nödvändig eller lämplig lösning35, men anser att informationssamhällets återverkningar på effektiviteten hos olika former av beskattning bör undersökas noggrant, enligt Europaparlamentets rekommendation36. En annan aspekt som bör uppmärksammas är informationssamhällets inverkan på miljön. Mål: Ätt öka kunskapen om informationssamhällets inverkan på sysselsättringm. Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att vidta följande åtgärder » I den årliga rapporten om sysselsättningen regelbundet bevaka tendenser och förändringar i sysselsättningsstrukturen. • Lämna förslag på att inom ramen för det femte FoTU-ramprogrammet bedriva forskning om avmaterialiseringen av ekonomin och förhållandet mellan teknikens utveckling» sysselsättningen, kompetensen och den ekonomiska konkurrenskraften. » Genom Eurostat och ESIS driva vidare insatserna för att förbättra de statistiska ramar och hjälpmedel som behövs för att förstå och bevaka informationssamhällets utveckling^ särskilt när det gäller trender på arbetsmarknaden. » Genom den nya arbetsgruppen om skattepolitik analysera informationssamhällets inverkan på beskattningen. • Utvärdera tillgängliga om informationssamhällets inverkan på miljön och vid behov bedriva ytterligare forskning. och undersökningar forskningsresultat IV. 2. Utnyttja potentialen för nya arbetstillfällen 42. Avregleringen av telekommunikationsmarknaden är ett viktigt inslag i den europeiska strategin för övergången till informationssamhället. Olika undersökningar och rapporter37 visar att det övergripande resultatet av avregleringen på telekommunikationsområdet när det gäller sysselsättningen kommer att bero på hur snabbt avregleringen sker och hur snabbt tekniken sprids. Ju snabbare dessa processer fortskrider, desto större chans till ett positivt resultat i form av en nettoökning av antalet arbetstillfällen. Marknaden måste regleras på rätt sätt för att man skall kunna underlätta framväxten av nya arbetstillfällen. Bättre och klarare kunskaper behövs också om de mekanismer för nyetablering av företag och för skapandet av arbetstillfällen som 35 Skatt som tas ut pä informationsöverföringens "intensitet"; beloppen skulle beräknas på grundval av antalet överförda bitar. 36 Se Europaparlamentets rapport om kommissionens meddelanden "Informationssamhället: Från Korfu till Dublin" och "Europa i ledningen för det globala informationssamhället: Löpande åtgärdsplan". PE 221. 848/fin. 37 "Effects on employment of the liberalisation of the telecommunications sector", B1PE Conseil, IFO Institut och LENTIC. Bryssel, 1997; "The impact of telccoms liberalisation on the single integrated information market", analys, 1996; "The effects of competition on employment in the telecommunications industry; case Finland", Price Walcrhousc, 1996. 15 förknippas med informationssamhället, särskilt de som har anknytning till Internet och till elektronisk handel. Det nyligen publicerade meddelandet "Europeiskt initiativ inom elektronisk handel"38 är ett försök att främja den elektroniska handelns utbredning för att skapa affärsmöjligheter och sysselsättningsmöjligheter. - ett område där sysselsättningen förväntas öka - kan till exempel gynnas avsevärt av de möjligheter som den elektroniska handeln innebär. Turistnäringen 43. Programvaru- och datatjänster har legat i täten för skapandet av arbetstillfällen i Europa. De flesta av dessa arbetstillfällen har tillkommit inom små och medelstora företag39. Arbeten som inbegriper programmering och multimedia förväntas gynnas mest av Intemet-explosionen i Europa. Men för att dessa arbetstillfällen skall stanna i Europa krävs bland annat att bristen på kvalificerad arbetskraft i IKT-branschen åtgärdas, och att den snabbt föråldrade kompetensen förnyas. I meddelandet "Den europeiska informations- och kommunikationsteknikindustrins konkurrenskraft"40 föreslås bland annat att ett program för en "kompetensstandard" införs för att uppfylla målet att uppgradera kompetensbasen i den europeiska IKT-sektom. Villkoren som främjar utvecklingen av snabbt expanderande små och medelstora företag i IKT-sektom måste förbättras, och det gäller särskilt de små och medelstora företagens tillgång till riskvilligt kapital och startkapital. 44. Den centrala frågan är inte bara skapandet av en globalt konkurrenskraftig IKT-sektor, utan också hur den nya tekniken kan bidra till att utveckla företagen i alla andra branscher, inte minst små och medelstora företag. För att bevara konkurrenskraften blir de små och medelstora företagen alltmer beroende av sin förmåga att tillägna sig och använda ny teknik, att delta i komplexa utbudskedjor, att få tillgång till ny kunskap, och att delta i lämpliga nätverk. De problem som de små och medelstora företagen möter när de informations- och kommunikationstekniken och får tillgång till telekommunikationsinfrastrukturen varierar beroende på graden av medvetenhet och tillgången på intern kompetens och lokal infrastruktur. Det finns också tecken som tyder på att de små och medelstora företagen i allmänhet har en lägre utnyttjandegrad när det gäller ny teknik, och att de har svårt att rekrytera kunnig personal. Enligt en undersökning41 som omfattade 500 snabbt expanderande europeiska små och medelstora företag hade en tredjedel av dem under 1994 hade haft lediga tjänster som varit svåra att tillsätta. Över 50 % hade haft svårigheter att rekrytera kvalificerad personal under de senaste tre åren. Företagen uppgav att de stora svårigheterna hängde samman med tillgången på kompetenta arbetare och tekniker. Kommissionen håller på att förbereda olika åtgärder och pilotprojekt för att höja de små och medelstora företagens medvetenhet och för att ge chefer på dessa företag utbildning om den elektroniska handelns potential. integrerar 45. Politiska organ på regional och lokal nivå spelar en viktig roll när det gäller att stödja utvecklingen av de små och medelstora företagens kapacitet, både på ledningens och arbetsstyrkans nivå, och att hjälpa dem att tillvarata de möjligheter som informationssamhället erbjuder. RISI- initiativet (Regionala initiativet för informationssamhället), mål 4 och Adapt-Bis, Leader och Leonardo återfinns bland de initiativ som bidrar till att hjälpa små och medelstora företag att bygga upp de mänskliga resurser som är nödvändiga. De territoriella sysselsättningspaktema - 38 KOM (97) 157. 39 Det beräknas finnas över 16 000 programvaru- och datatjänstfbretag i Västeuropa, med över 300 000 anställda, över 100 000 oberoende fackmän och små kontor med ytterligare 200 000 anställda. Till detta kommer programvara och tjänster för Internet och multimedia - de allra flesta företag på detta område har fårre än 20 anställda och många har färre än 5 anställda. (Panorama of Industry 1997) 40 KOM (97) 152. 41 Se "Europe's 500", EFER, 1996. Detta bekräftar resultaten av undersökningen som visar att 41 % av företagen med färre än 200 anställda hade lidit brist på sökande med adekvat kompetens {European Economy, Reporis and Studies, nr 3, 1995). 16 som använder samma metoder som RISI-initiativet, grundade på en lokalt baserad strategi - bör vara ett centralt instrument för att styra utvecklingsprocessen på lokal nivå och tillvarata de innebär, till exempel genom utvecklingen av möjligheter som "kunskapsresurscentrum" och elektronisk handel. informationssamhället Mal: Att stödja utvecklingsprocessen samt att utveckla 6er\ mänskliga resursbasen och de små och medelstora företagens anpassningsförmåga. Viktiga åtgärder: Kommission avser att vidta följande åtgärder » Genom den process varigenom informationssamhället integreras t de olika målen för strukturfonderna även t fortsättningen stödja utvecklingen av lokala och regionala strategier för informationssamhället, och se till att frågan om de mänskliga resurserna (särskilt inom små och medelstora företag) införfvas på lämpligt sätt. inom ramen för RlSI-pilotprojekten fortsätta samarbetet med de berörda regionerna för att utnyttja och sprida resultaten till lokala och regionala myndigheter. • • Anmoda regioner och stader att se till att en "informationssamhällesaspekt" införlivas î de territoriella pakterna, till exempel för att maMmera den elektroniska handelns potential. 46. Den sociala ekonomin42, är en drivkraft för att skapa solidaritet i samhället. Den nya tekniken kan bidra avsevärt till den sociala ekonomins möjlighet till långsiktig hållbarhet, genom att dessa organisationer får hjälp att införa flexibla strukturer och innovativa organisatoriska lösningar och genom att stödja utvecklingen av kommunikationer och kompetens. Som samrådsprocessen har visat, har icke-vinstdrivande organisationer en viktig roll när det gäller att ge missgynnade samhällsgrupper en orientering i informations- och kommunikationstekniken. Strukturfonderna har genom finansieringen av många lokala sysselsättningsinitiativ en viktig roll när det gäller att stödja denna verksamhet. Trots den lokala inriktningen ger dessa erfarenheter ofta lärdomar som förtjänar att spridas på nationell och europeisk nivå. Mål: Att utnyttja sysaelsättnlngspotentialen inom den sociala ekonomin. Viktiga åtgärder: Kommissionen avser att vidta följande åtgärder. » | en kommande uppmaning till förslagsgivning för 1997 avseende "det tredje systemet och sysselsättningen"43 inbegripa en särskild insats avsedd att främja användningen av informations- och kommunikationsteknik bland aktörer inom den tredje sektorn. • Utveckla en webbsida för utbyte av information och erfarenhet på detta område. IV. 3. Kompetens för arbete och fritid 47. Den fortlöpande omstruktureringen av ekonomin och införandet av ny teknik kan tillsammans med den långsamma anpassningen av utbildningen förklara kompetensbristen i de europeiska ekonomierna. Enligt en undersökning44 som nyligen utförts av kommissionen hade 52 % av de arbetssökande ingen yrkesutbildning (jämfört med 28 % av de som hade ett arbete). Dessutom 12 T i ll den sociala ekonomin räknas kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. Den omfattar en rad olika typer av verksamhet - frän utbildning, kulturarbete och sociala tjänster till frivilliga grupper, och svarar för cirka K) % av sysselsättningen inom tjänstesektorn i EU. n Inom ramen för den verksamhet som bedrivs enligt budgetpost B. 1-4013. ''1 Se European Economy, Reporis and Studies, nr 3, 1995. 17 erbjuds endast en mycket liten minoritet av de arbetslösa platssökande möjlighet till omskolning eller uppgradering av kompetensen för att möta nya behov. Färre än 10 % av de arbetslösa hade fått en ny start genom utbildning. När det gäller företagssidan visas i avsnitt IV. 2 hur bristen på kompetens utgör ett hinder för de små och medelstora företagens expansion. 48. Bristen på kompetens är ett allvarligt och växande strukturproblem. Det krävs en fortlöpande bevakningsprocess för att urskilja de fall där kompetensutbudet inte motsvarar efterfrågan. Det är också nödvändigt att utveckla företagens förmåga att göra prognoser, vilket bidrar till förståelsen av de övergripande förändringarna, nya kompetensstrukturer och nya möjligheter. Mål 4 i Europeiska socialfonden ger tillsammans med det närliggande gemenskapsinitiativet Adapt ett betydande stöd för att förbättra hanteringen av de mänskliga resurserna genom att göra prognoser för de förändringar som informationssamhället kommer att medföra, i synnerhet genom att stärka investeringen i humankapitalet och särskilt när det gäller lågkvalificerade arbetstagare som löper speciellt stor risk att förlora arbetet. Mål: Att skapa en ''utveckligâprognôskulîur" som grundval för en IrâmââAaîlaè-. s «iJu*W $trategt för investering I mänskliga resursen. s -. '/ Viktiga åtgärder, programplaneringsperioden fram till utgången av 1999; Kommissionen och medlemsstaterna avser att under den aktuella a) Inrikta sig på de aktuella insatserna inom ramen för mål 4 och Adapt, med prioritering av följande: • Insatser riktade till lågkvalificerade personer, med särskild inriktning på deras förvärv av IKT-kompeten$+ Prognosinstrument och -mekanismer (till exempel lokala och sektoriella observationsorgan). • « Stöd l form av rådgivning för företagens prognosstrategier* * Arbetsmarknadspartemas strukturomvandlingar. samband med roll i prognoser för * En stor konferens om prognoser, sysselsättning och kompetens som skall hållas 1998. b) I linje med de politiska riktlinjerna i meddelandet "Sammanhållningen och informationssamhället" bevaka all programplanering för Europeiska socialfonden för att se till att informationssamhällesaspekten integreras helt och fullt i de politiska åtgärderna, särskilt med avseende på följande: * Att integrera de som är särskilt missgynnade på arbetsmarknaden, och • Att utöka IKT-utbildningen för kvinnor och stödstrukturema för distansarbetare. Kommissionen avseratt inom ramen förde förslag som läggs fram i samband med Agenda 2000 även i fortsättningen engagera sig starkt for att förbättra systemen för utveckling av mänskliga resurser, så att det blir möjligt att göra prognoser för den ekonomiska och sociala utvecklingen, värna om människors möjligheter till anställning och tillvarata informationssamhällets syssetsättningspotential. 49. I grönboken redogörs för de radikala förändringar som har skett inom utbildningen för att ge människor möjlighet att hålla sig ajour med de förändringar som den snabba tekniska utvecklingen medför45. livslång kompetensutveckling. Informations- och kommunikationstekniken innebär stora möjligheter att förbättra såväl tillgången till utbildning som dess kvalitet, genom innovativa och specialanpassade I grönboken efterlystes också ett nytt synsätt på 45 Till följd av kommissionens vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning", som publicerades 1993, och vitboken "Lära och lära ut. Pä väg mot kunskapssamhället". pedagogiska metoder. Frågor kvarstår dock om kvalitetsstandarder, de långsiktiga effekterna av inlärning i nya "virtuella" miljöer, och om tryggandet av den funktion som utbildningen har när det gäller den sociala och kulturella utvecklingen. De besparingar som de nya teknikbaserade strategierna innebär är också föremål för diskussion, liksom de marknadsförhållanden och riktlinjer som krävs för att utveckla en stark europeisk närvaro inom utbudet på multimediautbildning. I samband medv detta har expertgruppen föreslagit att ett europeiskt kontor och nätverk för kompetensutveckling skall inrättas (ELAN - European Learning Agency and Network) som ett forum för utbyte av strategier och erfarenheter på områden som spjutspetstillämpningar, standarder och kvalitetssäkring, immateriell äganderätt, utbildning samt forskning och utveckling46. Mål. Viktiga åtgärder. om Kommissionens meddelande "Att lära I informationssamhällef - och det kommande meddelandet och informationssamhället ("Lifelong Learning and the Information Society") * kommer att utgöra en ram för strategierna för informationssamhället inom utbildningen, och behandlar områden som t$ exempel nätverk för. skolor, utveckling av mutömediaprogramvara, utbildning och stöd til lärare/ samt mekanismer för informationsutbyte och gemensamt utnyttjande av erfarenhet kompetensutveckling livslång Kommissionen avseratt vidta följande åtgärder: * Undersöka expertgruppens förslag att inrätta ett europeiskt kontor och nätverk för kompetensutveckling. » Se över och intensifiera nätverksinsatserna för utveckling av system för flexibel undervisning och distansundervisning i syfte att förbättra människors möjligheter till anställning och göra det lättare för dem att få tillgång till utbildning, särskilt när det gäller små och medelstora företag, lågkvalificerade arbetstagare och långtidsarbetslöss» Att se till att det typ av undervisningsmiljö är något som bör prioriteras. finns kvalificerade för denna instruktörer » Främja användningen av informations- och kommunikationsteknik för att göra språkundervisning mer lättillgänglig, till exempel, genom att i samarbete med olika institutioner och system i medlemsstaterna främja möjligheter till Intemet-baserad flexibel undervisning. • Undersöka hur man kan utveckla den roll som universitetskurser för äldre har, och främja Inrättandet av nätverk för dessa på europeisk rwå* IV. 4. Informations- och kommunikationstekniken och moderniseringen av de offentliga arbetsförmedlingarna i hanteringen av strukturproblemen på arbetsmarknaden. 50. Arbetsförmedlingarna - som svarar för 20 % av platsförmedlingen i gemenskapen - har en central roll Informations- och kommunikationstekniken är ett väsentligt inslag i moderniseringen av de befintliga systemen för platsförmedling och platsregistrering. Tidigare har många offentliga arbetsförmedlingar haft separata platsförmedlings- och registreringssystem. De håller nu på att modernisera och koppla samman dessa system mer och mer, så att lokala arbetsförmedlare automatiskt kan registrera de arbetssökande och på ett så tidigt stadium som möjligt passa ihop dem med de lediga platser som finns. Förutom dessa utvecklingstrender används självbetjäningsterminaler i allt större ' En del av dessa informationssamhället". frågor behandlas redan i kommissionens handlingsplan "Alt lära i utsträckning på lokala arbetsförmedlingar, vilket ger den arbetssökande möjlighet att själv välja ut lediga platser och ansöka direkt hos arbetsgivaren. Användningen av teletext för annonser om lediga platser och allmänna tjänster till klienter är också allmänt utbredd, och Internet47 används allt oftare för att tillhandahålla information om de offentiiga arbetsförmedlingarna själva, kurser, arbetsmarknadsprogram och lediga platser. 51. Möjligheten att inrätta nätverk för olika lokala databaser kan bidra till att underlätta arbetstagarnas rörlighet - en aspekt av största betydelse i samband med den inre marknaden och EMU. På europeisk nivå har Eures-nätverket (Europeiska arbetsförmedlingen) som lanserades 1994 utvecklat ett IT-system som gör det möjligt för de offentliga arbetsförmedlingarna att informera varandra om lediga platser i olika länder. Detta system är specialanpassat för att uppfylla de särskilda krav som varje arbetsförmedling har, och vissa gränsregioner har kommit överens om att genom Eures utbyta information om alla lediga platser i sina respektive områden. Eures håller också på att utveckla Intemet-baserade tjänster, som kommer att utgöra den europeiska motsvarigheten till de tjänster som de offentiiga arbetsförmedlingarna tillhandahåller på medlemsstatnivå. Mål: i f f l i ^ B i f c iÉ Viktiga åtgärder: Kommissionen avseratt vidta födande ligården • Främja och stödja erfarenhetsutbyten mellan medlemsstaterna om för att användningen av modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna Främja sammankopplingen av nationella platsförmedlingssystem via Eures, informations- och kommunikationsteknik • IV. Informationssamhällets sociala dimension -framtidsperspektiv: 52. I detta meddelande sammanfattas de framsteg som gjorts under 1990-talet med att integrera den sociala dimensionen i utvecklingen av politiska åtgärder för informationssamhället. Dessutom redogörs för de utmaningar som vi står inför när det gäller att förena de sociala, ekonomiska och tekniska målen, och för nya initiativ som skall tas på olika politiska områden. Bland dessa initiativ ingår en EU-strategi för insatser på följande tre nivåer • På nationell och regional nivå, där kommissionen kommer att ge stöd till medlemsstaterna för att införa en stark social dimension i den pågående utvecklingen av strategier för informationssamhället. På gemenskapsnivå, där kommissionen själv kommer att bidra till att utveckla informationssamhällets sociala dimension och integrera den i gemenskapens hela politik, genom att se till att man på socialpolitikens olika områden (till exempel sysselsättning, lika möjligheter, hälsa och säkerhet, folkhälsa samt utbildning) och på andra gemenskapspolitiska områden till fullo beaktar informationssamhällesaspekten. På internationell nivå, där Europeiska unionen har varit aktiv när det gäller att stödja utvecklingen av informationssamhället och uppmärksamma den sociala dimensionen. Under 1995 var kommissionen värd för ett G 7-ministermöte om det globala informationssamhället. Tillsammans med den tyska regeringen har kommissionen också anordnat ett europeiskt ministermöte i Bonn den 6-8 juli 1997 som behandlade utnyttjandet av Internets potential ("Global Information Networks: Realising the Potential"). Under denna konferens enades man 47 Flandern, Vallonien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Nederländerna, Österrike, Finland, Sverige och Förenade kungariket. Frankrike marknadsför sedan tidigare dessa tjänster som erbjuds av Minitel, och förväntas använda Internet för detta ändamål före utgången av 1997. 20 om en förklaring som bland annat behandlade de globala nätverkens betydelse för att skapa sysselsättning, behovet av att skapa okomplicerad allmän tillgång för alla, och den starka "alfabetisering" och utbildning. prioriteringen av åtgärder för att främja elektronisk Kommissionen samarbetet om informationssamhällets sociala dimension - till exempel frågor som säkerhet och olagligt eller skadligt material - inom ramen för G 7, den transatlantiska agendan, samarbetet med länderna i Central- och Östeuropa och andra internationella sammanhang i vilka kommissionen deltar. kommer att internationella intensifiera det Mål: Viktiga åtgärder: Att stärka den sociala dimensionen på Aaföftgfeutt ,* *;. ^i nivå s -/ ^. * ^. 4 / 0 vr \&. %'x-! (Ä. ? 's-. '&Xyï. S&. tiïs*--;-. , "• >A Û i. ,?. »•„ Kommission avser att vidta följande åtgärder: * * , >«ifi>; ' Sammankalla en årlig "rurKlabordskonferens* med medlemsstaterna för att göra en genomgång av de framsteg som gjorts med att införs den i deras respektive sociala aspekten och sysselsättningsaspekten strategier och program, där sä är lämpligt i anknytning till mer brett upplagda möten och utställningar för att utbyta erfarenheter. Fortsatta att integrera informationssamhällets sociala dimension t hela gemenskapens politik inom ramen för Forum för informationssamhället, som kommer att fungera som samlingspunkt för en samordnad undersökning av samspelet mellan riktlinjerna för informationssamhället och deras sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension. främja utvecklingen. och internationella sammanhang I användningen av teknik som kan bidra H att stärka den sociala sammanhållningen och förbättra såväl levnads» och arbetsvtllkörert ; % ?*•'<•/ ? som inlämlngsfömåttamlenal^^ lämpliga * • 21 Bilaga: Förkortningar ADAPT-BIS EEG EU\N EMPLOYMENT-NOW EMU ERUF ESF ESIS EU EURES FoTU FoU G7 HLGE IDA IKT lnfo-2000 IRIS ISF LEADER LEONARDO NGO ODL PES RISI SME TV till industriella för arbetskraftens anpassning Gemenskapsinitiativ förändringar- bygga informationssamhället Europeiska ekonomiska gemenskapen Europeiskt kontor och nätverk för kompetensutveckling Gemenskapsinitiativ för sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser - lika möjligheter för kvinnor Ekonomiska och monetära unionen Europeiska regionala utvecklingsfonden Europeiska socialfonden Europaundersökningen om informationssamhället Europeiska unionen Europeiska arbetsförmedlingssystemet Forskning och teknisk utveckling Forskning och utveckling Grupp bestående av de sju mest industrialiserade länderna Expertgruppen på hög nivå med uppgift att studera de sociala och samhälleliga aspektema på informationssamhället Gemenskapsprogram för datautbyte mellan myndigheter Informations- och kommunikationsteknik Gemenskapsprogram multimediainnehållsindustri Interregionala informationssamhället Forum för informationssamhället Gemenskapsinitiativ för utveckling av landsbygdsområden Gemenskapsprogram för yrkesutbildning Icke-statliga organisationer Flexibel undervisning och distansundervisning Offentlig arbetsförmedling Regionala initiativet för informationssamhället Små och medelstora företag Television utvecklingen europeisk för en av 22 ISSN 1024-4506 KOM(97) 390 slutlig DOKUMENT SV 04 05 15 16 Katalognummer : CB-C0-97-426-SV-C ISBN 92-78-23772-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg o(b


title: 394 R 0738 : Commission Regulation (EC) No 738/94 of 30 March 1994 laying down certain rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 520/94 establishing a Community procedure for administering quantitative quotas(OJ No L 87, 31.3.1994, p. 47).,394 R 0738 : Komission asetus (EY) N:o 738/94, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1994, tietystä yhteisön määrällisten kiintiöiden hallintomenettelyn käyttöönotosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/94 soveltamista koskevista säännöksistä(EYVL N:o L 87, 31.3.1994, s. 47)(EP. 11/NIDE 29, s. 282).,394 R 0738 : Kommissionens forordning (EF) nr. 738/94 af 30. marts 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 520/94 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for forvaltning af kvantitative kontingenter(EFT nr L 87 af 31.3.1994, s. 47).,394 R 0738 : Kommissionens förordning (EG) nr 738/94 av den 30 mars 1994 om vissa bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 520/94 om fastställande av ett gemenskapsförfarande för förvaltningen av kvantitativa kvoter(EGT nr L 87, 31.3.1994, s.47)(SU 11/Vol. 29, s. 282).,394 R 0738 : Reglamento (CE) n̊ 738/94 de la Comisión de 30 de marzo de 1994 por el que se establecen determinadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) n̊ 520/94 del Consejo por el que se establece un procedimiento de gestión comunitaria de los contingentes cuantitativos(DO n̊ L 87 de 31.3.1994, p. 47).,394 R 0738 : Regolamento (CE) n. 738/94 della Commissione del 30 marzo 1994 che stabilisce talune modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 520/94 del Consiglio relativo all'instaurazione di una procedura comunitaria di gestione dei contingenti quantitativi(GU n. L 87 del 31.3.1994, pag. 47).,394 R 0738 : Regulamento (CE) n̊ 738/94 da Comissão de 30 de Março de 1994 que fixa determinadas normas de execução do Regulamento (CE) n̊ 520/94 do Consehlo, que estabelece um procedimento comunitário de gestão dos contigentes quantitativos(JO n̊ L 87 de 31.3.1994, p. 47).,394 R 0738 : Règlement (CE) n̊ 738/94 de la Commission du 30 mars 1994 fixant certaines dispositions d'application du règlement (CE) n̊ 520/94 du Conseil portant établissement d'une procédure de gestion communautaire des contingents quantitatifs(JO n̊ L 87 du 31.3.1994, p. 47).,394 R 0738 : Verordening (EG) nr. 738/94 van de Commissie van 30 maart 1994 tot vaststelling van een aantal bepalingen ter uitvoering van Verordening (EG) nr. 520/94 houdende de totstandbrenging van een gemeenschappelijke procedure voor het beheer van kwantitatieve contingenten(PB nr L 87 van 31.3.1994, blz. 47).,394 R 0738 : Verordnung (EG) Nr. 738/94 der Kommission vom 30. März 1994 zur Festlegung von Durchführungsvorschriften zu der Verordnung (EG) Nr. 520/94 des Rates zur Festlegung eines Verfahrens der gemeinschaftlichen Verwaltung mengenmäßiger Kontingente(ABl. Nr. L 87 vom 31.3.1994, S. 47).,394 R 0738 : Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 738/94 της Επιτροπής της 30ής Μαρτίου 1994 για τον καθορισμό ορισμένων διατάξεων εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 520/94 του Συμβουλίου για τη θέσπιση διαδικασίας κοινοτικής διαχείρισης των ποσοτικών ποσοστώσεων(ΕΕ αριθ. L 87 της 31.3.1994, σ. 47).

eurovoc_concepts:
common commercial policy
consolidation of EU law
exchange of information
export licence
import licence
management
quantitative restriction


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1423/97 DE LA COMMISSION du 23 juillet 1997 fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la quarante-huitième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) n° 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1428/97 της Επιτροπής της 23ης Ιουλίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2037/93 περί λεπτομερειών εφαρμογής του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2081/92 του Συμβουλίου σχετικά με την προστασία των γεωγραφικών ενδείξεων και των ονομασιών προέλευσης των γεωργικών προϊόντων και των τροφίμων

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
designation of origin
foodstuff
location of production

formats: html pdfa1b print


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1439/97 DA COMISSÃO de 23 de Julho de 1997 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação apresentados em Julho de 1997 para o contingente pautal de carne de bovino previsto no acordo provisório entre a Comunidade e a República da Eslovénia

eurovoc_concepts:
Slovenia
beef
import licence
interim agreement (EU)
tariff quota


title: Regulamentul (CE) nr. 1434/97 al Comisiei din 23 iulie 1997 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1267/94 de aplicare a acordurilor dintre Uniunea Europeană și țări terțe privind recunoașterea reciprocă a anumitor băuturi spirtoase

eurovoc_concepts:
Mexico
United States
agreement (EU)
alcoholic beverage
marketing standard
product quality

formats: pdf print xhtml

text: 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 25 31997R1434 L 196/56 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 24. 7. 1997 REGULAMENTUL (CE) NR. 1434/97 AL COMISIEI din 23 iulie 1997 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1267/94 de aplicare a acordurilor dintre Uniunea Europeană ș(cid:13)i țări terțe privind recunoaș(cid:13)terea reciprocă a anumitor băuturi spirtoase COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului din 29 mai 1989 de stabilire a normelor generale privind definirea, descrierea ș(cid:13)i prezentarea băuturilor spirtoase (1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Actul de aderare a Austriei, Finlandei ș(cid:13)i Suediei, în special articolul 11, întrucât Uniunea Europeană a încheiat un acord cu Statele Unite Mexicane cu privire la recunoaș(cid:13)terea reciprocă ș(cid:13)i protecția denu- mirilor în sectorul băuturilor spirtoase; întrucât acest acord pre- vede aplicarea, în Uniunea Europeană, a măsurilor necesare pen- tru a asigura protecția denumirilor mexicane; întrucât, pentru a oferi produselor menționate mai sus garanțiile referitoare la control ș(cid:13)i protecție prevăzute în acord, acestea ar trebui adăugate la lista produselor reglementate prin acordurile încheiate de Uniunea Europeană, prevăzute la anexa la Regulamentul (CE) nr. 1267/94 al Comisiei din 1 iunie 1994 de aplicare a acorduri- lor dintre Uniunea Europeană ș(cid:13)i țări terțe privind recunoaș(cid:13)terea reciprocă a anumitor băuturi spirtoase (2); întrucât măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt con- forme cu avizul Comitetului de aplicare pentru băuturi spirtoase, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1267/94 se completează cu datele prevăzute de anexa la prezentul regulament. Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare în a ș(cid:13)aptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 23 iulie 1997. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei (1) JO L 160, 12. 6. 1989, p. 1. (2) JO L 138, 2. 6. 1994, p. 7. 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 ANEXĂ Descrierea produsului Țara de origine Tequila Mezcal Statele Unite Mexicane Statele Unite Mexicane


title: 97/575/ΕΚ, ΕΚΑΧ, Ευρατόμ: Απόφαση της Επιτροπής της 23ης Ιουλίου 1997 για την αναπροσαρμογή των διορθωτικών συντελεστών που εφαρμόζονται από την 1η Αυγούστου, 1η Σεπτεμβρίου, 1η Οκτωβρίου, 1η Νοεμβρίου και 1η Δεκεμβρίου 1996 στις αποδοχές των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που είναι τοποθετημένοι σε τρίτες χώρες

eurovoc_concepts:
European official
exchange rate
pay
pay rise
ratio
third country


title: 378 L 0546 : Council Directive of 12 June 1978 on statistical returns in respect of carriage of goods by road, as part of regional statistics (78/546/EEC)(OJ No L 168, 26.6.1978, p. 29).,378 L 0546 : Directiva del Consejo de 12 de junio de 1978 relativa a la relación estadística de los transportes de mercancías por carretera en el marco de una estadística regional (78/546/CEE)(DO n̊ L 168 de 26.6.1978, p. 29)(EE 07, V. 2, p. 107).,378 L 0546 : Directiva do Conselho de 12 de Junho de 1978 relativa ao registo estatístico dos transportes rodoviários de mercadorias no âmbito de uma estatística regional (78/546/CEE)(JO n̊ L 168 de 26.6.1978, p. 29)(EE 07 F 2, p. 107).,378 L 0546 : Directive du Conseil du 12 juin 1978 relative au relevé statistique des transports de marchandises par route dans le cadre d'une statistique régionale (78/546/CEE)(JO n̊ L 168 du 26.6.1978, p. 29).,378 L 0546 : Direttiva del Consiglio del 12 giugno 1978 relativa alla rilevazione statistica dei trasporti di merci su strada nell'ambito di una statistica regionale (78/546/CEE)(GU n. L 168 del 26.6.1978, pag. 29).,378 L 0546 : Neuvoston direktiivi, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1978, alueellisten tilastojen osana olevista maanteiden tavarakuljetusten tilastoista (78/546/ETY)(EYVL N:o L 168, 26.6.1978, s. 29)(EP. 07/NIDE 02, s. 24).,378 L 0546 : Richtliijn van de Raad van 12 juni 1978 bettreffende de statistiche registratie van het goederenvervoer over de weg in het kader van een regionale statistiek (78/546/EEG)(PB nr. L 168 van 26.6.1978, blz. 29).,378 L 0546 : Richtlinie des Rates vom 12. Juni 1978 zur Erfassung des Güterkraftverkehrs im Rahmen einer Regionalstatistik (78/546/EWG)(ABl. Nr. L 168 vom 26.6.1978, S. 29).,378 L 0546 : Rådets direktiv af 12. juni 1978 om statistisk registrering af vejgodstrafikken inden for rammerne af en regional statistik (78/546/EØF)(EFT nr. L 168 af 26.6.1978, s. 29).,378 L 0546 : Rådets direktiv av den 12 juni 1978 om statistik rapportering om varutransporter på landsväg inom ramen för regionalstatistiken (78/546/EEG)(EGY nr L 168, 26.6.1978, s. 29)(SU 7/Vol. 2, s. 24).,378 L 0546 : Οδηγία του Συμβουλίου της 12ης Ιουνίου 1978 περί των στατιστικών καταστάσεων για τις οδικές μεταφορές εμπορευμάτων, στο πλαίσιο περιφερειακής στατιστικής (78/546/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 168 της 26.6.1978, σ. 29)(ΕΛ 7 Τ 2 σ. 65).

eurovoc_concepts:
EU Member State
carriage of goods
consolidation of EU law
regional statistics
road transport


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1442/97 af 23. juli 1997 om ændring af restitutionerne ved udførsel i uforarbejdet stand af sirup og visse andre produkter inden for sukkersektoren

eurovoc_concepts:
export refund
isoglucose
sugar product
syrup