title: Ehdotus neuvoston direktiiviksi loppuun käytetyistä ajoneuvoista

eurovoc_concepts:
environmental policy
motor vehicle
single market
waste management
waste recycling

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 07. 1997 KOM(97)358 1opuIl. 97/0194 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI loppuun käytetyistä ajoneuvoista (komission esittämä) 1. 2. 3. 4. 5. 6. PERUSTELUT Johdanto tietyntyyppisiä komissiota perustamaan tarkoituksessa käsiteltäväksi Neuvosto kehotti jätehuoltopolitiikasta 7 päivänä toukokuuta 1990 antamassaan päätöslauselmassa jätteitä koskevia toimintaohjelmia. Jäsenvaltiot nimesivät muun muassa loppuun käytetyt ajoneuvot jätevirraksi. Komissio asetti ensisijaisten tässä jätevirtojen ohjelman yhteydessä vuonna 1991 hankeryhmän pohtimaan kysymystä. Ryhmässä oli mukana kaikkien merkityksellisten toimijoiden, kansalaisjärjestöjen, useiden kansallisten viranomaisten sekä komission edustajia. Ryhmä teki komissiolle "strategiaa" koskevan ehdotuksen vuonna 1994. Strategiassa ehdotettiin toteutettavaksi toimia asianmukaisilla tasoilla: yhteisön, jäsenvaltioiden ja taloudellisten toimijoiden tasolla. Siinä ehdotettiin sääntelytoimenpiteitä muun muassa yhteisön tasolla sekä muita kuin sitovia toimia. Hankeryhmä oli yhtä mieltä siitä, että olisi laadittava asiaa koskeva säädösehdotus. taloudellisten antamassaan Euroopan parlamentti pyysi 14 päivänä marraskuuta 1996 päätöslauselmassa (A4-0364/96) komissiota esittämään tiettyjä jätevirtoja (mm. liikenteestä poistettuja ajoneuvoja) koskevia ehdotuksia ja perustamaan tällaiset ehdotukset valmistajan vastuuperiaatteeseen. Tämä ehdotus perustuu edellä mainittuun "strategiaan", erityisesti sellaisten loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittelyyn liittyviin näkökohtiin, joiden nähtiin tarvitsevan tuekseen yhteisön lainsäädäntöä. Hankeryhmän mukaan toimenpiteitä on toteutettava ennaltaehkäisyn (uusien ajoneuvojen suunnittelu), keräyksen, käsittelyn, uudelleen käytön, hyödyntämisen ja seurannan tasoilla. Useimpia näistä toimenpiteistä on välttämättä säänneltävä yhteisön tasolla, ja näin ollen niistä muodostuu osa komission sääntelevää ehdotusta. Tämä ehdotus sisältää myös osatekijöitä, jotka eivät sisälly hankeryhmän strategiaan. Nämä osatekijät perustellaan jäljempänä. Yhteisön tasolla säännellään jo useita jätevirtoja (esim. jäteöljyä, paristoja ja akkuja, pakkausjätettä, PCB:tä ja PCT:tä sekä puhdistamolietettä). Tämä ehdotus on sen alakohtaisen lähestymistavan mukainen, jota yhteisö on toistaiseksi soveltanut jätevirtoihin. Loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskeva yhteisön lainsäädäntö pitäisi antaa direktiivin muodossa useistakin syistä. Talouden toimijoille on taattava oikeudellinen ja pitkän aikavälin varmuus investoinneista. Ainoastaan direktiivillä voidaan varmistaa, että kaikilla autoteollisuuden tuotantoketjun toimijoilla (kuten ajoneuvojen valmistajilla, materiaalien tuottajilla, purku- ja paloittelutoiminnan harjoittajilla, kierrättäjillä jne. ) on tarvittava vastuu, jotta jäljempänä mainitut ympäristötavoitteet voitaisiin saavuttaa, ja että kaikki tällaiset toimijat ovat asianmukaisesti edustettuina päätöksentekoon osallistuvissa elimissä. Toimijoiden runsaslukuisuuden vuoksi vapaaehtoisten sopimusten käyttö tämän ehdotuksen yleisenä täytäntöönpanovälineenä ei ole EYVLN:oC 122, 18. 5. 1990. sitovalla yhteisellä Euroopan käytännöllistä. Lisäksi vain oikeudellisesti lainsäädännöllä estetään toisistaan poikkeavat kansalliset aloitteet, jotka voivat kasvattaa talouden yleisiä kustannuksia sekä johtaa kaupan ja kilpailun vääristymiin. Yhteisön tasolla on sitä paitsi vahvistettu useita ajoneuvoalan yhdenmukaistamis toimenpiteitä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan helpottamiseksi, eikä ole johdonmukaisen suotavaa loppuun käytetettyjen ajoneuvojen vaihetta tämän ehdotuksen yhdenmukaistamisprosessin ulkopuolelle. Lisäksi monilla joiden on säännöksillä välttämättä oltava oikeudellisesti sitovia ja täytäntöönpantavissa. luodaan yksityishenkilöille oikeuksia ja velvoitteita, jättää Joissain jäsenvaltioissa talouden toimijat ovat tehneet kansallisella tasolla aloitteita ympäristöä koskevien sopimusten tai vapaaehtoisten sitoumusten muodossa. Näitä aloitteita voidaan tehdä edelleenkin. Jos ne eivät kuitenkaan ole ehdotuksen säännösten mukaisia, ne on mukautettava tämän ehdotuksen sisältöön ja niitä on täydennettävä tarvittavilla laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä, jotka jäsenvaltioiden on annettava tämän ehdotuksen saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Pelkät neuvotellut sopimukset eivät riitä, jotta tämän ehdotuksen sisältöä voitaisiin kaikilta osin noudattaa. Kansalliset aloitteet (kuten neuvotellut sopimukset) ja lainsäädäntötoimenpiteet voivat näin ollen olla olemassa yhtä aikaa. Lisäksi talouden toimijat voivat vapaasti tämän turvautua neuvoteltuihin sopimuksiin ehdotuksen ympäristötavoitteiden saavuttamisen helpottamiseksi, tämän ehdotuksen tavoitteita pidemmälle menevien tai ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi lyhyemmässä ajassa, kuin tässä ehdotuksessa säädetään. tai vapaaehtoisiin sitoumuksiin tavoitteiden edistämiseksi Tässä ehdotuksessa käsiteltävät ongelmat Käyttöaikansa ohittavista ja näin ollen käytöstä poistettavista ajoneuvoista muodostuu merkittävässä määrin jätettä, jolla on suora saastuttava vaikutus. Euroopan unionissa poistetaan käytöstä vuosittain 8 -9 miljoonaa ajoneuvoa eli tuotetaan vuodessa 8 -9 miljoonaa tonnia jätettä. Määrä kasvaa tulevaisuudessa vääjäämättä, koska markkinoille saatetaan vuosittain yhä enemmän ajoneuvoja. Noin 25 prosenttia ajoneuvojen painosta (nk. paloittelujäämä) on vaarallista jätettä, josta huolehditaan nykyään maantäytteenä ja joka usein pilaa maaperää ja pohjavesiä. Kyseisen jätteen vuosittainen määrä on noin 1,9 miljoona tonnia, ja se muodostaa jopa 10 prosenttia EU:ssa vuosittain tuotetusta vaarallisen jätteen kokonaismäärästä. Tämä ehdotus keskittyy lähinnä tähän loppuun käytetyistä ajoneuvoista aiheutuvan jätteen osaan. 7. 8. II 9. 10. Lisäksi ympäristöön hylättyjen loppuun käytettyjen ajoneuvojen määrän on joissakin jäsenvaltioissa arvioitu nousevan 7 prosenttiin kaikista liikenteestä poistetuista ajoneuvoista, vaikkakaan tarkkoja lukuja ei ole käytettävissä. Hylätyt autonromut alentavat ympäristön arvoa ja ovat puhdas taloudellinen menetys yhteiskunnalle. 11. 12. 13. 14. 15. Purkamistoiminnoista aiheutuu usein merkittävää vaaraa ympäristölle. Talteen kerätyt loppuun käytetyt ajoneuvot toimitetaan purkamoihin, joissa niistä poistetaan käytettyjen osien markkinoilla myytäviksi kelpaavat osat. Jäljelle jäävät romut toimitetaan paloittamoihin. Metalliosat erotetaan muista kuin metalliosista. Sekä rautametalli- että muut kuin rautametalliosat, jotka muodostavat noin 70 - 75 prosenttia ajoneuvon kokonaispainosta, yleensä myydään romumetalli- markkinoilla ja kierrätetään. Paloittelusta aiheutuu myös saastetta (erityisesti laskevat vesiin paloittamot päästävät orgaanisia aineita ja raskasmetalleja, esimerkiksi lyijyä, kadmiumia, kuparia, sinkkiä ja nikkeliä, laskevat maaperään mainittuja vaarallisia aineita sekä aiheuttavat tulipalovaaran). Nykyiset vaarallisten aineiden ja käsittelymenetelmät on pääasiassa suunniteltu täyttämään turvallisuusvaatimukset ennen paloittelua, eivätkä ne ole riittävät vaarallisten aineiden ympäristöön leviämisen ennalta ehkäisemiseksi. ilmakehään PCB:tä ja raskasmetalleja, ja nesteiden poistamis- Paloittelusta aiheutuvat sellaisten materiaalien kuten muovien, kumin, lasin, tekstiilin, maalin, öljyjen ja voiteluaineiden, paperin ja pahvin sekaseoksesta muodostuvat jäämät (25 - 30 prosenttia ajoneuvon painosta) toimitetaan yleensä kaatopaikoille. Kyseiset jäämät sisältävät merkittäviä määriä vaarallisia aineita kuten poly kloorattuja difenyylejä (PCB), jotka voivat edustaa jopa 4:ä prosenttia paloittelujäämistä, sekä erilaisia ympäristölle erityisen vaarallisia nesteitä ja vaihteistoöljyjä, hydraulinesteitä, jarrunesteitä, jäätymisenestoaineita). Muutamissa ajoneuvoissa on kloorifluorihiilivedyllä (CFC) varustettuja ilmastointijärjestelmiä sekä räjähtäviä aineita sisältäviä turvatyynyjä, joista voi myös aiheutua vaaraa ympäristölle sekä niitä purkaville ja hajottaville käsittelylaitoksille. Näin ollen jätteinä paloittelujätteitä kansainvälisessä, yhteisön ja kansallisessa jätelainsäädännössä. sekä ajoneuvojen öljyjätteitä pidetään vaarallisina (bensiiniä, moottori- Kokonaisuudessaan loppuun käytetyistä ajoneuvoista kertyvien paloittelujätteiden määrä nousee vuosittain 1,9 miljoonaan tonniin, joka edustaa noin 60:a prosenttia paloittelujäämien kokonaispainosta (muut lähteet ovat pääasiassa isot kodinkoneet, viihde-elektroniikka sekä muut sähkö-ja elektroniikkatuotteet). Loppuun käytetyt ajoneuvot, kuten kaikki jätteet, ovat tavaroita Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 30 artiklan merkityksessä. Jotta luotaisiin sisä-markkinat, joita tuotteiden muuttuminen jätteiksi ei vaaranna, jätteenkäsittely-toiminnot ja - vaatimukset olisi yhdenmukaistettava. Lisäksi ajoneuvojen purkaminen ja kierrätys on myös tärkeää taloudellista toimintaa, joka koskee suurta määrää pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Jotta kyseinen toiminta olisi toteutettavissa ilman kilpailun vääristymiä, sitä koskevat vaatimukset on yhdenmukaistettava yhteisön tasolla. Tänä päivänä loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittelyyn liittyvä taloudellinen tilanne ei ole tyydyttävä. Käytettyjen osien ja romumetallin olemassaolevista markkinoista johtuen ennen kannatti käsitellä loppuun käytettyjä ajoneuvoja ja saavuttaa korkeat metalliosien hyödyntämisen asteet. Viime vuosina tilanne on kuitenkin muuttunut pääasiassa siksi, että ajoneuvojen valmistuksessa käytetään enemmän muita kuin metalliosia, kierrätettäväksi kelpaamattomien materiaalien (erityisesti vaarallisten jätteiden) hävityskustannukset ovat kasvaneet ja teräksen hinta tuloksena laskenut. Tämän loppuun käytettyjen ajoneuvojen kierrätyksen on kannattavuus on epävarmaa. Ajoneuvoja viedään usein romutettaviksi maihin, joissa hävityshinnat ovat alhaisemmat. Huomattavia määriä loppuun käytettyjä ajoneuvoja myös myydään "käytettyinä" autoina erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä kehitysmaihin. Esimerkkinä voidaan mainita, että vuonna 1995 on arvioitu vietävän 70 prosenttia Saksassa syntyvistä liikenteestä poistetuista ajoneuvoista pääasiassa Alankomaihin, Ranskaan ja Puolaan. Loppuun käytettyjen ajoneuvojen vienti Saksasta Alankomaihin alkaa aiheuttaa vakavia ongelmia Alankomaiden loppuun käytettyjen elin kelpoisuudelle, ja se on myös vaikuttamassa haitallisesti ajoneuvojen purku- ja kierrätystoimintaan Saksassa. ajoneuvojen kierrätysteollisuuden perustaman järjestelmän tärkeää tarkastella hyödynnettävän lainsäädäntöä, mutta on silti 16. Käytettyjen tuotteiden ja hyödynnettävän jätteen vienti ei periaatteessa ole vastoin yhteisön ja hyödynnettäväksi kelpaamattoman jätteen välistä suhdetta. Koska loppuun käytetyt ajoneuvot sisältävät sekä hyödynnettäviä että hävitettäviä osia, ei ole aina mahdollista todeta, onko hyödynnettävän jätteen osuus loppuun käytetyssä ajoneuvossa suurempi kuin hyödynnettäväksi kelpaamattoman jätteen osuus. Jäte on hävitettävä Euroopan yhteisössä, ja jäsenvaltioiden olisi lisättävä omavaraisuuttaan jätteiden hävittämisessä, kuten nykyisessä yhteisön jätelainsäädännössä säädetään. Ainakin siksi, kunnes loppuun käytettyjä ajoneuvoja aletaan hyödyntää nykyistä huomattavasti enemmän, on syytä rajoittaa loppuun käytettyjen autojen kauppaa mahdollisimman tehokkaasti. Nämä periaatteet tunnustetaan myös kansainvälisesti: Baselin yleissopimuksessa kehotetaan vähimmäistämään vaarallisten ja yleissopimuksen sopimuspuolet ovatkin päättäneet kieltää sekä hyödynnettävän että hävitettävän vaarallisen jätteen viennin OECD-maista OECD:n ulkopuolisiin maihin, koska viimeksi mainituissa eikä valvontamekanismeja. Useita loppuun käytetyistä ajoneuvoista peräisin olevia jätetyyppejä (esim. kevyttä paloittelujätettä, raskasmetalleja, jäteöljyä, PCB:tä ja PCT:tä) pidetään Baselin yleissopimuksessa vaarallisena jätteenä, ja siksi niiden vienti OECD:n ulkopuolisiin maihin kielletään. asianmukaisia käsittelylaitoksia jätteiden kuljetuksia yleensä, ei ole 17. Useissa jäsenvaltioissa loppuun käytettyjä ajoneuvoja käsitellään ilman minkäänlaista julkisten viranomaisten valvontaa. Ainoastaan pienellä osalla käsittely-laitoksista on toimintaansa tarkoituksenmukainen valtuutus. Varaosamarkkinat toimivat usein tavanomaisten kaupallisten, hallinnollisten ja verotuksellisten sääntöjen ulkopuolella. Sääntelytoimenpiteitä tarvitaan siksi kipeästi, ja sisämarkkinoiden yhtenäisyyden säilyttämiseksi kyseiset toimenpiteet olisi toteutettava yhteisön tasolla. 18. tarkoituksenmukaisia tuottaa suurta Loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittely saattaisi vieläkin taloudellista voittoa, jos toteutettaisiin erityisesti yhteisön tasolla muiden kuin metalliosien keräämisen ja kierrätyksen infrastruktuurin kehittymisen rohkaisemiseksi. Muoviosien kierrätyskustannukset, jotka ovat yksi syy loppuun käytettyjen ajoneuvojen hyödyntämisteollisuuden pieneneviin voittoihin, alenisivat perustamalla mainittu ja kehittämällä kierrätettyjen materiaalien käytön markkinat. infrastruktuuri toimia III Viides toimintaohjelma 19. ("viides toimintaohjelma") Ympäristöalan ja kestävän kehityksen politiikkaa ja toimintaa koskevassa yhteisön ohjelmassa sanotaan, että kestävän kehityksen saavuttamiseksi tarvitaan merkittäviä muutoksia kehityksen, tuotannon, kulutuksen ja käyttäytymisen nykyisiin malleihin. Lisäksi siinä puolletaan muun muassa luonnonvarojen tuhlaamisen vähentämiseksi ja saastumisen estämiseksi tuotteiden ja prosessien elinkaaren hallinnan käsitteen huolellista valmistelua erityisesti jätteenkäsittelyn yhteydessä. Tämän ehdotuksen päätavoitteisiin kuuluvat muutokset ajoneuvojen tuotannossa (tarkoituksena tuottaa helposti purettavat ja kierrätettävät ajoneuvot), ajoneuvojen omistajien käyttäytymisessä (tarkoituksena varmistaa ajoneuvojen ajoneuvojen purkajien/kierrättäjien käyttäytymisessä (tarkoituksena varmistaa käsittelytoimintojen toteuttaminen ympäristöä kunnioittaen). luovuttaminen valtuutetuille laitoksille) sekä 20. Mitä jätteenkäsittelyyn tulee, huomattavasti ajoneuvoista käytännössä jätteen synnyttämisen ennaltaehkäisyn periaatetta. syntyvän tämän ehdotuksen jätteen tavoitteena on vähentää toteuttamalla lopullista määrää 21. "Viides toimintaohjelma" sisältää erityisesti jätteen käsittelykysymyksille omistetun kokonaisen luvun (osa 5. 7. ), jossa loppuun käytetyt ajoneuvot mainitaan yhtenä normatiivisista kohdealueista jätteen ennaltaehkäisyn, hyödyntämisen ja turvallisen hävittämisen periaatteiden soveltamisen kannalta. IV Ympäristöä koskevat tavoitteet 22. 23. ja ajoneuvoista loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittelytoiminnoilta sekä Tämän ehdotuksen ympäristötavoitteet liittyvät pääasiassa maaperän, veden ja ilman suojeluun jätteen syntymisen välttämiseen jätteiden haitallisuuden vähentämiseen ympäristön kannalta. Nämä laajat ympäristöä koskevat tavoitteet saavutetaan hyvin erilaisin toimenpitein, ja niihin kuuluvat vähemmän jätettä tuottavien ajoneuvojen suunnitteluun ja tuotantoon, loppuun käytettyjen ajoneuvojen keräykseen sekä käsittelyyn kyseisten ajoneuvojen uudelleenkäytön ja hyödyntämisen kannalta liittyvät toimenpiteet. Lisätavoitteena on vähentää sellaisten jätteiden vaarallisuutta, asettaneista jäsenvaltioista alhaisempien vaatimusten maihin. korkeita ympäristövaatimuksia jotka kuljetetaan syntyvien Useimmat loppuun käytettyjen ajoneuvojen synnyttämät ympäristöongelmat johtuvat siitä, että ajoneuvoja ei suunnitella eikä tuoteta niiden purkamista, kierrätystä ja hyödyntämistä silmällä pitäen. Näin ollen tässä ehdotuksessa on oltava säännöksiä, tuotantoon jotka vaikuttavat tulevaisuudessa. suoraan uusien ajoneuvojen suunnitteluun ja V Sisämarkkinat ja taloudelliset tavoitteet 24. Päätavoite tässä suhteessa on omaksua jäsenvaltioiden yhteinen johdonmukainen lähestymistapa loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittelyyn. Nykytilanne on monella loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittely- tavalla ongelmallinen. Ensiksikin esteitä syntyä saattaa teknisiä toisistaan taloudellisten kustannukset vaihtelevat jäsenvaltioiden erilaisista teknisistä vaatimuksista johtuen siinä määrin, että toimijoiden välinen kilpailu sisämarkkinoilla vääristyy, vaikkakaan toisistaan poikkeavia jätteiden hyödyntämis- ja hävittämis- edellytyksiä ei sinänsä voida välttämättä pitää sisämarkkinoiden vääristyminä. Toiseksi kaupan poikkeavista käsittelyjärjestelmistä. Yhdestä jäsenvaltiosta tuodut ajoneuvot eivät ehkä pysty täyttämään toisessa jäsenvaltiossa loppuun käytettyjen ajoneuvojen hävittämiselle asetettuja edellytyksiä. On suotavaa antaa asiaa koskeva yhteisön lainsäädäntö, koska tällaisen tekniset lainsäädännön puuttuessa sisämarkkinoiden toimintaa estävät vaatimukset ovat kiellettyjä paitsi silloin, kun ne ovat pakollisten vaatimusten (kuten ympäristönsuojelun) takia oikeutettuja, eivät syrji muista maista tuotuja tuotteita ja tavoitteisiin nähden. Kolmanneksi ovat oikeassa jäsenvaltioiden ajoneuvojen hyödyntämistä koskevat periaatteet ovat erilaiset ja niihin liittyvät kustannukset kansallisten joten ne eroavat, kierrätysperiaatteiden takia, että kustannuserojen aiheuttamaa loppuun käytettyjen ajoneuvojen kauppaa saattaisi esiintyä (tätä tapahtuu tietyissä jäsenvaltioissa jo nyt). saattavat tehokkuutta sen saavutettaviin ja suhteessa jätehuoltoa tietyissä olosuhteissa loppuun käytettyjen erityisesti vähentää 25. Taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna loppuun käytettyjen ajoneuvojen tärkeän osan hyödyntämättä jättäminen saa aikaan myös puhdasta tappiota ja tärkeiden varojen tuhlausta. On arvioitu, että useita tuhansia uusia työpaikkoja pystyttäisiin luomaan perustamalla tämän direktiivin tarvittava infrastruktuuri. Yksityiskohtaisempaa tietoa tästä kysymyksestä sisältyy selvitykseen, joka koskee vaikutuksia liiketoimintaan. tavoitteiden saavuttamiseksi VI. Taloudellinen arvio 26. 27. Loppuun käytettyjen ajoneuvojen turvallisen käsittelyn ja hyödyntämisen takaavan järjestelmän perustamiseen liittyy useita ympäristöetuja. luokitellaan vaaralliseksi Paloittelujäämä Ensinnäkin ajoneuvojen paloittelujäämistä aiheutuu vuosittain arviolta 2 miljoonaa tonnia jätettä. Tämä on 10 prosenttia EU:ssa vuosittain tuotetusta vaarallisen jätteen jätekuljetuksia kokonaismäärästä. koskevassa asetuksessa (259/93), ja useat paloittelujäämän osat luokitellaan lisäämistä ollaan vaarallisiksi Baselin yleissopimuksessa. Paloittelujäämän harkitsemassa myös EU:n vaarallisten jätteiden luetteloon (neuvoston päätöksen 94/904/EY mukaisesti). Paloittelujäämä on merkittävä maaperän, veden ja ilman pilaantumisen aiheuttaja, ja loppuun käytettyjen ajoneuvojen osuus paloittelujäämän kokonaismäärästä on 60,3 prosenttia. Näistä ajoneuvoista peräisin olevan paloittelujäämän määrän ja vaarojen vähentämisellä on näin ollen huomattava myönteinen vaikutus paloittelujäämän kokonaistuotantoon ja sitä kautta ympäristöön. Toiseksi ehdotus auttaa välttämään luontoon sijoitettujen autojen aiheuttamaa saastumista sekä purku- ja paloittelutoiminnan aiheuttamaa maaperän ja vesien pilaantumista. Erityisesti paloittelutoiminnan vuoksi ympäristöön pääsee myrkyllisiä aineita (kuten PCB:tä ja raskasmetalleja). Kolmanneksi jätteen määrän vähentäminen säästää myös kaatopaikkakapasiteettia. Jätteiden käsittelyä kaatopaikoilla koskevan uuden direktiiviehdotuksen mukaan vaarallisen ja vaarattoman jätteen yhteiskäsittely kielletään, joten vaarallisen jätteen kaatopaikkakapasiteetti vähenee. Neljänneksi tästä ehdotuksesta seuraa entistä suurempia energiansäästöjä. Useissa tutkimuksissa on selvästi osoitettu, että kierrätys säästää energiaa enemmän kuin jätteiden hävittäminen ja energian talteenotto polttolaitoksissa. Esimerkiksi Delftin yliopiston suorittamasta loppuun käytettyjen ajoneuvojen muoviosien kierrätyksen ja energian talteenoton vertailututkimuksesta ilmenee, että kierrättämällä säästetään kymmenen kertaa enemmän energiaa kuin energian talteenotolla. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että vain pieni osa muoviosia polttamalla saatavasta luontaisesta energiasta voidaan käyttää sähköntuotantoon, kun taas uuden osan valmistukseen tarvitaan suuri määrä energiaa. Tämä energia säästetään, kun osat kierrätetään polttamisen sijaan. työvaltainen Lisäämällä kierrätystä luodaan uusia työpaikkoja pääasiassa paloitteluteollisuudessa. Paloittelu teollisuudenala, joka koostuu pienistä ja keskisuurista yrityksistä. Hollantilaisten lähteiden mukaan (Auto Recycling Nederland BV) direktiivi luo välittömästi 10 000-15 000 työpaikkaa. Myös loppuun käytettyjen ajoneuvojen kuljetus- ja kierrätystoimet luonevat uusia työpaikkoja. Saksalaiset lähteet (ajoneuvojen kierrätystoiminnan järjestö ADA) ovat arvioineet, että EU. ssa voitaisiin luoda 100 000 uutta alan työpaikkaa. Ehdotuksesta aiheutuvat kustannukset liittyvät pääasiassa sen infrastruktuurin ja niiden teollisuusohjelmien perustamiseen, joilla varmistetaan direktiivin tavoitteiden noudattaminen. Nykyisen kokemuksen perusteella loppuun käytettyjen ajoneuvojen uudelleenkäyttöä, hyödyntämistä ja kierrätystä varten ehdotetut tavoitteet ovat kuitenkin teknisesti ja taloudellisesti saavutettavissa. Vie tietenkin aikaa, ennen kuin loppuun käytettyjen ajoneuvojen kierrätysteollisuus on täysin kehittynyt. Nykyisessä alkuvaiheessa taloudellinen elinkelpoisuus riippuu siksi tapauskohtaisista edellytyksistä. Useiden tuottajien toteuttamien hankkeiden taloudellisesti perusteella vuodeksi 2005 ehdotetut elinkelpoisia jo tulee tällä hetkellä. Vuodeksi 2015 ehdotetuista elinkelpoisia tulevaisuudessa, kun innovatiiviset ympäristöystävälliset materiaalit, ajoneuvojen suunnittelu ja kierrätettyjen materiaalien markkinat kehittyvät. Useat tuottajat ovatkin jo alkaneet käyttää kierrätettyjä materiaaleja uusien ajoneuvojen valmistuksessa. tavoitteet ovat kuitenkin tavoitteista 28. 29. 30. VII. Tilanne jäsenvaltioissa 31. Ensisijaisten jätevirtojen ohjelman yhteydessä asetetun hankeryhmän työtä seuraten tai samansuuntaisesti kyseisen työn kanssa joidenkin jäsenvaltioiden taloudelliset toimijat ovat sitoutuneet tavoitteeseen tai päässeet kansallisten viranomaisten kanssa sopimukseen, jonka mukaan loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittelyyn liittyvää ympäristötilannetta parannetaan. Muutamat kyseisistä (Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta) laadittiin pätevään muotoon ennen kuin hankeryhmä toimitti suosituksensa komissiolle. Laajasti tarkasteltuna voidaan erottaa kolme erilaista jäsenvaltioiden ryhmää: maat, joissa loppuun käytettyihin ajoneuvoihin ei kohdisteta erityisiä toimia, maat, joissa taloudelliset toimijat tekivät itse aloitteen toimivat tilanteen parantamiseksi, sopimuksista sekä maat, taloudelliset toimijat joissa 32. 33. (olemassaolevan mukaisesti. tai in fieri) lainsäädännön tukemien hallituksen sopimusten Eri jäsenvaltioissa perustetut järjestelmät loppuun käytetyistä ajoneuvoista syntyvän jätteen hävittämisen vähentämiseksi vaihtelevat merkittävästi sisällön, tavoitteiden saavuttamiselle asetetun vuoden, aikavälin sekä sitoumusten luonteen puolesta. Siksi järjestelmät olisi mukautettava Euroopan yhteisön lainsäädäntöön, jotta yleisiä jätehuoltokustannuksia voitaisiin vähentää ja jotta ajoneuvojen sisämarkkinat eivät hajoaisi eikä kaupan ja kilpailun vääristymiä syntyisi. loppuun käytettyjen tavoitteena on vähentää ajoneuvojen Saksan aloitteen hävittäminen 15 prosenttiin vuoteen 2002 mennessä ja 5 prosenttiin vuoteen 2015 mennessä. Italian aloitteella pyritään hyödyntämään 85 prosenttia ajoneuvojen painosta vuoteen 2002 mennessä ja 95 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. Ranskan ja Espanjan teollisuuden tavoitteena on varmistaa, että vuoteen 2002 mennessä uudet mallit pystytään jälleenkäsittelemään niin, että ne eivät synnytä lopullista jätettä enempää kuin 10 prosenttia ajoneuvon kokonaispainosta, mutta tämä riippuu jälleenkäsittelytekniikoiden tilasta ja niiden kustannustehokkuudesta uusia malleja markkinoitaessa ja perustuu sille oletukselle, että kyseisissä tekniikoissa on siihen mennessä tapahtunut riittävästi edistystä. Itävallan teollisuuden tavoitteena on 80-prosenttinen kierrätys ja 90-prosenttinen hyödyntäminen, mutta kyseisten päämäärien saavuttamisen vuotta ei ole määritelty. Alankomaiden teollisuus on päässyt yksimielisyyteen 86 prosentin uudelleenkäytöstä/kierrätyksestä vuoteen 2000 mennessä. Yhdistyneen kuningaskunnan tavoitteena on autojen paloittelusta aiheutuvien jäämien vähentäminen 40 prosenttia vuoteen 2002 mennessä ja 80 prosenttia vuoteen 2015 mennessä. teollisuuden 34 Saksan sopimus astuu voimaan vasta, kun täydentävä lainsäädäntö on hyväksytty. Itävallan sopimus astui voimaan tammikuussa 1996, ja se on voimassa toistaiseksi. Ranskassa ja Espanjassa sopimukset kattavat ajanjakson vuoteen 2000 saakka. Brittien sopimukseen ei sisälly tämäntapaista määräaikaa. Alankomaissa uutta ajoneuvoa hankittaessa suoritettavaa maksua koskeva lainsäädäntö on voimassa tammikuuhun 1998 saakka. sekä kierrättäjille maksettaviin palkkioihin 35. Muutamia tapauksia lukuun ottamatta kansallisiin sopimuksiin ei joko lainkaan sisälly takaisinotto-ohjelmia tai niillä ei ole merkittävää sisältöä. Alankomaissa ja Ruotsissa luodaan järjestelmät, jotka perustuvat uutta ajoneuvoa hankittaessa suoritettaviin maksuihin joissa määrätään maksuttomasta takaisinotto-ohjelmasta. Nämä ovat ainoat kaksi tapausta, joissa takaisinotto-ohjelmia tuetaan kansallisella lainsäädännöllä. Italiassa FIAT on luonut järjestelmän, johon kuuluu maksuton loppuun käytettyjen ajoneuvojen takaisinotto. Saksan teollisuus on suostunut ottamaan maksutta takaisin ainoastaan alle 12 vuotta vanhat loppuun käytetyt ajoneuvot sillä edellytyksellä, että joukko muita ehtoja täytetään (ajoneuvon on esimerkiksi oltava ollut tarkoitettu Saksan markkinoille tai se on otettu vastaan Saksaan vähintään kuusi kuukautta ennen käytöstä poistamista ja se täyttää tekniset vaatimukset). Itävallassa ajoneuvojen omistajilla on oikeus ajoneuvojensa ilmaiseen takaisinottoon ainoastaan, itsensä asettamat teollisuuden tietyt ja 36. 37. 38. jos he samanaikaisesti hankkivat uuden ajoneuvon. Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa tätä kysymystä ei ole käsitelty. tarkoitettu ja Saksassa järjestelmät on Alankomaissa toimimaan ainoastaan täydentävien lainsäädännöllisten toimenpiteiden avulla. Italiassa teollisuus on suoraan puoltanut julkisten viranomaisten puuttumista asiaan, sillä siellä myönnetään, että julkisten viranomaisten tuki on korvaamaton kansallisessa mittakaavassa koe hankkeina toteutetun työn laajentamiseksi. Ruotsin viranomaiset ovat valmistelemassa lainsäädäntöä, jolla otetaan käyttöön loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskeva valmistajan vastuuperiaate. Myös Belgian viranomaiset ovat laatimassa säädös ehdotusta, joka on Alankomaissa käytössä olevan mallin mukainen. Kansallisten aloitteiden avulla saavutettujen tulosten seuraamiseksi perustetuissa valvontamekanismeissa on myös olemassa merkittäviä eroja, ja yleensäkin on epäselvää, mikä osapuolista on vastuussa eri sitoumusten noudattamisessa tapahtuvan edistymisen seuraamisesta. Nämä toiminnat varmastikin edustavat parannusta menneeseen verrattuna. Näin ollen niiden tulokset olisi säilytettävä ja tuloksiin pääsemistä olisi edelleen edistettävä. Loppuun käytettyjen ajoneuvojen sektorilla edellä kuvatuista aloitteista tähän mennessä saadut tulokset eivät kuitenkaan ole riittäviä, jotta ongelmien ympäristö- ja sisämarkkinanäkökohtiin voitaisiin puuttua. Tämä johtuu myös siitä, että yhteenkään vapaaehtoisista sopimuksista ei sisälly toimenpiteitä, jotka luonteeltaan vaatisivat lainsäädäntöteitse asiaan puuttumista (esimerkiksi tuhoamista koskeva todistus rekisteristä poistetuille lupavaatimukset). ja Yhdelläkään sopimuksista ei pystytä varmistamaan, että ennustetut määrälliset tavoitteet saavutetaan ja muita sitoumuksia noudatetaan. On epäselvää, kuinka sopimuksilla voidaan ratkaista "ilmaiseksi hyötyvien" aiheuttama ongelma. Lopuksi vapaaehtoista toimintaa toteutetaan ainoastaan muutamissa jäsenvaltioissa (erityisesti niissä, joissa ajoneuvoja tuotetaan) eikä ole olemassa minkäänlaisia todisteita siitä, että vastaavanlaista toimintaa toteutettaisiin muissa jäsenvaltioissa kohtuullisen ajanjakson kuluessa. käsittelylaitosten ajoneuvoille VIII. Kansainväliset kehityssuunnat 39. Loppuun käytetyt ajoneuvot ovat myös OECD:n mielestä yksi ensisijaisen tärkeitä toiminta-alueita jätteen vähentämiseksi mahdollisimman suuressa määrin. Kyseistä jätevirtaa käsittelevä työryhmä perustettiin ja sen kertomuksesta keskusteltiin Washingtonissa maaliskuussa 1995 pidetyssä kansainvälisessä seminaarissa. Useimmat komission perustaman hankeryhmän puoltamista toimenpiteistä ovat myös osien mukana OECD:n kertomuksessa: vähentäminen, ei-kierrätettävien osien vähentäminen, uudelleenkäyttö, kierrätys ja muut hyödyntämistavat (erityisesti vähentämällä polymeerien lukumäärää muoveissa ja merkitsemällä osat loppuun käytettyjen ajoneuvojen purkamisen helpottamiseksi). lähestymistapoina OECD:n kertomuksessa uudelleenkäytettävien osien suurin mahdollinen uudelleenkäyttö, metallien ja muovien suurin mahdollinen hyödyntäminen ja käsittelytoiminnoista syntyvien saasteiden vähentäminen. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi huomioon otettavina luetellaan mahdollisina poliittisina ajoneuvojen vaarallisten uusien 10 kertomuksessa mainitaan vaihtoehtoina standardit, markkinakannustuspalkkiot, maksut ja verot. Kertomuksessa myönnetään myös tarve markkinavääristymien luomisen vaaran huomioon ottamiseksi loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskevia kansallisia strategioita kehitettäessä. kierrätystä koskevat 40. 4L käytettyjen ajoneuvojen muoviosien Useimpia tämän ehdotuksen osia, joiden tarkoituksena on edistää kierrätyksen laajalle levinnyttä kehitystä, puoltaa myös Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto EP A (Environmental Protection Agency). Erityisesti EPA on maininnut seuraavat strategiat loppuun edistämiseksi: "purkamiseen tähtäävän suunnittelun" ja "kierrätykseen tähtäävän suunnittelun" taloudellisten purkamis- infrastruktuurin kehittäminen; edistäminen; keräyksen menetelmien edistäminen, erityisesti kierrätettävien materiaalien tunnistamis järjestelmien parantaminen; raaka-aineiden ja kierrätettyjen materiaalien välisen "rehellisen" kilpailun rohkaiseminen. On kuitenkin kyseenalaista, miten näillä strategioilla voidaan saada aikaan tuloksia, jos niitä ei toteuteta lainsäädäntöteitse. kierrätyksen Loppuun käytettyjen ajoneuvojen kierrätystä koskevaa kysymystä pidetään ensisijaisen tärkeänä myös Japanissa, jossa säädettiin vuonna 1990 laki kierrätettyjen raaka-aineiden käytön edistämisestä erityisesti auto- ja kotitalouskoneteollisuudessa. teollisuudesta ja kansainvälisestä kaupasta vastaava ministeriö asetti Lisäksi lokakuussa ajoneuvojen kierrättämiselle (85 prosenttia vuoteen 2002 mennessä ja 95 prosenttia vuoteen 2015 mennessä). Ministeriö on myös vaatinut vähentämään voimakkaasti lyijyn käyttöä uusissa ajoneuvoissa. loppuun käytettyjen 1996 määrälliset tavoitteet IX. Toissijaisuus ja verrannollisuus Mitkä ovat tulevan toiminnan tavoitteet suhteessa yhteisön velvoitteisiin? 42. Ehdotuksen tarkoituksena on käsitellä loppuun käytetyistä ajoneuvoista syntyviä ongelmia. Siten ennaltaehkäisyyn tähtäävien toimenpiteiden pitäisi johtaa ajoneuvojen suunnittelussa tapahtuviin parannuksiin ajoneuvojen kierrätyksen ja hyödyntämisen kannalta. Jäsenvaltioissa otetaan käyttöön tuhoamista koskeva todistus, jonka valtuutettu käsittelylaitos voi antaa ainoastaan viimeiselle haltijalle ja/tai omistajalle. Näin ollen viranomaisten pitäisi pystyä valvomaan loppuun käytettyjen ajoneuvojen kohtaloa. Kyseisen todistuksen ja takaisinotto-ohjelmien perustamisen pitäisi myös loppuun käytetty ajoneuvo rohkaista viimeistä omistajaa/haltijaa valtuutetulle sekä käsittelylaitoksia että käsittelytoimintoja koskevat vaatimukset, joilla varmistetaan loppuun käytettyjen ajoneuvojen kohtelu ympäristön kannalta terveellä tavalla. Uudelleenkäyttöä/kierrätystä ja hyödyntämistä koskevien tavoitteiden sekä koodausta, standardointia ja tietoja koskevien edellytysten tarkoituksena on rohkaista kaikkia mukana olevia taloudellisia toimijoita välttämään sellaisen loppuun käytetyistä ajoneuvoista syntyvän jätteen hävittämistä, joka saattaisi soveltua tarkoituksen mukaisempiin ja kierrätykseen. laitokselle. Ehdotuksessa esitellään valtuutusohjelmat vaihtoehtoihin, kuten uudelleenkäyttöön jätteenkäsittelyn luovuttamaan ja 11 43. 44. 45. 46. 47. Koska ehdotuksessa keskitytään ajoneuvoon siinä vaiheessa, kun se on päättänyt hyödyllisen elämänsä, se toimii niiden toimenpiteiden tasapainottajana, joilla tähän saakka on keskitytty erityisesti päästöjen valvontaan. Itse asiassa ilman saasteiden vähentämistoimet yleensä rohkaisevat kevyempien materiaalien käyttöön, erityisesti muoviosien käyttöön metalliosien sijaan painon ja sitä kautta kulutuksen vähentämiseksi. Tämä siirtyminen materiaalien käytössä vaikuttaa suoraan loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittelyyn. Edellä mainitut tavoitteet ovat täysin niiden yhteisön velvoitteiden mukaisia, joiden tarkoituksena on tarjota yhteisön kansalaisille ympäristönsuojelun korkea taso sisämarkkinoiden yhteydessä. Loppuun käytettyihin ajoneuvoihin liittyvät jäsenvaltioissa vallitsevat erilaiset tilanteet vaikuttavat merkittävästi sisämarkkinoihin. Loppuun käytettyjen ajoneuvojen käsittelyn korkeat vaatimukset saavat aikaan kilpailun vääristymiä kierrätyssektorilla ja johtavat ajoneuvojen vientiin niihin jäsenvaltioihin, joissa on alhaisemmat vaatimukset tai ei lainkaan vaatimuksia. Kuljetukset jäsenvaltioiden välillä ja vienti kolmansiin maihin, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin, vaarantavat merkittäviä investointeja ympäristönsuojelun korkeammalla tasolla toimiviin käsittelylaitoksiin. Loppuun käytettyjen ajoneuvojen uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja hyödyntämistä koskevien tavoitteiden puuttuminen tai niiden erilaisuus kuten myös takaisinotto- ohjelmien puuttuminen tai erilaisuus pahentavat tilannetta. Kuuluuko toimenpide yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan vai onko toimivalta jaettu jäsenvaltioiden kanssa? Ympäristönsuojelun alueella hyväksytyt toimenpiteet kuuluvat sekä yhteisön että jäsenvaltioiden toimivaltaan. Sisämarkkinoiden toimintaa koskevat lainsäädännön yhdenmukaistamistoimenpiteet kuuluvat yksinomaan yhteisön toimivaltaan, vaikka myös kansallisilla toimenpiteillä voi olla suuri vaikutus sisämarkkinoihin. Näin ollen tämä ehdotus kuuluu yhteisön ja jäsenvaltioiden kesken jaettuun toimivaltaan. Kun otetaan huomioon markkinoihin ja ympäristöön liittyvien näkökohtien vahva yhdentyminen, millään kansallisella tasolla toteutetulla toimenpiteellä ei pystyttäisi loppuun käytettyjen ajoneuvojen osalta saavuttamaan samoja tavoitteita ja samaa tehokkuutta kuin yhteisön tasolla toteutetulla toimenpiteellä. Toissijaisuustesti toimenpiteet Jäsenvaltiot eivät pysty yksin saavuttamaan riittävässä määrin tämän ehdotuksen tavoitteita. Ei ole olemassa todisteita siitä, että kaikissa jäsenvaltioissa toteutetaan tarkoituksenmukaiset loppuun käytetyistä ajoneuvoista aiheutuvien ongelmien selvittämiseksi. Ajoneuvojen tuottajien vapaaehtoisia aloitteita tehdään pääasiassa niissä jäsenvaltioissa, joissa kyseiset tuottajat toimivat, eivätkä nämä aloitteet ole alkuunkaan riittäviä, jotta edellä mainittuihin ongelmiin voitaisiin puuttua. Vaikka kaikki jäsenvaltiot päättäisivät toteuttaa toimenpiteitä, kansallisten lähestymistapojen yhtenäisyys olisi kuitenkin edelleen varmistettava. Tämän ehdotuksen pitäisi tarjota tarvittava kehys kyseisen yhtenäisyyden varmistamiseksi loppuun käytettyjen ajoneuvojen suunnittelussa ja tuotannossa hyödyntämistä, 12 ajoneuvojen hävittämisen edellytyksiä, käsittelylaitosten ja käsittelytoimintojen edellytyksiä sekä uudelleenkäytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen tavoitteita silmällä pitäen. Tähän mennessä (sekä sääntelevistä että vapaaehtoisista) kansallisista loppuun käytettyjen aloitteista saadun kokemuksen perusteella ja nykyisestä ajoneuvojen käsittelyyn liittyvästä jäsenvaltioissa vallitsevasta tilanteesta saadun kokemuksen perusteella kyseisen kehyksen käyttöönotto on erityisen tärkeää. Kuten kappaleessa II korostetaan, loppuun käytetyt ajoneuvot ovat yhteisön laajuinen ongelma. Loppuun käytettyjen ajoneuvojen osalta erilaiset keräystä, käsittelyä ja hyödyntämistä koskevat vaatimukset yllyttävät kyseisten ajoneuvojen vientiin jäsenvaltioihin, joissa vallitsevat vähemmän ankarat ympäristövaatimukset, Näin ollen on toteutettava EU:n laajuista toimintaa markkinoiden vääristymien välttämiseksi ja ympäristönsuojelun tehostamiseksi. Verrannollisuustesti Ehdotuksessa keskitytään ainoastaan loppuun käytettyihin ajoneuvoihin liittyvän toiminnan avainkysymyksiin kuten ennaltaehkäisyyn, keräykseen, käsittelyyn ja hyödyntämiseen, koodausstandardeihin, purkamisohjekirjöihin tietoihin. Ehdotuksessa säädetään myös ainoastaan perusvelvoitteet merkittävien kysymysten osalta. Kyseiset velvoitteet on suhteutettu täysin ehdotuksen tavoitteisiin. Kyseisten velvoitteiden säilyttämistä direktiivissä on ehdotettu. ja Direktiivi on tarkoituksenmukainen lainsäädännön väline, kun halutaan asettaa tavoitteita Euroopan tasolla. Tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavista välineistä huolehtiminen taas jätetään jäsenvaltioiden huoleksi. Sitova väline on tarpeen erityisesti selvän kuvan antamiseksi toimijoille noudatettavista velvoitteista sekä pitkän aikavälin investointien edistämiseksi alalla. Toisaalta tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien välineiden valinnassa on oltava joustavuutta, josta voidaan huolehtia ainoastaan direktiivillä. taloudellisille Euroopan laajuinen sopimus ei ole toteuttamiskelpoinen vaihtoehto, kun muistetaan, että yhteisöllä ei ole suoraa toimivaltaa tällaisten sopimusten osalta. Lisäksi yhteisön tasolla yhdenmukaistetun strategian tehokas täytäntöönpano edellyttää jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten suorittamaa valvontaa, ja niiden on näin ollen oltava mukana lainsäädäntöprosessissa ennen minkäänlaisten velvoitteiden käyttöönottoa. 48. 49. 50. 51. X. Oikeudellinen ja hallinnollinen yksinkertaistaminen 52. Tästä ehdotuksesta aiheutuva lainsäädännöllinen ja hallinnollinen taakka on tiukasti rajoitettu vain oleellisimpaan ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kuten minkä tahansa muun direktiivin kohdalla, jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. Ehdotuksessa on nimen omaan otettu huomioon sen vaihtoehdon yksinkertaistamisen tarve, joka koskee joidenkin velvoitteiden täyttämistä sopimuksilla edellyttäen, että muutamat ehdot täytetään. Direktiivistä aiheutuvat hallinnolliset seuraukset liittyvät pääasiassa käsittelylaitoksia koskevaan lupavaatimukseen, hävittämisestä annettaviin todistuksiin jo olemassa yhteisön ja seurantaprosessiin. Lupavaatimus on kuitenkin 13 toimenpiteissä, jätelainsäädännössä (direktiivi 75/442/ETY) sekä kansallisissa lainsäädännöllisissä ja hallinnollisissa jotka on otettu käyttöön yhdenmukaisuuden saavuttamiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa. Ehdotus sulkee ainoastaan pois mahdollisuuden erivapauteen olemassa olevasta lupavaatimuksesta. Näin ollen loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskevasta ehdotuksesta ei aiheudu uutta hallinnollista taakkaa käsittelylaitoksille. Jäsenvaltioiden on kuitenkin toteutettava toimenpiteitä hävittämisestä annettuja seurantaa koskevien vaatimusten noudattamiseksi. Lisäksi talouden toimijoiden on täytettävä tietyt lisävelvoitteet (esimerkiksi ajoneuvojen kierrätystä loppuun käytettyjen ajoneuvojen keräystä, purkamisohjekirjoja julkaisemista koskevat velvoitteet). ja hyödyntämistä, todistuksia tietojen sekä ja XI. Tuonti kolmansista maista 53. Tämän ehdotuksen säännöksiä sovelletaan kaikkiin loppuun käytettyihin ajoneuvoihin EU:n markkinoilla riippumatta siitä, missä ajoneuvot on valmistettu. "Tuottajan" määritelmä jäsenvaltioille mahdollisuuden siirtää maahantuojille ehdotuksessa ajoneuvojen valmistajia koskevat velvollisuudet silloin, kun ajoneuvot on tuotu muista jäsenvaltioista tai kolmansista maista. (j°ka sisältää ammattimaiset maahantuojat) antaa XII. Yhdenmukaisuus yhteisön muiden politiikkojen kanssa 54. tavoitteet ovat täysin ympäristönsuojelua perustamissopimuksen määräysten mukaiset. Ne ja kuluttajan oikeuksia Ehdotuksen koskevien ovat myös sisämarkkinoita (kuten tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden esteiden poistamista sekä kilpailun vääristymien poistamista ja ennaltaehkäisyä) koskevien vaatimusten mukaiset. Ne ovat myös sopimuksen ympäristönsuojelua ja kuluttajien oikeuksia koskevien vaatimusten mukaiset. Tässä ehdotuksessa otetaan myös huomioon teollisuuspolitiikka ja yhteinen liikennepolitiikka. XIII. Asianosaisten konsultointi 55. Tämä ehdotus on jäsenvaltioiden viranomaisten, kaikkien asianosaisten taloudellisten toimijoiden (ajoneuvojen tuottajat, materiaalien toimittajat ja jalostajat, loppuun käytettyjen ajoneuvojen purkajat, kierrättäjät ja muut jätteenkäsittelytoimijat, pieniä ja keskisuuria yrityksiä edustavat järjestöt) sekä ympäristö-ja kuluttajajärjestöjen kanssa käytyjen laajojen neuvottelujen tulos. XIV. Oikeusperusta 56. Ottaen huomioon ehdotuksen perustavoite, joka on yhteisön ympäristönsuojelun korkean tason varmistaminen, ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamis sopimuksen 130 s artiklaan. 14 XV. Tieto-/tieteellinen perusta 57. Ehdotus perustuu ranskalaisen Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie -viraston "tietoasiakirjaan" kerättyihin tietoihin. Kyseinen asiakirja laadittiin vuonna 1994 loppuun käytettyjen ajoneuvojen hankeryhmää varten ensisijaisten jätevirtojen ohjelman yhteydessä, ja Euroopan ympäristöpolitiikan laitos (Institute for European Environmental Policy) ajantasaisti sen kesäkuussa 1996. Tätä ehdotusta valmisteltaessa on käytetty myös muita tutkimuksia ja kertomuksia, erityisesti SOFRESin loppuun käytettyjen ajoneuvojen muovijätteiden hyödyntämisestä tekemää tutkimusta sekä Tulevien teknisten tutkimusten laitoksen (Institute for Prospective Technological Studies) "Huomisen auto" -työryhmän yhteydessä ajoneuvojen kierrätyksestä tekemää tutkimusta. 15 Ehdotuksen sisältö 1 artikla: tavoitteet toisaalta säilyttämään sisämarkkinoiden Direktiivillä pyritään toisaalta varmistamaan ympäristönsuojelun korkea taso koko EU:n alueella ja toiminta loppuun käytettyjen ajoneuvojen osalta. Direktiivin tarkoituksena on ajoneuvoista peräisin olevan jätteen syntymisen estäminen ja ajoneuvojen ja niiden osien uudelleenkäytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen edistäminen, jotta vähennettäisiin sen loppuun käytetyistä ajoneuvoista peräisin olevan jätteen määrää, joka toimitetaan kaatopaikoille tai joka poltetaan ilman energian hyödyntämistä. Direktiivissä sivutaan myös käsittelylaitosten ympäristö- suoritusten parantamista tulevaisuudessa. tai suunnittelun alkuvaiheesta Jätteen syntymisen estämiseksi jätteen käsittelyyn liittyvät kysymykset on otettava täysin lähtien. huomioon ajoneuvon suunnitteluvaiheesta Ollakseen tehokasta tämä tarkoittaa sitä, että toimenpiteet ovat tarpeen ajoneuvon elinkaaren kaikissa vaiheissa tuotannosta käytön kautta keräykseen, uudelleenkäyttöön, kierrätykseen ja toimijat ovat vastuussa vaikutuksista ympäristön laadun suojelemiseen, säilyttämiseen ja parantamiseen. Tässä yhteydessä ajoneuvon valmistajan rooli on hallitseva, koska hän tekee tuotteensa jätehuoltomahdollisuuksia (kuten suunnittelua, suunnittelun alkuvaihetta, erityis- materiaalien käyttöä, tuotteen koostumusta ja lopuksi sen markkinointia) koskevat keskeiset päätökset. lopulliseen hävittämiseen. Taloudelliset 2 artikla: määritelmät Useimmissa tämän ehdotuksen määritelmissä toistetaan tai niihin ovat vaikuttaneet yhteisön lainsäädännössä, erityisesti jätteistä annetussa direktiivissä 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/156/ETY, ja pakkauksista ja pakkausjätteistä annetussa direktiivissä 94/62/EY, jo olemassaolevat määritelmät. Ajoneuvon määritelmä on otettu moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetusta direktiivistä 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna. Tämän ehdotuksen tarkoituksia varten on kuitenkin otettu huomioon ainoastaan M,-luokkaan (henkilöiden kuljetukseen käytetyt, kuljettajan lisäksi enintään kahdeksanpaikkaiset ajoneuvot) ja N,-luokkaan (tavaroiden kuljetukseen käytetyt ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on enintään 3,5 tonnia) luokitellut ajoneuvot sekä kaksi- ja kolmipyöräiset moottoriaj oneuvot. istuimen Ajoneuvo, joka vastaa jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a kohdassa olevaa jätteestä annettua yhteisön määritelmää, katsotaan "loppuun käytetyksi ajoneuvoksi". 16 3 artikla: soveltamisala loppuun käytettyjä Tämä ehdotus koskee kaikkia direktiivin 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/27/EY, liitteessä II (A) määriteltyyn Mr tai Nrluokkaan kuuluvia ajoneuvoja, kolmipyöräisiä ajoneuvoja moottoriajoneuvoja sekä niiden osia eikä estä olemassaolevan yhteisön lainsäädännön (ja sen vastaavien kansalliseen lainsäädäntöön siirtämistä koskevien toimenpiteiden) ja soveltamista melunvalvonnan osalta. Tämän direktiivin 4 ja 7 artiklan säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta kaksi- ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin eikä erityistarkoitukseen käytettäviin ajoneuvoihin. ilmaa pilaavien päästöjen turvallisuusstandardien, erityisesti kaksi- tai ja 4 artikla: ennaltaehkäisy Ehdotuksen 1 artiklassa asetetun jätteen vähentämistä koskevan yleisen tavoitteen saavuttamiseksi ovat ennalta ehkäisevät toimenpiteet olennaisia. Näin ollen tuottajat sekä materiaali- ja laitevalmistajat pystyvät valvomaan vaarallisten aineiden käyttöä jos mahdollista jo uusien ajoneuvojen suunnittelun alkuvaiheesta lähtien. Vaarallisten aineiden käytön valvonnalla estetään niiden päästäminen ympäristöön, helpotetaan purkamista ja kierrätystä sekä vältytään vaarallisen jätteen hävittämiseltä. ja tähtäävän rohkaistava, suunnittelun" "purkamiseen "kierrätykseen tuotteissa on Tuottajien on otettava uusien ajoneuvojen suunnittelu-ja tuotantovaiheiden aikana täysin huomioon tähtäävän suunnittelun" käsitteet. Lisäksi kierrätettyjen materiaalien käyttöön ajoneuvoissa ja muissa jotta edistetään kierrätettyjen materiaalien ja varmistetaan kierrätyksen kannattavuus. Laajalti markkinoiden kehittymistä tunnustetun myrkyllisyytensä takia siirtymäkauden jälkeen markkinoille saatettuihin ajoneuvoihin sisältyvän lyijyn (elektronisten piirilevyjen juotteena käytettyä lyijyä ja kadmiumin paloittelu lukuun ottamatta), elohopean, kuusiarvoisen kromin paloiteltavissa ajoneuvoissa tai jätteitä polttaviin laitoksiin, mukaan lukien sementtiuuneilla varustetut ja mitkä tahansa muut laitokset, joissa jätteet yhteispoltetaan, on estettävä. ja hävittäminen kaatopaikoille Komissio tarkastelee PVC:tä koskevia tieteellisiä tutkimustuloksia ja tekee tarvittaessa asianmukaiset ehdotukset kyseisten tutkimustulosten huomioon ottamiseksi. Tämä johtuu siitä, että PVC:n hävittäminen polttamalla (sekä energia hyödyntäen että ilman energian hyödyntämistä) aiheuttaa suuria ongelmia. Muihin polymeereihin verrattuna PVC:n lämpöarvo on alhaisempi (15,4 MJ/kg polyeteenin 36,7 MJ/kg:an verrattuna) ja kloridipitoisuus korkeampi (se on 47 prosenttia PVC:n osalta, kun muut polymeerit eivät sisällä kloridia juuri ollenkaan). Tästä johtuen PVC:n polttaminen on vähemmän houkuttelevaa energianlisäyksen kannalta ja hyvin kallista, koska kloridi synnyttää kloori vety happoa ja saattaa synnyttää dioksiineja (palamislämpötilasta riippuen), ja näin ollen savukaasujen käsittelyyn tarvitaan hienostuneemmat ja kalliimmat järjestelmät. Yhden PVC-kg:n polttaminen synnyttää 2 -5 kg vaarallisia jätteitä (savukaasujen käsittelyssä syntyneitä jäämiä). Sekamuovien (jotka sisältävät 11 prosenttia PVC:tä) polttamiskustannukset on arvioitu 20 - 49 ecuksi/t, mutta ne nousevat räjähdysmäisesti 240 - 400 ecuun/t pelkästään PVC:n osalta. PVC:n korvaaminen muilla materiaaleilla on teknisesti mahdollista, mutta korkeammin kustannuksin, ja ne vaihtelevat välillä 17 25-100 ecua. Lisäksi syntyy dioksiinien ja kloori vety happojen korkeita keskittymiä, kun PVC:tä poltetaan tahattomasti. 5 artikla: keräys Keräys on tärkeää ympäristön pilaantumisen välttämiseksi. Nykyarvion mukaan 5 -7 prosenttia ajoneuvoista hylätään ympäristöön tai välttyy julkisten viranomaisten valvonnalta. Lisäksi loppuun käytettyjen ajoneuvojen hyödyntämistoiminnan kannattavuus riippuu suuresti liikenteestä poistettujen ajoneuvojen sekä kyseisiin ajoneuvoihin sisältyvien materiaalien keräyksen infrastruktuurin saatavuudesta. Ensimmäinen askel tämän ehdotuksen tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi on liikenteestä poistamisen vaiheen saavuttaville perustaa riittävä keräysjärjestelmä ajoneuvoille. Vastuu kyseisen järjestelmän perustamisesta ei ole julkisilla viranomaisilla vaan autoteollisuuden tuotantoketjun taloudellisilla toimijoilla. Kyseistä järjestelmää täydennetään "tuhoamista koskevalla todistuksella", joka on edellytys ajoneuvojen poistamiselle kansallisista rekistereistä ja vapauttamiselle vastaavista velvoitteista (esimerkiksi verot). Mainitun todistuksen voivat antaa ainoastaan sellaisen luvan saaneet käsittelylaitokset, jolla varmistetaan, että ne täyttävät tarvittavat ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset ajoneuvoja käsitellessään. Tuhoamista koskevan todistuksen tarkoituksena on yhdessä käsittelylaitosten lupavaatimuksen kanssa varmistaa, että loppuun käytetyt ajoneuvot ja ympäristöä käsitellään koskevien standardien mukaan. Tuhoamista koskeva todistus myönnetään vasta, kun ajoneuvo on hävitetty ja näin ollen siitä tulee jätettä. Todistus ei vaikuta ajoneuvojen tavanomaiseen myyntiin. tiettyjen kaupallisten, hallinnollisten, verotuksellisten Loppuun käytettyjen ajoneuvojen asianmukaisen hävittämisen edistämiseksi ja saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamiseksi viimeisten omistajien ja/tai haltijoiden on siirtymäkauden jälkeen pystyttävä vaatimaan tuottajia (ajoneuvojen myyjien kautta, millä tarkoitetaan mitä tahansa saman ajoneuvomerkin myyjää) maksamaan takaisin kaikki ajoneuvoa valtuutettuun käsittelylaitokseen siirrettäessä syntyneet kustannukset, ellei myyjä päätä ottaa loppuun käytettyä ajoneuvoa takaisin ilman viimeiselle käyttäjälle tuottajia parantamaan ja/tai omistajalle koituvia kustannuksia. Tämä kannustaa ajoneuvojensa kierrätettävyyttä ja hyödynnettävyyttä, ja näin voidaan pienentää sitä vaaraa, että loppuun käytetyille ajoneuvoille syntyisi negatiivinen markkina-arvo. Komissio valvoo säännöllisesti tämän säännöksen täytäntöönpanoa varmistaakseen, että se ei tarvittaessa neuvostolle tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä. johda vääristymiin markkinoilla ja ehdottaa jäsenvaltioiden on vasta Ajoneuvojen kierron helpottamiseksi sisämarkkinoilla vuoroisesti tunnustettava ja hyväksyttävä muissa jäsenvaltioissa myönnetty tuhoamista koskeva todistus. Komissio luonnostelee asianmukaisen komiteamenettelyn mukaisesti tuhoamista koskevan todistuksen vähimmäisvaatimukset. 6 artikla: käsittely Tässä säännöksessä määritellään vaatimukset, joita on noudatettava sen varmistamiseksi, että loppuun käytettyjen ajoneuvojen varastointi ja/tai käsittely suoritetaan ympäristöä ja sisämarkkinoiden toimintaa vaarantamatta. Jotta julkiset viranomaiset pystyvät tarvittavassa määrin valvomaan loppuun käytettyjen lupa ajoneuvojen varastointi- ja käsittelytoimia, kyseisiin vaatimuksesta vapauttamista. Kyseinen mahdollisuus on tällä hetkellä olemassa direktiivin 75/442/ETY perusteella, joka koskee kaikkia jätettä käsitteleviä laitoksia ja yrityksiä. toimiin ei sovelleta Lisäksi valtuutettujen käsittelylaitosten on toteutettava toimia, jotka liittyvät osien oikeaan puhdistukseen ja poistamiseen sekä ympäristön saastumisen estämiseksi että loppuun käytettyjen ajoneuvojen ja niiden osien uudelleenkäytön ja kierrätyksen edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti sellaisia osia kuten akkuja, renkaita, öljyjä ja muita nesteitä, jotka joutuvat erityisesti jätevirtoihin. Yksityiskohtaisemmat tekniset vaatimukset esitetään liitteessä, ja ne koskevat sekä varastointipaikkoja, väliaikainen varastointi mukaan lukien, että käsittelypaikkoja. 7 artikla: uudelleenkäyttö ja hyödyntäminen Uudelleenkäytön ja hyödyntämisen tavoitteet heijastavat hankeryhmän ensisijaisten jätevirtojen ohjelman yhteydessä ehdottamia suosituksia. Ne ilmaistaan kuitenkin mieluummin uudelleenkäytön/hyödyntämisen vähimmäistavoitteina kuin hävittämisen enimmäistavoitteina. Tämä on seurausta kierrätykselle muihin hyödyntämisen muotoihin verrattuna annetusta etusijasta, mikä käy myös ilmi vastikään hyväksytystä pakkauksista ja pakkausjätteistä annetusta direktiivistä 94/62/EY. Loppuun käytettyihin ajoneuvoihin sisältyvän materiaalin kierrätyksellä voidaan saavuttaa enemmän yleistä ympäristöllistä hyötyä kuin polttamisesta saatavan energian hyödyntämisellä. Energianäkökulmasta tarkasteltuna autoihin sisältyvien muovien materiaalin kierrätykseen liittyvät puhtaat säästöt ovat kymmenen kertaa korkeammat kuin polttamalla energiaa hyödyntäen saavutettu puhdas hyöty. Yhdistetystä ympäristöllisestä ja taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna palavien osien kuten puskureiden, ja renkaiden kierrätys on osoittautunut kannatettavammaksi kuin kyseisten osien polttaminen energiaa hyödyntäen. istuintäytteiden, kojelautojen Tämän säännöksen tarkoituksena on myös jätteenkäsittelyn tyyppien välisen hierarkian soveltaminen sellaisena kuin sitä tarkastellaan jätehuoltoa koskevan yhteisön strategian vuoden 1996 katsauksessa, jonka mukaan kierrätystä olisi suosittava hyödyntämisen muiden muotojen sijaan silloin, kun se on ympäristön kannalta toteutettavissa. Vaikka hankeryhmän suositus ei ole tässä suhteessa niin täsmällinen, siinä myönnetään, että materiaalien kierrätys on ensisijaisen tärkeää energian hyödyntämisen kannalta. Loppuun tavoitteet käytettyjen ovat ja 95 ajoneuvojen uudelleenkäytön/kierrätyksen osalta luvut ovat 80 painoprosenttia ajoneuvoa kohti vuoteen 2005 mennessä ja 85 prosenttia vuoteen 2015 mennessä. Tavoitteet vuodesta uudelleenkäytön/hyödyntämisen määrälliset ajoneuvoa 2015 mennessä; ajoneuvojen 85 painoprosenttia vuoteen 2005 mennessä käytettyjen prosenttia loppuun vuoteen kohti tavoitteilla 2015 eteenpäin on asetettava myöhemmässä vaiheessa. Kyseisillä varmistetaan konkreettisten tulosten saavuttaminen ja niiden asianmukainen valvonta. Vastuu tavoitteiden saavuttamisesta on autoteollisuuden tuotantoketjun taloudellisilla toimijoilla. Koska nykyisellään jo 75 prosenttia loppuun käytetyistä ajoneuvoista (metalliosat) kierrätetään, tällä säännöksellä vaaditaan edelleen 10 prosenttia ajoneuvosta (muovit, lasi, keraamiset osat, tekstiilit ja muut kuidut, maali jne. , jotka tätä nykyä joko toimitetaan kaatopaikoille tai poltetaan) uudelleenkäytettäväksi/hyödynnettäväksi vuoteen 2005 mennessä ja edelleen 20 prosenttia vuoteen 2015 mennessä. Tätä nykyä markkinoilla olevien ajoneuvojen kierrätettävyyden astetta voidaan nopeasti nostaa jopa 80 prosenttiin lasin ja suurien muoviosien (esimerkiksi puskureiden, istuintäytteiden) kierrätyksellä. Kierrätettävyyden asteen edelleen nostaminen riippuu pääasiassa kierrätystä koskevien näkökohtien huomioon ottamisesta uusien ajoneuvojen suunnittelussa sekä kierrätettyjen materiaalien myyntimahdollisuuksista. Tässä suhteessa paloittelujäämien käyttö tie- ja vesirakennustöissä olisi yksi mahdollisuus. Myös yhdistettyjen käsittelykeskusten (eli keskusten, joissa puhdistaminen, purkaminen, tapahtuu samalla paikalla) kehittäminen paloittelu ja paloittelujäämien käsittely mahdollistaa ja hyödyntämisen asteen merkittävän nousun. loppuun käytettyjen ajoneuvojen uudelleenkäytön, kierrätyksen tavoitteiden toteutettavuudesta on esimerkkejä EU:ssa. Ehdotettujen määrällisten Yhdessä tapauksessa 85 prosentin kierrätyksen aste on jo saavutettu, ja muista kuin metalliosista valmistettuja kierrätystuotteita tuodaan uudelleen markkinoille esimerkiksi uusien ajoneuvojen osien, pullojen ja maton alusien muodossa. Muoviosien kierrätyksen kannattavuus riippuu suuressa määrin ajasta, joka tarvitaan ajoneuvon purkamiseen osiksi. Tässä yhteydessä koodausstandardeilla ja purkamisohjekirjoilla on tärkeä merkitys. Jotta määrälliset tavoitteet olisivat helpommin saavutettavissa, siirtymäkauden jälkeen markkinoille saatetut uudet ajoneuvot ovat uudelleenkäytettävissä ja hyödynnettävissä vähintään 95 painoprosentin osalta ajoneuvoa kohti ja uudelleenkäytettävissä ja kierrätettävissä vähintään 85 painoprosentin osalta ajoneuvoa kohti. Tämä saavutetaan muuttamalla ajoneuvojen tyyppihyväksynnästä annettua direktiiviä 70/156/ETY sen varmistamiseksi, että tämän säännöksen noudattaminen ei johda tyyppihyväksyntä- direktiivin kautta autoalalla saavutetun yhdenmukaisuuden mahdollisesti vaarantavien kansallisten vaatimusten käyttöönottoon. Käytettyinä osina (vastaavien turvallisuussääntöjen mukaan) uudelleenkäytettävissä olevat osat käytetään uudelleen niin pitkälle kuin mahdollista. Silloin kun tämä ei ole mahdollista, osat hyödynnetään ja mielellään kierrätetään, silloin kun se on ympäristön kannalta toteutettavissa. tarkoituksena on tarjota kohtuullinen kannustin varaosien Tämän säännöksen uudelleenkäytön jotka ovat muita hyödyntämismuotoja, kuten sementtiuuneissa tai terästehtaissa polttamista, suotavampia. Säännöksessä otetaan huomioon, että joidenkin loppuun käytettyjen ajoneuvojen osien ja kehittää kierrätystekniikoita, lisäämiselle 20 (erityisesti kevyet, muoviset paloittelujäämät) osalta energian talteenotto saattaa olla tehokas ratkaisu sekä ympäristö- että taloudellisista syistä johtuen. 8 artikla: koodausstandardit ja purkamisohjekirjat Yksi lupaavimmista tekniikoista loppuun käytettyjen ajoneuvojen osien kierrätyksen helpottamiseksi on markkinointimenetelmien kehittäminen, koska sillä helpotetaan materiaalien ja osien tunnistamista purkamistoimien aikana. Useat ajoneuvojen tuottajat parhaillaan jo kehittävät kyseisiä menetelmiä. Prosessin helpottamiseksi edelleen komissio tarvittaessa edistää loppuun käytettyjen ajoneuvojen materiaalien ja osien tunnistamiseen ja koodaukseen liittyvien eurooppalaisten standardien valmistelua. Koska ajoneuvojen käsittelijöiden, erityisesti purkajien, pitäisi tietää missä kohdin ajoneuvoa vaaralliset aineet sijaitsevat ja miten ajoneuvo on purettava uudelleenkäytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen enimmäispotentiaalin varmistamiseksi, ehdotuksessa velvoitetaan tuottajat toimittamaan purkamisohjekirjat käsittelylaitoksille. 9 artikla: tiedot Tämän ehdotuksen toimeenpanon seuraamiseksi loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskevat tiedot kerätään ja toimitetaan komissiolle. Tässä artiklassa todetaan, että sopivat tietokantamuodot olisi otettava käyttöön 13 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Jotta kuluttajien aktiivinen osallistuminen tämän ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseen varmistetaan, tuottajat toimittavat ajoneuvojen käyttäjille ja muille asiasta kiinnostuneille tietoa ajoneuvojensa ja osiensa osalta edeltävänä vuonna saavutetusta uudelleenkäytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen asteesta. Jäsenvaltioiden on tarkistettava kyseisten tietojen oikeellisuus. 10 artikla: ilmoitusvelvollisuus Tässä artiklassa säädetään jäsenvaltioita koskevasta ilmoitusvelvollisuudesta joka kolmas vuosi hyväksyttyjen ilmoitusvaatimusten mukaisesti. yhteisön muussa lainsäädännössä koskevassa jätteitä 11 artikla: täytäntöönpano Tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset tulevat voimaan ennen [18 kuukautta direktiivin voimaantulon jälkeen]. 12 artikla: komiteamenettely Liitteen sisällön tekniikan kehitykseen mukauttamiseksi sekä sen taulukon, jolla todistuksen määrätään 5 artiklan 3 kohdan mukaisen vähimmäisvaatimuksista, ja 9 artiklassa tarkoitettuun tietokantajärjestelmään liittyvien taulukoiden hyväksymiseksi komissiota avustaa jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY 18 artiklassa perustettu komitea. tuhoamista koskevan 21 Liite Liite sisältää loppuun käytettyjen ajoneuvojen varastointia ja käsittelyä koskevat tekniset tarkoitus varmistaa, että ympäristön vaatimukset. Kyseisillä vaatimuksilla on saastuttaminen vältetään erityisesti huolehtimalla loppuun käytettyjen ajoneuvojen erilaisille osille sopivat läpäisemättömät pinnat ja varastointialueet. 22 Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI loppuun käytetyistä ajoneuvoista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3, toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, sekä katsoo, että loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskevat erilaiset kansalliset olisi yhdenmukaistettava toimenpiteet ensinnäkin niiden kielteisten ympäristövaikutusten ehkäisemiseksi ja siten edistämään ympäristön suojelua, säilyttämistä ja laadun parantamista sekä energian talteenottoa sekä toiseksi varmistamaan sisämarkkinoiden toiminta ja välttämään kilpailun rajoituksia yhteisössä, laajuinen kehys on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti välttämätön, yhteisön jotta varmistetaan mainittujen tavoitteiden saavuttamista koskevien kansallisten lähestymistapojen yhtenäisyys erityisesti kierrätys- ja hyödyntämismahdollisuudet huomioon ottavassa ajoneuvojen vaatimusten yhdenmukaisuudessa ja uudelleenkäyttölle, kierrätykselle ja hyödyntämiselle asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, käsittelylaitoksia suunnittelussa, koskevien keräys- ja varotoimenpiteiden ja ennalta ehkäisevien periaatteiden toteuttamiseksi sekä jätehuoltoa koskevan yhteisön strategian mukaisesti jätteiden syntymistä on vältettävä mahdollisimman paljon, lisäksi perusperiaate on, että jätteet olisi uudelleenkäytettävä ja hyödynnettävä sekä kierrätystä suosittava, saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti sekä tuottajan vastuun periaatteen soveltamiseksi liikenteestä poistettujen ajoneuvojen keräys ja hyödyntäminen ei saa enää olla viranomaisten vastuulla, vaan vastuu on siirrettävä taloudellisille toimijoille, 2 3 EYVL N:o C EYVL N:o C 23 tämän direktiivin olisi käsitettävä ajoneuvot ja loppuun käytetyt ajoneuvot, niiden osat ja materiaalit mukaan lukien, sanotun kuitenkaan rajoittamatta turvallisuusstandardien sekä ilmaa pilaavia päästöjä ja melua koskevien säännösten soveltamista, tässä direktiivissä käytetään voimassa olevien direktiivien terminologiaa, erityisesti vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/458/ETY , sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja ja niiden perävaunujen neuvoston direktiivillä 96/56/EY , sekä moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY , sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/27/EY , kuin myös jätteistä lainsäädännön Q 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY , sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 96/350/EY , on tärkeätä, että ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä sovelletaan ajoneuvon suunnittelun alkuvaiheesta lähtien ja että ne toteutetaan erityisesti ajoneuvoihin sisältyvien vaarallisten aineiden vähentämisenä ja valvontana kyseisten aineiden ympäristöön päästämisen estämiseksi, kierrätyksen helpottamiseksi ja vaarallisten jätteiden hävittämisen välttämiseksi, vaatimukset kierrätyksestä on yhdistettävä uusien ajoneuvojen suunnitteluun ja tuotantoon, ajoneuvojen purkamisesta, uudelleenkäyttöstä loppuun käytettyjen ja olisi edistettävä kierrätettyjen materiaalien markkinoiden kehittymistä, tiettyjä raskasmetalleja ei saa joutua paloittelujäämiin, eikä niitä saa polttaa eikä toimittaa kaatopaikoille, PVC on loppuun käytetyissä ajoneuvoissa yleisesti esiintyvä materiaali; komissio tarkastelee liittyvät PVC:n esiintymiseen todisteita, niitä ympäristönäkökohtia koskevia jätevirroissa; kyseisten todisteiden perusteella komissio tarkastelee uudelleen politiikkaansa koskien PVC:n esiintymistä jätevirroissa, ja tekee ehdotuksia tässä suhteessa mahdollisesti syntyvien ongelmien käsittelemiseksi, kun se on perusteltua ympäristöllisistä tai terveydellisistä syistä, jotka olisi luotava tarkoituksenmukaiset keräysjärjestelmät, jotta loppuun käytettyjen ajoneuvojen hävittäminen ympäristöä vaarantamatta varmistetaan, olisi otettava käyttöön tuhoamista koskeva todistus, joka olisi edellytys ajoneuvojen rekisteristä poistamiselle, keräys- ja käsittelytoiminnan harjoittajat saisivat toimia ainoastaan, kun ne ovat saaneet toimintaansa luvan, E Y V L N :o 196, 16. 8. 1967, s. 1. E Y VL N:o L 236, 18. 9. 1996, s. 35. E Y VL N:oL 42, 23. 2. 1970, s. 1. E Y VL N. o L 233, 25. 8. 1997, s. 1. E Y VL N:o L 194, 25. 7. 1995, s. 39. E Y VL N:o L 135, 6. 6. 1996, s. 32. 24 ja/tai haltijat eivät saa joutua kantamaan markkina-arvoltaan viimeiset omistajat negatiivisista, liikenteestä poistetuista ajoneuvoista syntyviä kustannuksia; tuottajia olisi kannustettava parantamaan ajoneuvojen kierrätettävyyttä ja hyödynnettävyyttä siten, että liikenteestä poistetuille ajoneuvoille ei synny negatiivista markkina-arvoa; markkinavoimien tavanomaista toimintaa ei saa estää, on tärkeätä asettaa vaatimukset käsittelytoiminnalle kyseisestä toiminnasta mahdollisesti syntyvien haitallisten ympäristövaikutusten ennalta ehkäisemiseksi sekä kaupan ja kilpailun vääristymien syntymisen välttämiseksi, tulosten saavuttamiseksi lyhyellä aikavälillä ja jotta toimijat, kuluttajat ja viranomaiset saavat tarvittavan pitkän aikavälin näkökulman, on asetettava tuottajien saavutettaviksi tarkoitetut uudelleenkäytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen määrälliset tavoitteet, tuottajien on varmistettava ajoneuvojen suunnittelu ja valmistus siten, että uudelleenkäytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen määrälliset tavoitteet saavutetaan; tätä tarkoitusta varten komissio tyyppihyväksyntää koskevien eurooppalaisen direktiivien kokonaisuuden yhteydessä ja edistää eurooppalaisten standardien valmistelua, tekee asianmukaiset ehdotukset ajoneuvojen jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että pantaessa täytäntöön tämän direktiivin säännöksiä kilpailu säilytetään erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten keräys-, purkamis-, käsittely jä kierrätysmarkkinoille pääsyn osalta, olisi loppuun käytettyjen ajoneuvojen purkamisen ja kierrätyksen helpottamiseksi ajoneuvojen ajoneuvojen valmistajien valmistajien ja materiaalien tuottajien olisi käytettävä yhteisiä osien ja materiaalien koodausstandardeja; tätä varten olisi tarvittaessa edistettävä eurooppalaisten standardien valmistelua, toimitettava käsittelylaitoksille purkamisohjekirjat; yhteisön laajuiset direktiivin tavoitteiden täytäntöönpanon valvomiseksi, loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskevat tiedot ovat tarpeen tämän kuluttajien on saatava riittävästi tietoa pystyäkseen mukauttamaan käyttäytymistään ja asenteitaan, tämän direktiivin säännökset on pantava täytäntöön syrjimättömällä tavalla kansainvälisen kaupan sääntöjen mukaisesti, ja komission on varmistettava komiteamenettelyllä käsittelylaitoksille asetettavien vaatimusten mukauttaminen tieteen ja tekniikan kehitykseen sekä yhdenmukaistettujen standardien käyttöönotto tuhoamista koskevalle todistukselle ja tietokannan muodoille, 25 ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tavoitteet Tässä direktiivissä säädetään tarkoituksena on ajoneuvoista kertyvien jätteiden ennaltaehkäisy ja lisäksi ajoneuvojen ja niiden osien uudelleenkäyttö, kierrätys ja muut hyödyntämistavat jätteiden hävittämisen vähentämiseksi sekä käsittelylaitosten ympäristönsuojelun tason parantaminen. joiden ensisijaisena toimenpiteistä, 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 'ajoneuvolla' kaikkia direktiivin 70/156/ETY liitteessä II olevan A osan mukaisesti M,- kolmipyöräisiä tai N,-luokkaan määriteltyjä moottoriajoneuvoja; sekä kaksi- ajoneuvoja tai 'loppuun käytetyllä ajoneuvolla' ajoneuvoa, joka katsotaan direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetuksi jätteeksi; 'tuottajalla' ajoneuvon valmistajaa ammattimaista maahantuojaa; tai ajoneuvon johonkin jäsenvaltioon tuovaa 'ennaltaehkäisyllä' ajoneuvojen, niiden materiaalien vähentäminen; toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ja aineiden määrän loppuun käytettyjen ja ympäristöhaittojen 'käsittelyllä' kaikkea toimintaa sen jälkeen, kun loppuun käytetty ajoneuvo on tai luovutettu loppuun käytetyn paloittelujätteiden hävittämistä varten, sekä kaikkea muuta ajoneuvon ja sen osien hyödyntämiseksi ja/tai hävittämiseksi toteutettua toimintaa; laitokseen puhdistusta, purkamista, paloittelua, hyödyntämistä 'uudelleenkäytöllä' kaikkia toimia, joilla käytetään samaan tarkoitukseen kuin mihin ne alun perin tarkoitettiin; loppuun käytettyjen ajoneuvojen osia 'kierrätyksellä' jätemateriaalien jälleenkäsittelyä tuotantoprosessissa alkuperäiseen tarkoitukseen tai muihin tarkoituksiin lukuun ottamatta käsittelyä polttoaineeksi tai muiksi energian tuottamiskeinoiksi; 'hyödyntämisellä' kaikkia direktiivin 75/442/ETY liitteessä II B säädettyjä sopivia toimia; 9. 'hävittämisellä' kaikkia direktiivin 75/442/ETY liitteessä II A säädettyjä sopivia toimia; 26 10. 11. 12. 1. 2. 3. 1. 'taloudellisilla toimijoilla' materiaalien ja ajoneuvojen tuottajia, jakelijoita, purkajia, paloittelijoita, hyödyntäjiä ja kierrättäjiä; 'vaarallisella aineella' mitä tahansa ainetta, jota pidetään neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukaan vaarallisena aineena, 'paloittelijalla' mitä tahansa laitetta, jota käytetään loppuun käytettyjen ajoneuvojen palasiksi repimiseen tai hajottamiseen. 3 artikla Soveltamisala Tämä direktiivi koskee ajoneuvoja ja loppuun käytettyjä ajoneuvoja sekä niiden osia ja materiaaleja. Tätä direktiiviä sovelletaan rajoittamatta voimassa olevan yhteisön lainsäädännön ja asiaa koskevan kansallisen turvallisuus lainsäädännön soveltamista erityisesti standardien sekä ilmaa pilaavien päästöjen ja melun rajoittamisen osalta. Tämän direktiivin 4 ja 7 artiklan säännöksiä ei sovelleta kaksi- ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin kuin myös direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisessa luetelmakohdassa määriteltyihin erikoiskäyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin. 4 artikla Ennaltaehkäisy Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pannaan tarkoituksena on ennaltaehkäisy. Niiden on erityisesti edistettävä, että täytäntöön toimenpiteet, joiden a) ajoneuvovalmistajat yhteistyössä materiaali- ja laitevalmistajien kanssa valvovat vaarallisten aineiden käyttöä ajoneuvoissa ja vähentävät niiden määrää mahdollisimman paljon ajoneuvon suunnittelun alkuvaiheesta lähtien erityisesti estääkseen niiden päästämisen ympäristöön, helpottaakseen kierrätystä ja välttääkseen vaarallisen jätteen hävittämistä; b) uusien ajoneuvojen suunnittelussa ja tuotannossa otetaan täysin huomioon sekä loppuun käytettyjen ajoneuvojen, niiden osien ja materiaalien helpotetaan purkaminen, uudelleenkäyttö ja hyödyntäminen ja erityisesti kierrätys; c) ajoneuvojen valmistajat yhteistyössä materiaalin ja laitteiden valmistajien kanssa käyttävät ajoneuvoihin ja muihin tuotteisiin yhä suuremman määrän kierrätettyä materiaalia kierrätettyjen materiaalien markkinoiden kehittämiseksi. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivän tammikuuta 2003 jälkeen estetään markkinoille saatettavien ajoneuvojen sisältämän lyijyn, elohopean, kadmiumin ja kuusiarvoisen kromin paloittelu ajoneuvojen paloittelulaitoksissa ja hävittäminen 27 1. 2. 3. 4. 5. kaatopaikoilla tai laitoksessa, jossa jätteet poltetaan tai yhteispoltetaan energia hyödyntäen tai hyödyntämättä. Elektronisten piirilevyjen juotteena käytettyyn lyijyyn ei sovelleta ensimmäistä alakohtaa. 5 artikla Keräys Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että loppuun kätetyille taloudelliset ajoneuvoille. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella on riittävästi keräyslaitoksia ja että laitosten maantieteellinen jakautuma on tasapainoinen. toimijat perustavat keräysjärjestelmät kaikille Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että siirretään 1 päivästä valtuutettuihin käsittelylaitoksiin. loppuun käytetyt ajoneuvot tammikuuta 2000 kaikki Jäsenvaltioiden on perustettava järjestelmä, jonka mukaisesti tuhoamista koskeva todistus on edellytys ajoneuvon rekisteristä poistamiselle. Tämä todistus annetaan siirretään haltijalle käsittelylaitokseen. Tuhoamista koskevan todistuksen saavat myöntää ainoastaan ne käsittelylaitokset, jotka ovat saaneet 6 artiklan mukaisesti luvan. Väliaikainen rekisteristä poistaminen sallitaan ilman tämän todistuksen toimittamista. omistajalle, ajoneuvo loppuun käytetty ja/tai kun Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tuottajan puolesta toimiva ajoneuvon myyjä korvaa kaikki ajoneuvon negatiivisesta markkina-arvosta johtuvat, ajoneuvoa toimitettaessa viimeiselle (3 kohdan mukaisesti) valtuutettuun käsittelylaitokseen haltijalle ja/tai omistajalle aiheutuvat kustannukset, jollei myyjä päätä ottaa liikenteestä poistettua ajoneuvoa takaisin ilman viimeiselle haltijalle ja/tai omistajalle koituvia kustannuksia. Komissio valvoo säännöllisesti ensimmäisen alakohdan täytäntöönpanoa varmistaak seen, ettei se johda vääristymiin markkinoilla ja toteuttaa tarvittaessa tarkoituksen mukaiset toimenpiteet ehdottaakseen neuvostolle tämän säännöksen muuttamista. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ja hyväksyvät muissa toimivaltaiset viranomaiset jäsenvaltioissa 3 kohdan mukaisesti myönnetyt tuhoamista koskevat todistukset. Tätä varten komissio laatii viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1999 tuhoamista koskevan todistuksen vähimmäisvaatimukset. tunnustavat vastavuoroisesti 28 1. 2. 3. 6 artikla Käsittely Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki loppuun käytetyt ajoneuvot varastoidaan (mukaan lukien väliaikainen varastointi) ja käsitellään direktiivin 75/442/ETY 4 artiklassa vahvistettujen yleisten vaatimusten sekä tämän direktiivin liitteessä asetettujen teknisten vaatimusten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta terveyttä ja ympäristöä koskevien kansallisten säännösten soveltamista. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki käsittelytoimintaa harjoittavat toimivaltaisilta viranomaisilta luvan direktiivin 75/442/ETY 9 ja 10 artiklan mukaisesti. Poikkeusta lupaa koskevasta direktiivin 75/442/ETY 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta vaatimuksesta ei sovelleta tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia loppuun käytettyjä ajoneuvoja koskeviin toimiin. tai yritykset hankkivat laitokset Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki käsittelytoimintaa harjoittavat laitokset tai yritykset täyttävät vähintään seuraavat vaatimukset: a) Loppuun käytetyt ajoneuvot on riisuttava (kaikki nesteet, renkaat, akut, ilmastointijärjestelmät, turvatyynyt, katalysaattorit ja muut vaaralliset osat sekä materiaalit poistetaan) ennen jatkokäsittelyä tai on huolehdittava haitallisten ympäristövaikutusten vähentämisestä muulla vastaavalla tavalla. Markkinoille 1 päivän tammikuuta 2003 jälkeen saatettujen ajoneuvojen lyijyä, elohopeaa, kadmiumia ja kuusiarvoista kromia sisältävät osat on myös riisuttava ennen jatkokäsittelyä. b) Materiaalit ja osat on poistettava ja/tai käsiteltävä valikoivasti, siten ettei paloittelujätteitä ole luokiteltava vaaralliseksi jätteeksi. c) Riisumistoimenpiteet ja varastointi on suoritettava siten, että varmistetaan ajoneuvojen osien sopivuus uudelleenkäyttöön ja hyödyntämiseen, erityisesti kierrätykseen. 4. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 2 kohdassa tarkoitettuun lupaan sisältyy kaikki tarvittavat edellytykset 1, 2 ja 3 kohdan vaatimusten täyttämiseksi. 7 artikla Uudelleenkäyttö ja hyödyntäminen 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että uudelleenkäyttöön sopivat osat käytetään uudelleen, osat, joita ei voida käyttää uudelleen, hyödynnetään, ja kierrätystä suositaan, kun se on ympäristön kannalta toteutettavissa rajoittamatta turvallisuusvaatimusten soveltamista. 29 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että taloudelliset toimijat saavuttavat seuraavat tavoitteet: a) viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005 kaikkien loppuun käytettyjen ajoneuvojen lisätään vähintään 85 painoprosenttiin uudelleenkäyttöä ajoneuvoa kohti. Samassa määräajassa uudelleenkäyttöä ja kierrätystä lisätään vähintään 80 painoprosenttiin ajoneuvoa kohti. ja hyödyntämistä b) viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015 kaikkien loppuun käytettyjen ajoneuvojen uudelleenkäyttöä lisätään vähintään 95 painoprosenttiin ajoneuvoa kohti. Samassa määräajassa uudelleenkäyttöä ja kierrätystä lisätään vähintään 85 painoprosenttiin ajoneuvoa kohti. ja hyödyntämistä 3. Neuvosto asettaa tavoitteet uudelleenkäytölle ja hyödyntämiselle sekä uudelleen käytölle ja kierrätykselle vuodesta 2015 eteenpäin komission ehdotuksen perusteella. 4. Koska tuottajien vastuulla on varmistaa ajoneuvojen suunnittelu ja valmistus niin, että kyseiset taloudelliset toimijat saavuttavat tässä direktiivissä asetetut uudelleenkäytön, tasot, neuvosto muuttaa komission ehdotuksen kierrätyksen ja hyödyntämisen perusteella direktiiviä 70/156/ETY niin, että mainitun direktiivin mukaisesti tyyppihyväksytyistä 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen, vähintään 85 painoprosenttia ajoneuvoa kohti on uudelleen käytettävissä ja/tai kierrätettävissä ja vähintään 95 painoprosenttia ajoneuvoa kohti on uudelleen käytettävissä ja/tai hyödynnettävissä. Tätä varten komission on edistettävä tarvittaessa ajoneuvojen purettavuuteen, hyödynnettävyyteen ja kierrätettävyyteen liittyvien eurooppalaisten standardien valmistelua. saatetaan markkinoille ajoneuvoista, jotka 8 artikla Koodausstandardit/purkamisohjekirjat 1. 2. 3. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuottajat yhteistyössä materiaalin ja laitteiden valmistajien kanssa käyttävät yhteisiä osien ja materiaalien koodausstandardeja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999 erityisesti helpottaakseen uudelleenkäytettäviksi ja hyödynnettäviksi sopivien osien ja materiaalien tunnistamista. Komission on tarvittaessa edistettävä 1 kohdassa tarkoitettujen osien ja materiaalien tunnistamiseen ja koodaukseen liittyvien eurooppalaisten standardien valmistelua. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuottajat toimittavat viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999 purkamisohjekirjat, joista käyvät ilmi erilaiset ajoneuvojen osat ja materiaalit sekä kaikkien vaarallisten aineiden sijainti ajoneuvoissa siinä määrin kuin käsittelylaitosten on ne tarpeen tietää tämän direktiivin vaatimusten täyttämiseksi. 30 9 artikla Tiedot 1. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että perustetaan loppuun käytettyjä ajoneuvoja ja niiden käsittelyä koskevat tietokannat, jotta jäsenvaltiot ja komissio voivat valvoa tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden täytäntöönpanoa. Tiedot on toimitettava taulukkojen mukaisesti viimeistään 30 päivänä tarkoitettujen kesäkuuta 1999. Tiedot on toimitettava saataville 10 artiklassa kansallisten kertomusten kanssa, seuraavissa tiedot on ajantasaistettava kertomuksissa. ja Jäsenvaltioiden on vaadittava tuottajia julkaisemaan tiedot niiden ajoneuvojen ja osien edellisenä vuonna saavutetusta uudelleenkäytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen tasosta. Jäsenvaltioiden on tarkistettava kyseiset tiedot, ja niiden on oltava ajoneuvojen mahdollisen ostajan saatavilla. 10 artikla Kertomuksen anto velvollisuus Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus neuvoston direktiivin 91/692/ETY 5 artiklan mukaisesti. tämän direktiivin soveltamisesta Ensimmäinen kertomus käsittää ajanjakson [1999-2001]. 11 artikla Täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset 31 päivänä voimaan viimeistään maaliskuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. hallinnolliset määräykset ja Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava kaikista tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa voimassa olevat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset komissiolle. EYVL N:o L 377, 31. 12. 1991, s. 48. 31 12 artikla Komiteamenettely Tämän direktiivin 75/442/ETY 18 artiklalla perustettu komitea avustaa komissiota, joka siinä vahvistetun menettelyn mukaan a) b) antaa liitteen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen tarvittavat muutokset, antaa 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut vähimmäisvaatimukset tuhoamista koskevalle todistukselle, c) antaa 9 artiklassa tarkoitettuun tietokantajärjestelmään liittyvät taulukot. 13 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artiklan 4 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen. 14 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 32 LIITE Tekniset vaatimukset 6 artiklan 1 kohdan mukaan 1) Loppuun käytettyjen ajoneuvojen varastointipaikat (väliaikainen varastointi mukaan lukien) ennen niiden käsittelyä: läpäisemättömillä pinnoilla varustetut tarkoituksenmukaiset alueet, joissa on käytettävissä laitteet nestevuotojen keräystä varten, jäteöljyastiat sekä rasvaa irrottavat puhdistusaineet terveys- ja ympäristösäännösten mukaiset varusteet vedenkäsittelyä varten mukaan lukien sadevesi. 2) Käsittelypaikat: läpäisemättömillä pinnoilla varustetut tarkoituksenmukaiset alueet, joissa on käytettävissä laitteet nestevuotojen keräystä varten, jäteöljyastiat sekä rasvaa irrottavat puhdistusaineet purettujen varaosien lukien öljyn kyllästämien varaosien varastointi läpäisemättömillä pinnoilla tarkoituksenmukaiset varastointimahdollisuudet mukaan tarkoituksenmukaiset säilytysastiat akkujen (akkuhapon neutralointi mahdollista itse käsittelypaikalla tai muualla), öljynsuodattimien ja PCB:tä/PCT:tä sisältävien jäähdyttimien varastointia varten tarkoituksenmukaiset varastointisäiliöt loppuun käytettyjen ajoneuvojen nesteille: polttoaineelle, moottoriöljylle, vaihdelaatikkoöljylle, vaihteistoöljylle, hydrauli- öljylle, jäähdytysnesteille, jäätymisenestoaineelle, jarrunesteille, akkuhapoille, liikenteestä poistetun ilmastointijärjestelmän nesteille sekä kaikille muille ajoneuvon sisältämille nesteille renkaiden käytettyjen joissa otetaan huomioon palovaaran ja liiallisesta kasaamisesta aiheutuvan vaaran ennaltaehkäisy tarkoituksenmukaiset varastointimahdollisuudet, terveys- ja ympäristösäännösten mukaiset varusteet vedenkäsittelyä varten mukaan lukien sadevesi. 33 VAIKUTUSTEN ARVIOINTILOMAKE EHDOTUKSEN VAIKUTUKSET LIIKETOIMINTAAN erityisesti pienten ja keskisuurten (pk-) yritysten kannalta Ehdotus I 1. 2. 3. Miksi yhteisön lainsäädäntö on toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen tarpeen tällä alueella ja mitkä ovat sen päätavoitteet? poistettujen ajoneuvojen Jotkut kyseisistä ympäristövaikutuksiin Liikenteestä vastaamiseksi jäsenvaltioihin alkaa asteittain ilmestyä kyseisten ajoneuvojen keräys-, purkamis- ja teollisuuden käsittelyjärjestelmiä. vapaaehtoisiin aloitteisiin. Joissakin jäsenvaltioissa aloitteita täydennetään lain säädännöllä. Jäsenvaltioissa vallitsevat erilaiset tilanteet vaikuttavat merkittävästi sisämarkkinoiden toimintaan sekä ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseen unionin koko alueella. Kyseiset kansalliset aloitteet, erityisesti luonteeltaan ei- sääntelevät aloitteet, eivät riitä muun muassa varmistamaan järjestelmistä perustuvat kansallisten lähestymistapojen yhtenäisyyttä asianosaisten täyttä osallistumista (ilmaiseksi hyötyvien välttäminen) riittäviä sanktioita velvoitteiden laiminlyönnistä kaupan teknisten esteiden ja kilpailun vääristymien välttämistä oikeudellista varmuutta (mukaan kansallisten tuomioistuimien edessä). lukien mahdollisuus puolustaa oikeuksia Ei ole olemassa takeita siitä, että yhteisön lainsäädännöllisen kehyksen puuttuessa kansallisia aloitteita tehtäisiin kaikissa jäsenvaltioissa. Sitova yhteisön väline saa oikeutuksensa sen järjestelmän luonteesta, jonka luominen on tämän ehdotuksen tarkoituksena. Järjestelmään sisältyy aineksia, jotka luonteeltaan vaativat ympärilleen lainsäädännöllisen kehyksen kuten tuhoamista koskeva todistus, käsittelylaitosten valtuuttaminen tavoitteiden voimaansaattaminen. Vapaaehtoisen aloitteen perustamisen jättäminen kaikkialla EU:ssa kokonaisuudessaan yksityisen sektorin huoleksi ei riittäisi edellä mainittujen ainesten luomiseen eikä sallisi tarvittavaa puuttumista asiaan. Kansalliset kansallisten julkisten viranomaisten viranomaiset ovat sitovan yhteisön välineen hyväksymisen täysin mukana lainsäädännöllisessä menettelyssä. ja määrällisten On myös selvää, että mikäli kansalliset toimenpiteet eroavat, kaupan ja kilpailun vääristymiä luultavasti esiintyy, koska vähemmän tiukat vaatimukset omaavissa maissa sijaitsevat purkajat ja kierrättäjät ovat kilpailullisesti edullisemmassa asemassa muissa maissa liikenteestä poistetut ajoneuvot virtaavat "mukavuusmaihin", joissa niiden hävittäminen on helpompaa ja/tai halvempaa. sijaitseviin verrattuna, ja 34 4. pyritään Ehdotuksessa ajoneuvojen ympäristöystävällisen käsittelyjärjestelmän perustavoitteet, kun taas välineet kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi jäävät jäsenvaltioiden vastuulle toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. poistettujen liikenteestä asettamaan Vaikutukset liiketoimintaan II Ketä ehdotus koskee? II a Mitä liiketoiminnan alaa? 5. Ajoneuvot koostuvat monista erilaisista materiaaleista (esimerkiksi teräksestä, alumiinista, muoveista, lasista, tekstiileistä, nesteistä, kumista, puusta, paperista ja kartongista, maalista) ja osista. Näin ollen ehdotus koskee kaikkia ajoneuvoja sekä materiaaleja ja osia tuottavia sektoreita ja aloja. Ajoneuvojen tuotannossa mukana olevien sektoreiden lisäksi ehdotus koskee ajoneuvojen keräykseen, purkamiseen, hyödyntämiseen ja hävittämiseen liittyviä sektoreita. II b Minkä kokoisia yrityksiä? (pk-yritysten keskittyminen) 6. 7. Ajoneuvojen tuottajat ovat maantieteellisesti pitkälle keskittyneitä suuryrityksiä. On kuitenkin olemassa myös muutamia pieniä ja keskisuuria valmistajia, joista useimmat valmistavat "rakennussarja-autoja". Purkajat ovat yleensä paikallisesti sijoittuneita pieniä yrityksiä, kun taas paloittelijat ja kierrättäjät ovat alueellisesti keskittyneitä keskisuuria tai suuryrityksiä. Ajoneuvoista kertyvän jätteen hävittäminen on järjestetty eri tavoin eri jäsenvaltioissa kansallisesta tai jopa alueellisesta tai paikallisesta lainsäädännöstä riippuen. II c Onko yhteisössä olemassa erityisiä maantieteellisiä alueita, joilla kyseiset yritykset sijaitsevat? 8. Italiassa, Ajoneuvojen valmistajat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa. Merkittäviä asennuslaitoksia on Belgiassa, Espanjassa ja Portugalissa. Pienempiä toimijoita on Alankomaissa, Itävallassa ja Kreikassa. Ajoneuvojen purkajia on kaikissa jäsenvaltioissa. sijaitsevat pääasiassa Saksassa, Ranskassa, III Mitä yritysten on tehtävä ehdotuksen noudattamiseksi? 9. Toimenpide on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Liikeyritysten on noudatettava tämän toimenpiteen täytäntöönpanevaa kansallista lainsäädäntöä. lukien, on ja 10. Ajoneuvojen valmistuksessa mukana olevien liikeyritysten, materiaalien tuottajat ajoneuvojen mukaan suunnitteluun tuotantoon saavuttaakseen ehdotuksen 7 artiklassa asetetut uudelleenkäytön/hyödyntämisen ja uudelleenkäytön/kierrätyksen tavoitteet. Näihin uudelleenkäytettävien/hyödynnettävien jätehuoltokysymyksiin materiaalien käyttö, vaarallisten aineiden valvonta, kierrätettyjen materiaalien käyttö jätehuoltokysymykset uusien sisällytettävä helposti sisältyy 35 silloin, kun se on mahdollista, sekä osien ja materiaalien yhteisten koodausstandardien käyttö. Uusien ajoneuvojen on myös oltava helposti purettavissa. Tämä ponnistus on välttämätön kulmakivi ajoneuvojen tuotannon ja jätteen syntymisen muodostaman ympyrän sulkemiseen tähtäävälle maailmanlaajuiselle strategialle. 11. Käsittelytoimintaa suorittavia laitoksia ja toimijoita vaaditaan myös pyytämään toimintaansa lupa julkisilta viranomaisilta. sekä reilujen liikeyritysten toisaalta kilpailun tason varmistaminen Liikenteestä poistettujen ajoneuvojen purkamisessa ja käsittelyssä mukana olevien yritysten on täytettävä joukko ehdotuksen 6 artiklassa ja liitteessä asetettuja teknisiä vaatimuksia. Kyseisten vaatimusten tarkoituksena on toisaalta ympäristönsuojelun edellytysten korkean varmistaminen sisämarkkinoilla. Vaikkakin on vaikeaa tarkkaan ennustaa mihin investointien on sektoreilla keskityttävä, koska ja maantieteellisessä sijainnissa on suuria eroja, joissakin tapauksissa arvioidaan, että kyseisten vaatimusten tekemään huomattavia investointeja. On arvioitu, että kun prosessin varmentaminen on saatettu alkuun vapaaehtoiselta pohjalta, purkajan keskimääräiset alkuinvestoinnit ovat olleet yhteensä noin 100 000 ecua. Kyseisten investointien todellinen laajuus riippuu myös siitä, onko kansallinen lainsäädäntö jo olemassa. Jos lainsäädäntö on jo olemassa, teollisuuden on helpompi täyttää ehdotuksen vaatimukset. On tärkeää huomata, että purkajat myöntävät täysin täydentävien investointien tarpeen purkamissektorilla ja että se hyväksytään loogisena edellytyksenä sille, että tämä sektori saatetaan samalle viivalle ympäristönsuojelun ja sisämarkkinoiden perusvaatimusten kanssa, jolloin vältytään yhteiskunnan ja ehdotuksen vaatimukset toimijoiden kustannuksella toimivilta "mustilta tahroilta". täyttämiseksi voidaan rakenteissa täyttävien joutua IV Mitä talouteen (erityisesti työllisyyteen, investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen) liittyviä vaikutuksia ehdotuksella luultavasti on? 12. Liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käsittelyyn ei ole Saksassa tyydyttävä. Esimerkiksi liittyvä nykyinen ainoastaan taloudellinen tilanne kolmannes (800 000 ajoneuvoa 2 700 000:sta) Saksan markkinoilta peräisin olevista liikenteestä poistetuista ajoneuvoista jää maahan huolimatta siitä, että maassa on olemassa riittävät mahdollisuudet kaikkien liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käsittelyyn. Erityisesti Puolaan ja Alankomaihin suuntautuva vienti koskee yleensä arvokkaita, alle 12 vuotta vanhoja ajoneuvoja. Näin ollen paikallisille yrityksille jäävät ainoastaan vähemmän arvokkaat ajoneuvot. Saksan metalliteollisuus on tällä tavoin menettänyt 1,5 miljoonan tonnin edestä mahdollista raaka-ainetta vuonna 1995, ja samanaikaisesti 0,5 miljoonaa tonnia jätettä on viety Itä-Euroopan maihin, joissa sitä usein käsitellään riittämättömin ympäristönsuojelustandardein. Lisäksi jätteen vienti hävittämistä varten ei ole yhdenmukainen yhteisön jätelainsäädännön periaatteiden kanssa. 13. Tätä nykyä yksinkertaisesti hävitettävien, liikenteestä poistetuista ajoneuvoista peräisin olevien osien kierrätyksellä on merkittävä työpaikkoja luova vaikutus. Lisätyöpaikoista useimmat tarvitaan purkamistoiminnassa, joka On työvoimavaltaista toimintaa, mutta työllisyys nousee myös materiaalien kuljetuksessa ja kierrätyksessä. Saksalaisten arvioiden mukaan seuraavien kymmenen vuoden kuluessa autojen kierrätys- 36 teollisuudessa Saksassa voitaisiin luoda 30 000 alemman koulutuksen lisätyöpaikkaa sen seurauksena, että kierrätyksen osuus nousee nykyisestä 75 prosentista 95 prosenttiin. 14. Alankomaissa purkaminen tapahtuu tätä nykyä ainoastaan pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, ja työn katsotaan säilyvän käsin tehtävänä työnä myös tulevaisuudessa. Mahdollisuudet suurempien yhtiöiden toteuttamaan automatisointiin ja tehokkuuden työpaikoista on suhteellisen parantamiseen ovat hyvin rajoitetut. Suurin osa ammattitaidottomille työntekijöille, joiden on vaikea löytää työmahdollisuuksia. tuloksena syntyvien lisätyöpaikkojen määrää on arvioitu Tämän ehdotuksen seuraavasti: lisäpurkamiseen noin 125 kg:n edestä jokaista liikenteestä poistettua ajoneuvoa kohti 85 prosentin uudelleenkäytön tavoitteen ja kierrätyksen tuntia käsin tehtävää työtä; 10 miljoonan saavuttamiseksi tarvitaan noin 1 , 5 -2 suunnilleen tämä merkitsisi liikenteestä poistetun ajoneuvon osalta EU:ssa 10 000 - 15 000 lisätyöpaikkaa (1500 tehokasta työtuntia työpaikkaa kohti vuodessa). 15. Toinen tämän ehdotuksen seuraus on lisäkierrätystoiminnan luominen. Tätä nykyä muut kuin metalliset materiaalit toimitetaan yleensä kaatopaikoille. Liikenteestä poistetuista ajoneuvoista peräisin olevien materiaalien kierrätys on työvoimavaltaista toimintaa. Esimerkkejä liikenteestä poistettujen ajoneuvojen kierrätykseen liittyvistä uusista toiminnoista, jotka luotiin hollantilaisen liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käsittelyjärjestelmän perustamisen jälkeen, ovat käsittely ja varastointi ennen kierrätystä, sisäinen kuljetus, visuaalisen laadun tarkastus, kemialliset analyysit, esikäsittely ja puskureista, maalin irrottaminen vaahtomuovista irrottaminen), käsittely (repiminen, rakeistus, jauhaminen, tislaus), varastointi sekä puolivalmiiden tuotteiden käsittelyjä kuljetus. (metalliosien 16. Alankomaissa renkaiden erottelemiseen erilaisia jälleenkäsittelymahdollisuuksia varten tarvitaan noin 250 työpaikkaa. Määrän pohjana on 50 miljoonaa rengasta vuodessa ja 200 000 renkaan valintakapasiteetti työntekijää kohti vuodessa. On vakaasti arvioitu, että kaikkien liikenteestä poistetuista ajoneuvoista kertyvien materiaalien kierrätystä varten pitäisi kierrätysteollisuudessa luoda useita tuhansia työpaikkoja. Ei ole mitään syytä uskoa, etteikö kyseistä kehitystä tapahtuisi myös muissa jäsenvaltioissa tämän täytäntöönpanon ehdotuksen toinen jälkeen. Syntyvästä talousvaikutus on se, että kierrätysteollisuudessa saattaa avautua myönteinen mahdollisuuksia uusille liikeyrityksille. tekniikasta koituva 17. Purkamista, erottelua, jatkokäsittelyä sekä uudelleenkäytön, kierrätyksen ja hyödyntämisen määrällisiä tavoitteita koskevat tiukennetut vaatimukset saattavat johtaa liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käsittelykustannusten kohoamiseen. Jätteiden erottelu vaarallisten jätteiden erottamiseksi ei-vaarallisista jätteistä alentaa kuitenkin keräys-ja käsittelykustannuksia. Näin ollen toimintojen puhtaat kustannukset eivät välttämättä muodostu merkittäviksi. On vaikea arvioida, kuinka liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käsittelyteollisuuden hallinnolliset taakat muuttuvat tämän ehdotuksen seurauksena erityisesti 5 artiklan 3 kohdan, jossa luvasta tehdään käsittelylaitoksille pakollinen vaatimus, perusteella. Ottaen kuitenkin huomioon sen, että lupavaatimukset eivät ole uusia vaan jo käytössä useimmissa jäsenvaltioissa 37 muiden jätteenkäsittelylaitosten osalta, on kohtuullista olettaa, että kyseiset taakat eivät merkittävästi vaikuta toimintojen puhtaisiin kustannuksiin. 18. Purkamislaitteisiin tehtävät lisäinvestoinnit ovat tarpeen vaadittujen standardien täyttämiseksi. Alankomaissa kauden 1995/1996 lisäinvestoinnit arvioidaan vähintään 24 miljoonaksi ecuksi. Yhteisön osalta tämä tarkoittaisi vähintään 1,2 miljardia ecua, jolla luotaisiin suunnilleen 4 000 työpaikkaa varusteiden ja työkalujen valmistuksessa. 19. Ruotsalaisen ekokiertoa tutkivan komission mukaan purkamisvelvoite tuo mukanaan ylimääräistä työtä ja nostaa kustannuksia. Tämä kuitenkin riippuu siitä, missä määrin purkajat jo ovat sovittaneet toimintansa vakaisiin ympäristöä koskeviin periaatteisiin sekä missä määrin liikenteestä poistetut ajoneuvot sisältävät vaarallisia aineita. Tästä johtuen on ajateltu ottaa käyttöön tuottajan vastuu suunnittelusta valmistajien kannustamiseksi siihen, että ne aktiivisesti sisällyttävät jätehuoltonäkemykset uusien ajoneuvojen suunnitteluun ja pitävät lopulta purkamiskustannukset alhaisina. V Sisältyykö erityistilanteen huomioon ottamiseksi (alennetut tai erilaiset vaatimukset)? toimenpiteitä pienten ehdotukseen keskisuurten yritysten ja 20. Liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käsittelyssä mukana olevien pk-yritysten eurooppalaisten järjestöjen kanssa käydystä konsultoinnista käy ilmi, että tärkein huomioon otettava muuttuja on ja välttämättömien investointien ympäristöön liittyvien taitojen kehittämiseen tarvittava aikaväli. Purkamistoimijöiden osalta kyseinen aikaväli on arvioitu noin kuudeksi kuukaudeksi. Ehdotuksessa annetaan riittävä siirtymäkausi, sillä jäsenvaltioiden on siirrettävä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä 18 kuukautta sen voimaantulon jälkeen. Jotta pk-yritysten huolenaiheet otettaisiin huomioon, 4 ja 7 artiklan säännöksiä ei sovelleta kaksi- ja kolmipyöräisiin ajoneuvoihin eikä erityistarkoitukseen käytettäviin ajoneuvoihin. tekemiseen Konsultointi VI Konsultoidut järjestöt ja niiden päänäkemykset VI a Konsultoitujen liiketoimintajärjestojen luettelo 21. Useita liiketoimintajärjestöjä on konsultoitu vuosina 1995, 1996 ja 1997 ennen tämän ehdotuksen viimeistelyä. Näihin järjestöihin kuuluvat seuraavat: EGARA (European Group of Automotive Recycling Associations) ACEA (Association of European Automobile Manufacturers) ACEM (Association of European Motorcycle Manufacturers) GEPVP (Groupement Européen des Producteurs de Verre Plat) EUROBAT (Association des Fabricants Européens d'Accumulateurs) EISA (European Independent Steelworks Association) 38 APME (Association of Plastics Manufacturers in Europe) EUPC (European Plastics Converters) BLIC (Bureau de liaison des Industries du Caoutchouc) UEIL (Union Européenne des Indépendants en lubrifiants) - COMITEXTIL (Coordination Committee for the Textile Industry in the EC) GPRMC (Groupement Européen des Plastiques Renforcés/Matériaux Composites) EUROFER (rauta- ja terästeollisuus) EUROMETAUX (muut kuin rautaa sisältävät metallit) - BIR/EFR/EUROMETREC (hyödyntämis- ja kierrätysjärjestöjä) EAA (European Aluminium Association) BIR (Bureau International de la Recuperation) CECRA/CLEDIPA (Comité Européen du Commerce et de la Réparation Automobile) FEAD (Fédération Européenne des Activités du Déchet) UNICE (Union of Industrial and Employers Confederations) UEAPME (Union Européenne de l'Artisanat et des Petites et Moyennes Enterprises) CECOP (Comité Européen des Coopératives de Production et de Travail Associé) VI b Konsultoitujen järjestöjen päänäkemykset osien periaatteet, ehdotuksen 22. Ajoneuvojen purkamisessa ja käsittelyssä mukana olevat liikeyritykset hyväksyvät suurimman mahdollisen erityisesti tämän uudelleenkäytön, suurimman mahdollisen kierrätyksen ja pienimmän mahdollisen jätteenhävityksen osalta. Ne ovat myös samaa mieltä liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käsittelyä koskevien yhteisön vähimmäisstandardien ja valtuutettujen levinneen, jatkokäsittelyn keskitetymmällä hävittämis/purkamispisteiden riittävän valvonta infrastruktuurilla järjestelmän jättää jäsenvaltioille riittävästi joustavuutta liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käytännön käsittelyyn liittyvien toimenpiteiden perustamiseen, ja jolla samanaikaisesti otetaan käyttöön yhtenäiset edellytykset sisämarkkinoilla kilpailun vääristymien ja liikenteestä poistettujen ajoneuvojen viennin rajoittamiseksi alhaisempien ympäristöstandardien maihin. luomisesta. Ne suosivat sellaista yhteisön välinettä, joka täydennetyn verkon perustamisesta sekä laajalle 39 23. Teräksenkierrätysteollisuuden yritykset tunnustavat tämän ehdotuksen parantavan kierrätysmahdollisuuksia ja näin ollen suhtautuvat ehdotukseen suosiollisesti. 24. Rohkaisevia reaktioita on saatu moottorien kaupassa ja korjauksessa toimivilta liikeyrityksiltä, joiden mukaan ehdotuksella saattaa olla myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen, ja kilpailuun. Moottorien kaupan ja korjauksen eurooppalaisen komitean mukaan pk-yritykset eivät välttämättä kärsi, sillä tarvittaviin investointeihin on varaa myös useimmilla pienillä yrityksillä. investointeihin 25. Eurooppalaisten autonvalmistajien järjestö (Association of European Automobile Manufacturers) ja muutamat materiaalituotantoon liittyvät järjestöt eivät pidä tarpeellisena liikenteestä poistettuja ajoneuvoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä pääasiassa siksi, että liikenteestä poistettujen ajoneuvojen ympäristölle aiheuttamaan uhkaan ei tarvitse puuttua lainsäädäntöteitse ja siksi, että ongelmat voidaan ratkaista tehokkaammin jättämällä aloitteet yksityisen sektorin huoleksi. Kyseiset järjestöt kyseenalaistavat pakollisten tavoitteiden asettamisen ja kyseisten tavoitteiden erottelun uudelleenkäyttöä, hyödyntämistä ja kierrätystä koskeviksi tavoitteiksi. Syyt siihen miksi komissio ei voi kannattaa kyseistä lähestymistapaa sisältyvät perusteluihin. tähän direktiivi Lisäksi ehdotukseen liittyvät edut. tietyt yksittäiset ajoneuvotuottajat ovat tunnustaneet 26. Moottoripyörien sekä tuottajat eurooppalaisten moottoripyöräilijöiden liitto (Federation of European Motorcyclists) vastustavat kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen sisällyttämistä tämän ehdotuksen soveltamisalaan muun muassa siksi, että kyseiset ajoneuvot eivät kuuluneet ensisijaisten jätevirtojen hankeryhmään, kyseisten ajoneuvojen synnyttämä jäte on tilavuudeltaan ja painoltaan rajoitettua (kaksi kolmasosaa kyseisistä ajoneuvoista on moottoritilavuudeltaan alle 50 cm ) ja erot nelipyöräisiä ajoneuvoja tuottavan teollisuuden suhteen ovat merkittävät tuottajien koon, tuotteen taloudellisten näkökohtien ja tuotteen jakelujärjestelyjen osalta. Kyseiset ajoneuvot on kuitenkin vapautettu 4 ja 7 artiklan säännöksistä. 27. Tietyt kansalliset pieniä ja keskisuuria kierrätysyrityksiä edustavat järjestöt ovat ilmaisseet täyden tukensa Alankomaiden järjestelmän mukaiselle ja näin ollen myös tämän ehdotuksen mukaiselle liikenteestä poistettujen ajoneuvojen käsittelyn eurooppalaiselle järjestelmälle. Käsityöyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen järjestö (European Association of craft, small and medium-sized enterprises) nosti esiin yleisen kysymyksen mahdollisesta rahoituksellisesta ja hallinnollisesta taakasta, joka saattaa olla seurausta tämän ehdotuksen tietyistä säännöksistä. Edellä on selitetty syyt siihen, miksi kyseiset taakat eivät saa muodostua tästä ehdotuksesta syntyviä etuja suuremmiksi. 28. Lopuksi ehdotukselle on antanut tukensa myös yhteistoimintasektori, joka näkee liikenteestä poistettujen ajoneuvojen kierrätykseen ja hyödyntämiseen liittyvät toiminnot mahdollisuutena uusien työpaikkojen luomiseen ja vakituisten työpaikkojen tarjoamiseen ammattitaidottomille työntekijöille. 40 ISSN 1024-4492 KOM(97) 358 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 07 Luettelonumero : CB-CO-97-360-FI-C ISBN 92-78-22713-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 41