eurovoc_concepts:
EU programme
employment policy
project evaluation
report
vocational training

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER •ir -tf Bruxelles, den 23. 07. 1997 KOM(97) 399 endelig udg. Midlertidig beretning om gennemførelsen af Leonardo da Vinci-programmet (Forelagt af Kommissionen) INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INDLEDNING 2. UDVIKLING OG TENDENSER INDEN FOR ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERS 2. 1 GENERELLE TENDENSER 2. 2 SÆRLIGE TENDENSER 2. 2. 1 Tendenser inden for det erhvervsmæssige grunduddannelsessystem 2. 2. 2 Tendenser inden for de erhvervsmæssige efter- og videreuddannelsessys terner 2. 2. 3 Tendenser vedrørende forbindelsen mellem skole, uddannelse og job 2. 2. 4 Tendenser vedrørende de mest udsatte målgrupper 2. 3 KONKLUSION 3. GENNEMFØRELSEN OG VIRKNINGERNE AF LEONARDO DA VINCI- PROGRAMMET 3. 1 BESKRIVELSE AF LEONARDO DA VINCI- PROGRAMMETS STRUKTURER OG GENNEMFØRELSESPROCES 3. 1. 1 Processen på fællesskabsplan 3. 1. 1. 1 De europæiske strukturers organisation 3. 1. 1. 2 De europæiske strukturers aktiviteter 3. 1. 2 Processen på medlemsstatsplan 3. 1. 2. 1 De nationale strukturers organisation 3. 1. 2. 2 De nationale strukturers aktiviteter 3. 2 BUDGETMÆSSIGE DATA 3. 3 LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMETS FØRSTE RESULTATER 3. 4 VIRKNINGERNE AF LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMET 3. 4. 1 Systemernes indvirkning og udvikling 3. 4. 2 Virkninger og nyskabelse 3. 4. 3 Virkning på systemerne og på praksis 3. 4. 4 Programmets virkninger og struktur 3. 4. 5 Indvirkning og mobilitet 3. 4. 6 Indvirkning, samlet fremgangsmåde og nye uddannelsesmetoder 3. 4. 7 Reel og fornemmet indvirkning 3 3 3 4 4 6 8 ±o 11 13 13 13 13 14 14 14 15 16 16 19 20 20 21 21 23 24 24 4. FORBINDELSEN TIL DE GAMLE PROGRAMMER OG KOMPLEMENTARI TET MED DE ANDRE FÆLLESSKABSPROGRAMMER OG -INITIATIVER. 27 5. KONKLUSIONER 2 9 1. INDLEDNING Ved sin afgørelse af 6. december 1994 etablerede Rådet Leonardo da Vinci-programmet for gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Det Europæiske Fællesskab (1995- 1999). Dette program bygger videre på de tidligere programmer Petra (forberedelse af unge til samfunds- og arbejdslivet) , Force (efter- og videreuddannelse), Comett (samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse på Eurotecnet teknologiområdet), (teknologiske inden for erhvervsuddannelsen) og Lingua (fremme til fremmedsprog). Det blev vedtaget samtidig med SOCRATES-programmet inden almene uddannelsesområde. Det er åbent for medlemsstaterne i Den Europæiske Union såvel som landene i Det Økonomiske Europæiske Samarbejdsområde (Island, Liechtenstein, Norge). Og der er planer om at udvide det til også at omfatte de associerede lande i Central- og Østeuropa såvel som Cypern. forandringer kendskabet for det af regelmæssig Ovennævnte rådsafgørelse fastslår en evaluering af programmet baseret på rapporter afgivet af medlemsstaterne og de deltagende lande og en ekstern evaluering. af analyse dokument udgør den Nærværende foreløbige første evalueringsrapport. Den omfatter perioden 1995-1996. Den består af to dele: dels "en kort præsentation og og tendenserne for erhvervsuddannelses sys ternerne og foranstaltningerne medlemsstaterne og de del tager i programmet" og overensstemmelse med Rådets krav - en analyse af "gennemførelsen og virkningerne af programmet". i lande, der Leonardo da Vinci - udviklingen inden dels - i 2. UDVIKLING OG TENDENSER INDEN FOR ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNE analyse tværgående En af medlemsstaternes og de deltagende landes rapporter gør det muligt at pege på en række fælles tendenser og udviklinger, som man dog kun vil give en kortfattet sammenfatning af i det følgende. 2. 1 Generelle tendenser De forskellige medlemsstaters og landes deltagende er erhvervsuddannelsessystemer deres karakteriseret kompleksitet vis forskelligartethed. De står ikke desto mindre over for næsten identiske udfordringer. ved en og særlige forskellige Således fremgår det klart, at hensynet til beskæftigelsen og jobegnetheden bliver stadig mere fremherskende i erhvervsuddannelsespolitikkerne. Denne allestedsnærværende tendens antager ikke desto mindre mange og meget former og følgevirkninger og implementeres på forskellig vis: det være sig i form af til bekæmpelse udstødelse, af fremgangsmåder med henblik på at tilnærme skoler og virksomheder til hinanden, forsøg på anerkendelse af kompetencer m. v. Disse tendenser har som fælles træk den stadig mere udviskede sondring mellem almen uddannelse og livslang uddannelse og en indsnævring af den inddeling, der sædvanligvis foretages mellem erhvervsmæssig grunduddannelse og og erhvervsmæssig videreuddannelse. programmer efter- De reformer, der i de seneste år er blevet igangsat i de deltagende stater, har 'i væsentlig grad sigtet på anerkende erhvervsuddannelserne og garantere deres kvalitet især gennem større yderligere fleksibilitet modernisering. at og og angår nationale konstatere Overordnet kan man hvad systemernes udvikling en dobbelt tendens, der følger af de forskellige systemers opbygning. Der er enten tale om omfattende gennemgribende reformprogrammer som i Luxembourg og Liechtenstein; eller om en eksisterende styrkelse systemer ofte ledsaget af et ønske om forenkling af procedurer og strukturer som f. eks. i Frankrig. Pragmatisme effektivitet, fleksibilitet og et ønske om hurtig reaktion i tilbuddet af en egnet uddannelse sig at være fællestræk i alle systemer. viser og de af og regionale engagement de Man kan for nærværende konstatere forskelle og i i deltagelse forskellige (arbejdsmarkedsparters, aktørers lokale aktørers) medlemsstater og deltagende lande, men man konstaterer imidlertid også en klar tendens til et øget engagement fra samtlige aktører, hvilket er en del af en overordnet regionalisering, tendens til eller decentralisering af individualisering erhvervsuddannelsen. En af de væsentligste forskelle mellem de forskellige nationale måder at gribe sagen an på ligger i viljen eller en manglende sådan til at lovgive på dette område. Således bevæger man sig fra medlemsstater og deltagende lande, hvor der er en fast og stærk vilje til at lovgive, som i Frankrig, til medlemsstater, hvor viljen til ikke at lovgive er ligeså fast, som i Tyskland og Det Forenede Kongerige, med alle mulige former mellemløsninger derimellem. for 2. 2 Særlige tendenser 2. 2. 1 Tendenser inden for det erhvervsmæssige grunduddannelsessystem nu af til for behovet etablering Tysklands rapport peger på de store spørgsmål, der er oppe og vende lige det inden for grunduddannelses - erhvervsmæssige et system: antal tilstrækkeligt praktikpladser; at indføre differentiering i systemet for at gøre det muligt at tage hensyn personlige færdigheder, evner og kompetencer; tilpasning eksisterende erhvervsprofiler; nyt indhold og metoder ; nye det ækvivalensproblemer almene og erhvervsuddannelsessystemet og en eksempel åbning for lærlingeuddannelserne håndværksområdet de videregående tekniske uddannelser. mellem uddannelsessystem pædagogiske inden især til for fra de af de inden væsentlige kan tendenser To den for identificeres erhvervsmæssige grunduddannelse: viljen til at styrke valideringen og den erhvervsmæssige grunduddannelse og en større tilnærmelse mellem skolen og virksomhederne. anerkendelsen af Det er i denne sammenhæng, man bør mærke sig tiltagene inden for Man vekselsuddannelsesområdet. konstaterer en stadig styrkelse af de eksisterende systemer og en differentiering af vekseluddannelsen, der går videre end traditionelle lærlingeuddannelse imod nye former for nye målgrupper. Vekseluddannelse i dens (herunder forskellige lærlingeuddannelse) genfinder man således på alle den erhvervsmæssige grunduddannelses niveuer (helt op til universitetsniveau). erhvervsuddannelse former den og at enhver Sideløbende hermed bemærker man tidlig også, Som specialisering det, Grækenland prioriteres en kombination af på én gang tekniske erhvervelsen understreger forkastes. for af og adfærdsmæssige færdigheder med henblik på livslang uddannelse. Vekseluddannelsen anerkendes således mere for dens evne til at fremme erhvervelsen af tværgående færdigheder end for at forberede til bestemte fag. På samme måde nævner nye udvikling i dets erhvervsmæssige grunduddannelsessystem sigter på at forbedre grunduddannelsen og fremme multifærdigheder med henblik på tilpasning til nye faglige og organisatoriske profiler. Italien, den at i I er støttet ligeledes arbejdsmarkedet. Der er også en klar tendens til at anvende de vekseluddannelse fleste aftaler om erhvervs- og samfundsmæssig integration både af unge og personer, der er udelukket fra denne sammenhæng understreger Tyskland, at ajourføringen af indholdet og pædagogiske af nye udviklingen række metoder en af modelforsøg en prioritet for aktørerne i det erhvervsmæssige grunduddannelsessystem. Det Forenede Kongerige gør den moderne lærlingeuddannelse i England og Wales for eksempel det muligt for de unge at erhverve en lang række færdigheder, der er relevante for alle fagenes niveauer - lige fra håndværkeren til teknikeren over denne lederniveauet: uddannelsesmåde forener traditionelle metoder og moderne metoder og læring. kvalificering for I de af Skolesystemerne har for nærværende en tendens til at fremme en vis forskellige åbning uddannelsesretninger. er Det naturligvis alt for tidligt at tale om en integration af de almene og de erhvervsfaglige retninger, men viljen til at bygge broer imellem dem er helt åbenlys. Portugal I fører alle de tre længerevarende (3 år) tekniske og erhvervsfaglige på og efter et gymnasial uddannelsesretninger den obligatoriske skolegang frem til et bevis svendebrev for afsluttet uddannelse, hvilket gør det muligt både at gå direkte ud i erhvervslivet og at starte videregående en uddannelse på samme vilkår, som havde almene været det uddannelsesretninger. Den samme tendens finder vi i de projekter,, der sigter på at give en dobbelt en almen såvel som en erhvervsrettet kvalifikation, der gør det muligt for de studerende at tilrettelægge deres uddannelse enten direkte mod et erhverv eller mod akademiske studier. kvalifikation, dvs. de af der Irland har i den henseende til hensigt at igangsætte en radikal reform grundlæggende sit erhvervsuddannelsessystem. Den nye model, en modulstruktur, og som trådte i kraft for alle håndværksfagene i fælles baseret 1995, standarder og består af syv faser, der veksler mellem uddannelse på og uden for arbejdsstedet. består af er på således arbejder Tyskland for eksempel på at modernisere omkring 90 fag, og arbejdsmarkedets parter undersøger nærværende for muligheden for at indføre 3 0 nye fag fra 1997. Spanien har lige over udarbejdet katalog der erhvervsuddannelsesbeviser, 135 end omfatter erhvervsprofiler. mere et findes Parallelt med den generelle tendens af differentiering til erhvervsprofilerne der eksempler, der illustrerer, at der er ved at opstå behov for en mere almen og mere alsidig grundlæggende viden. Det er her målet ved hjælp differentierede af uddannelsesmetoder det at gøre muligt for så mange unge som muligt at erhverve et diplom eller et erhvervsuddannelsesbevis alt efter at til tilgange differentierede deres kognitive evner og personlige interesse. Et andet eksempel her er Østrig, der fører en politik, der gøre har formål mere erhvervsuddannelserne attraktive ved at indføre fleksible strukturelle tilgange (skoleperioder og praktikperioder vekslende igennem ugen eller året) og (i forhold til deltagernes evner), der etablerer tydeligere forbindelser til andre uddannelsesformer - især på videregående uddannelsesniveau - og alt dette med det mål for øje at sikre, at så mange som muligt får en u,ddannelse. Danmark understreger betydningen af en bred adgang til grundlæggende og uddannelsesforanstaltninger en nødvendigheden af individualisering uddannelsesforløbene for de unge, hvilket i programmerne initiativer "uddannelse fri har ungdomsuddannelse". Finland tilkendegivet dets ønske om at udvikle et system til validering af i form af uddannelsesbeviser, diplomer især for erhvervsuddannelsesområdet hvilket er en tendens, der på mange fleste igen måder medlemsstater og deltagende lande. kvalifikationer og alle" og "den Desuden i de udtryk giver inden går som sig af til om en Tyskland nævner belejligt, at det er nødvendigt at uddanne de unge i europæisk perspektivet dimension. Dette skulle nås ved at fremme mobiliteten på tværs af grænserne i Europa, ved at øge kendskabet til sprog og ved at integrere praktikophold i udlandet i erhvervsuddannelserne. for den Endelig understreges det, at det inden erhvervsmæssige grunduddannelse er nødvendigt at skabe grundlaget for at udvikle en mere udbredt vilje til at deltage i erhvervsmæssige og videreuddannelsesforanstaltninger. efter- 2. 2. 2 Tendenser inden for de erhvervsmæssige efter- og videreuddannelsessysterner Det første, der bør bemærkes, er, at de deltagende landes rapporter alle understreger, at antallet af i personer, er uddannelsesforanstaltninger, steget regelmæssigt i de seneste år. deltager der for det Tre tendenser synes at tegne sig erhvervsmæssige inden efter- og videreuddannelsesområde: decentralisering, efter kvalitet og efter et fleksibelt og skræddersyet uddannelsestilbud. tragten krav Heraf følger Virksomhederne søger stadig mere en mellem direkte forbindelse og uddannelsesforanstaltningerne en arbejdsstedet. decentralisering af uddannelsestiltagene, og de stiller økonomiske deres uddannelsesforanstaltninger, hvilket får dem til at rette deres opmærksomhed en kvalitetsuddannelse, hvor de får noget for pengene. Følgelig er det nødvendigt større ansvarliggøreise af de lokale og regionale som arbejdsmarkedets parter. aktører såvel mod med til en at af efter- den Decentraliseringen erhvervsmæssige og videreuddannelse antager især form af regionalisering. Således bliver regionen i mange deltagende lande mere og mere stedet, hvor der udvikles uddannelsespolitikker, og heraf følger ligeledes betydningen etableres af, ledsageforanstaltninger på regionalt plan. Belgien har for eksempel i de senere år oplevet dybtgående forandringer og råder i dag over national og regional på lovgivning erhvervsuddannelsesområdet. En lignende tendens kan ses i Spanien, hvor visse selvstyrende regioner har ret frie rammer, når det gælder der og de de for nye personer, funktioner, tilrettelæggelsen af deres eget og almene erhvervsuddannelsessystem. I Italien har man ligeledes tildelt regionerne og grundlæggende unges udover uddannelse er de begyndt at udbyde uddannelser der allerede har en uddannelse, og voksne, ud ansvarlige for planlægningen og iværksættelsen deres uddannelsesaktiviteter. Alt dette sker ud fra et ønske om at tilnærme erhvervsuddannelserne mest muligt til arbejdsmarkedets dynamik. I Sverige og Norge spiller de lokale og regionale aktører ligeledes en i betydelig voksenuddannelserne, de iværksætter tiltag, der er klart rettet mod arbejdsmarkedet. rolle fuldt idet er af økonomiske Erhvervsuddannelsens dimension en betydelig spiller rolle i de fleste tilfælde. Det har ført til en vilje til at sikre kvaliteten i tilbuddet og et ønske om at få noget for pengene. Overordnet konstaterer man, at der er en efterspørgsel efter meget fleksible løsninger, hvor der tys til modulopbyggede forløb og til nye teknologier. Således kan man notere en meget tydelig tendens henimod fjernundervisning og kurser for voksne, der holdes uden for henblik med arbejdstiden, på erhvervelse skolebaserede af kvalifikationer som for eksempel i Finland. Man står ligeledes over for en udvidelse, en erhvervsorientering og differentiering af tilbuddet af uddannelser både i relation til aktørerne deres uddannelsesudbud med en tendens til individualisering og skræddersyede uddannelsesforløb, der fortrinsvis fører til nye kvalifikationer, og hvortil en bred vifte af målgrupper har adgang. Her rejser der sig til og imidlertid relation til kvalitetskontrol. problem vis et i Uddannelsesudbuddet er helt klart ved at udvides og differentieres. Man kan iagttage, at statslige instanser mere og mere bliver kursusudbydere. egentlige Luxembourg den i anledning hypotesen, at det, når den alt kommer luxembourgske stat med alle dens institutioner, der henhører under forskellige ministerier, der vil af være uddannelsesforanstaltninger. fremsætter alt, er udbyder største den til adskillige Således har regeringsmyndighederne lande i oprettet organer til støtte af erhvervsuddannelsen, selv bliver udbydere af uddannelse. deltagende der med større rolle, spiller udbuddet En anden tendens kommer af den som stadig i universiteterne forbindelse af Således erhvervsuddannelse. opfordrer den lovgivende magt i Sverige eksplicit universiteterne til at blive aktører inden for Denne erhvervsuddannelsesområdet. tendens kan forklares næsten logisk ved, at de svenske videregående uddannelsesinstitutioner altid har tilbudt var erhvervsrettede. uddannelser, der Der er flere og flere aktører på uddannelsesmarkedet, herunder mange mikro-virksomheder specialiserede inden for meget præcise områder. Dette medfører også, at det bliver større nødvendigt på gennemsigtighed uddannelsesmarkedet. med en Det bør også bemærkes, at visse medlemsstater er i færd med at igangsætte radikale reformer af deres erhvervsmæssige efter- og videreuddannelsessystemer og etablere særlig lovgivning i form af rammelove, som det nu er i tilfældet Luxembourg og i en for kurs Denne Liechtenstein såvel som i Spanien, der siden 1993 har iværksat en dets reformplan erhvervsuddannelser. nye forfølger institutionelle flere mål på samme tid, nemlig at garantere erhvervsuddannelse, der er i stand til at imødegå de sociale og økonomiske forandringer, der er forbundet med indførelsen af ny teknologi på alle niveauer af produktionsprocessen, såvel som de nye former for tilrettelæggelse af arbejdet; at gøre det muligt for arbejdstagerne at tilpasse deres kompetencer og kvalifikationer til de niveauer, der kræves af de nye de erhvervsprofiler; erhvervserfaringer og -uddannelser, der er opnået igennem hele livet, valideret, og anerkendt ved hjælp af diplomer og eksamensbeviser; og endelig * at regulere erhvervsuddannelsesmarkederne i et ønske om at forbedre udbuddets kvalitet. har Portugal lige - i 1997 - iværksat en politik, der sigter på at styre erhvervsuddannelserne tilbage imod en større effektivitet og imod individualiserede fleksible højt løsninger kvalitetsniveau, skal gavne SMV. certificeret samme måde især der På et få og på at Generelt er der, som det bliver nævnt i Det Forenede Kongeriges rapport, ved at blive udtænkt strategier, hvis mål det er at udvikle sammenhængende uddannelsessystemer, der er i stand til at imødegå de forandringer, der er i gang. Disse systemer bygger på regeringen, partnerskaber arbejdsmarkedets parter, kursusudbyderne og enkeltpersoner. Det overordnede mål er at tilskynde arbejdsgivere og enkeltpersoner til at i udviklingen af nye kompetencer men også at forberede de mest udsatte til beskæftigelse. Det er målet at gøre det muligt for unge at erhverve de tekniske, teknologiske effektivt investere mellem og adfærdsmæssige færdigheder, der er nødvendige for deres indtræden på arbejdsmarkedet. Det store antal uddannelser og de strategier, der ligger til grund for dem, er blevet iværksat i mål 1-6-regioner med bidrag Europæiske Socialfond. Den fra forbindelse Der drejer. sig såleden om at sikre, at uddannelsen er tilpasset og er i direkte med arbejdsmiljøets behov, og at den et inden bliver fornuftigt at prisniveau forglemme nødvendigheden af, at investeringen give også afkast. for uden udbudt skal 2. 2. 3 Tendenser vedrørende forbindelsen mellem skole, uddannelse og job mellem og erhvervsmæssig Grænsen og efter- grund- at begynder videreuddannelse udviskes. Talrige projekter hjælper unge, der forlader erhvervsskoler eller videregående uddannelsesinstitutioner, i deres erhvervsmæssige integrerings- og stabiliseringsfase eller sigter på erhvervsmæssig i virksomheden via uddannelse. integrering adskillelse og Det mest markante eksempel gives af Sverige, hvor man næsten ikke kan mellem se nogen almen erhvervsuddannelse uddannelse. Den grundlæggende idé herfor er at reducere den kløft mest muligt, der findes mellem disse uddannelser. typer specialiseringen Følgelig først på de øverste niveauer af sekundærtrinnet. sker to Således er der i Nederlandene forslag om en forsøgsretning, der skal gøre det muligt for studerende i videregående erhvervsuddannelser at følge en (HBO-MKB- vekseluddannelse retningen). Forenede I Kongerige tilbyder de nationale Det de og til kvalifikationsrammer effektive og fleksible retninger, der strækker sig fra grundlæggende uddannelser erhvervsmæssige til Tre specialiseringer. dvs. kvalifikationstyper, studieforberedende (GCSE/GCE), erhvervskvalifikationer almene Vocational (General National særlige Qualifications) erhvervskvalifikationer (National Vocational Qualifications) - kan beskæftigelse og føre uddannelse til en eller videreuddannelse på højere niveau. Andre medlemsstater og deltagende lande lader forstå, at de søger måder, hvorpå man kan bygge broer mellem hidtil adskilte elementer. Dette ønske kommer også til udtryk i forbindelse med en udvidelse af udbuddet i et perspektiv, der svarer til det, som afgørelsen for gennemførelse programmet definerer som uddannelse". tendens kan Denne ligeledes ses i det, at man søger til supplerende anerkendelse af kvalifikationer i forhold til de mere traditionelle uddannelsesbeviser eller diplomer. Leonardo- "livslang metoder af mellem Man kan ligeledes se en fornyet uddannelses dialog institutioner og virksomheder, hvilket giver sig udtryk i et stadigt mere snævert samarbejde om iværksættelse af vekseluddannelser, tværnationale praktikophold og udvekslinger på universitetsniveau. Samarbejdet med virksomheder, der er de mest efterspurgte uddannelsessteder, finder også sted med henblik på at integrere uddannelseskvalifikationer erhvervserfaring. især og Med henblik på livslang læring og en tilnærmelse mellem de almene og uddannelser erhvervsuddannelserne og arbejdslivet har der i Portugal siden 1989 eksisteret en ny baseret erhvervsuddannelsesretning på erhvervsfaglige skoler, hvor de lokale myndigheder, virksomhederne og arbejdsmarkedsorganisationerne i højere grad er inde i billedet. Dette kommer til udtryk i en vilje til at arbejde på at finde et alternativ til diplomerne, til at søge at bygge broer mellem de to systemer, til at etablere en dobbelt almen og erhvervsmæssig kvalifikation med henblik på at sikre en maksimal åbning af studierne og en validering af erhvervet erhvervserfaring. I denne sammenhæng kan man tale om den umiddelbare erkendelse af det uformelle, hvilket betyder, at det ikke er tilstrækkeligt kun at have diplomer for afsluttet skolegang. Som det er angivet i Frankrigs rapport er der en tendens til at søge at udvikle værktøjer, der gør det muligt at analysere og gøre status erhvervede erhvervserfaringer og betragte dem som værende på lige fod med de uddannelsesmæssige kvalifikationer. På linje hermed bør man nævne Norge, hvor der er etableret et kompetenceafklaringssystem, hvor der tildeles beviser uafhængigt af, hvordan kompetence er erhvervet. denne over I Tyskland er der for eksempel igangsat en debat om udviklingen af regler, der gør det muligt for indehavere af håndværksmestertitlen at få adgang til højere tekniske uddannelser uden først at have afsluttet erhvervsrettet en uddannelse på sekundært niveau. samarbejde Generelt er universiteternes rolle ved at ændre sig. Ikke blot søger universiteterne meget aktivt at indgå med på erhvervsvirksomheder forskningsområdet, men de bliver også mere og mere involveret i erhvervsuddannelsesaktiviteter, således at dette ved siden af akademisk og ren forskning de at at give i færd med undervisning bliver deres tredje større aktivitetsområde. Det bør bemærkes, fleste medlemsstater og deltagende lande deres er universiteter større selvstyre. For eksempel blev der i 1994 grundlagt særligt et erhvervsuddannelsesuniversitet i en med Østrig afsluttet universitetsuddannelse. I Finland fleste medlemsstater og deltagende lande er undervisningsministeriet i gang dets med af net videregående ikke-akademiske tekniske uddannelsesinstitutioner. personer udvide som for de at i 2. 2. 4 Tendenser vedrørende de mest udsatte målgrupper udtrykker en at aktioner Alle medlemsstater og deltagende yderligere lande etablere interesse i hensigtsmæssige og programmer, der er tilpasset de særlige forskellige behov, det være sig unge uden kvalifikationer, unge arbejdsløse, langtidsledige, og indvandrere. handicappede målgruppers om målsætningen I give kvalifikationer til alle lægges der vægt af skolenederlag og således udstødelse fra arbejdsmarkedet. bekæmpelsen at på de af på jobegnetheden Indpasning arbejdsmarkedet, og forbedring beskæftigelsesstabilisering er de punkter, der giver mest anledning til bekymring. Det drejer sig om at kortsigtede overhale kvalifikationsmål (især tilpasning til arbejdspladsen ved hjælp af erhvervsmæssig og videreuddannelse) og sigte på en af bredere omlægninger enkeltpersoner ' til inden og for arbejdstilrettelæggelsessysternerne. Et aspekt af dette spørgsmål angår metoderne af uddannelserne, der hviler på en produktions- regulering tilpasning efter- til effektiv fælles planlægning mellem staten, arbejdsmarkedets parter og den og verdens uddannelsesverdenens aktører. økonomiske er give Det målet uddannelsesaktørerne faste udgangspunkter, der gør det muligt for dem at deres uddannelsesforløb og -retninger. tilrettelægge at i af fællesskab kvalificering uddannelses- i sektorer. er I 1996 etablerede Nederlandene et nyt system, der indførte kriterier i for erhvervsuddannelserne på sekundærtrinnet. Disse kriterier er og fastsat og arbejdsverdenen Dette inddelt kvalifikationssystem blevet gennemført efter iværksættelsen af WEB om (lov Det voksenerhvervsuddannelse). Forenede Kongerige har indført en nationale ramme erhvervsstandarder, dets nationale erhvervskvalifikationssystem (NVQ - National Vocational Qualifications (og SWQ i Skotland) hviler på. og er selve Evaluerings- certificeringsprocessen uafhængig af uddannelsesprocessen. som for overgang på For det andet drejer det sig også, som Belgien bemærker det, om at øge investeringerne i dette nye felt, der og kaldes arbejdsmarkedet. genindpasning Der er tale om foranstaltninger, der henvender sig til de unge, der ikke har haft held med at få fodfæste på arbejdsmarkedet, eller til arbejdstagere, der er blevet udstødt derfra. til Medlemsstaternes og de deltagende landes rapporter understreger alle betydningen af uddannelsesforanstaltninger de forløb, et forskellige instrument imod arbejdsløshed og social udstødelse. tilpasset som målgrupper kampen der og er i 10 er om Alle disse foranstaltninger sigter, meget de selv forskelligartede, på at forbedre mulighederne for at indsluse disse målgrupper og på finansieres arbejdsmarkedet. statslige almindeligvis instanser via fællesskabsprogrammer initiativer. De af eller i samfundet eller 2. 3 Konklusion er stadig Organiseringen af erhvervsuddannelsessystemerne er et emne, der er i fuld udvikling, og som for betydelige drøftelser mellem de og offentlige arbejdsmarkedets parter. Dette er særligt klart hvad angår formålet med dens finansiering. uddannelsen myndigheder genstand eller som den systemer Rapporterne tillægger virksomhedens fulgte rolle i erhvervsuddannelsespolitik stor betydning. Men denne rolle kommer til udtryk på forskellig måde i de forskellige har systemer, forskellige former for adgang til uddannelserne. Således kan man ikke Belgiens betragte for (fælles Frankrigs risikogrupperne), (generel at til forpligtelse bidrage til uddanne1sesudgifterne), Irlands (afgifter/tilskud i visse eller erhvervssektorer) Nederlandenes 0"- uddannelses- og udviklingsfonde til finansiering af uddannelsesaktioner) som værende ensartede systemer. fordel fonde ("O som til og Virksomhedernes og i endnu større grad de faglige organisationers deltagelse i fastsættelsen af mål uddannelsen og forbliver derfor et centralt tema i flere medlemsstater og deltagende lande. indhold for plan På forbliver eksporten af erfaringer tværeuropæiske det 11 Dette og nationale lovgivninger til andre lande begrænset. Som eksempel er "jobrotationsordningen" kendt i de skandinaviske lande fra Danmarks erfaring hermed, men det forbliver punktuelt i form af enkeltprojekter lande. i gælder andre ligeledes nationale de erhvervskvalifikationer (NVQ'erne i Det Forenede Kongerige) , der trods bestræbelser initiativtagernes endnu ikke har formået at slå igennem i andre EU-medlemslande. Der er mange grunde til disse vanskeligheder. De kan helt sikkert tilskrives, at hovedparten af disse programmer er opstået i meget nationale karakteristiske der sammenhænge vanskeliggør deres omsætning til andre miljøer. kulturer, og type Til gengæld kan man skelne mellem to typer konvergenselementer. Den første selve erhvervsuddannelsesområdet og den anden forbindelsen mellem dette og socioøkonomiske de aktivitetsområder. vedrører den angår Hvad første konvergenskategori kan man rent faktisk konstatere, at pædagogikken og en forbedring af denne konstant synes at være et emne for uro i de forskellige systemer. Udviklingen af modulopbyggede uddannelser og etableringen af individualiserede uddannelsesforløb åbne værkstedskurser i Danmark er en illustration herpå. Denne tendens går hånd i hånd med den massive anvendelse af de ny informations- og kommunikationsteknologier uddannelsesværktøjer. som som de i kan Man denne ligeledes sammenhæng pege på overgangen fra en kvalifikationsproblematik til en kompetenceproblematik såvel som en tendens og anerkendelse af erhvervserfaring. Dette være afgørende, for så vidt som adgangen til adskillige erhvervsuddannelser validering punkt synes til at i på går disse Udover retning kompetencer i NVQ og skole- hviler forudsætninger. studieforberedende af Tendensen etablering af kompetenceevalueringssystemer, der ikke tager hensyn til den måde, er hvorpå erhvervet. Det Forenede Kongerige kan man nævne Irland som eksempel. Her har man national etableret en der certificeringsstruktur, højere omfatter samtlige for uddannelser universitetssektoren som efter- og videreuddannelser. I 1991 indførte Frankrig en "personlig kompetencestatus" som et instrument for virksomheder og arbejdstagere, der fremover har mulighed for at få individuel finansieret en for "kompetencestatus" arbejdstiden. såvel uden uden betydning Særlig tillægges endvidere selvstudier og livslange læringsprojekter, hvilket bekræfter viljen til at placere den lærende i centrum for læreprocessen. Denne tendens er blevet styrket ved etableringen af ledsagestrukturer: modtagelse, information, vejledning og rådgivning. I Det Forenede Kongerige er der oprettet generelle uddannelsesvejledningstjenester under kontrakt med regeringen via et net af offentlige og private leverer organisationer. og omfattende i på vejledning overensstemmelse de individuelle behov. De oplysninger lokalt plan med arbejdsverdenen Det andet konvergenspunkt vedrører mellem forbindelsen erhvervsuddannelsesområdet og aktivitetsområder socioøkonomiske og som Det beskæftigelsespolitikkerne. fremgår de rent deltagende landes rapporter, at der træffes højere grad i uddannelsesforanstaltninger og initiativer med det formål at bevare arbejdspladser og forbedre faktisk stadig af 12 den enkeltes jobegnethed. Hvis man ligeledes tager hensyn til visse målgrupper, især de mest udsatte bliver uddannelse et element til brug for en beskæftigelsespolitik eller en socialpolitik. Der er således tale om en udvidelse af uddannelsestilbuddet, der antager en dobbelt form, nemlig med en åbning imod nye målgrupper og nyt uddannelserne. indhold understreger Grækenlands især af overensstemmelsen mellem udbuddet af uddannelse og arbejdsmarkedets reelle behov for kvalifikationer og kompetencer. i rapport betydningen har mellem Italien der regeringen den I blev arbejdsoverenskomst, indgået og arbejdsmarkedets parter i 1996, etablere netop snævrere mellem uddannelserne og arbejdsmarkedet i form af en fælles aktion. at forbindelser formål til både andet viser gælder Et sig element tydeligt. Antallet af dem, der har nydt af godt er uddannelsesforanstaltningerne, øget regelmæssigt i de senere år. Dette de grundlæggende uddannelser og for efter- og videreuddannelserne, og det fremgår meget klart af de deltagende landes rapporter, at regeringsinstanserne til hensigt yderligere at styrke denne vilje til at øge antallet af unge, der forlader uddannelsessystemerne med et uddannelsesbevis i hånden. har for Det er i øvrigt interessant at sammenligne de forskellige aktørers roller i forhold til de målgrupper, som uddannelsesforanstaltningerne henvender sig til. De statslige instanser spiller i forskellig grad i en rolle erhvervskvalificeringsprocessen i alle de deltagende lande. Staten planlægge, bidrager tilrettelægge kontrollere og erhvervsuddannelsen især med hensyn med at til kvalitet. Den fastsætter som oftest de generelle rammer, som erhvervsuddannelsesmarkedet kan udvikle sig indenfor. Den forbliver en fremtrædende aktør især hvad angår foranstaltninger til fordel for de mest udsatte målgrupper. Men dens rolle synes at have en tendens til at blive mindre fremtrædende, hvilket kan tilskrives tendensen til af regionalisering erhvervsuddannelserne og til en øget af parter i hele arbejdsmarkedets beslutningsprocessen. inddragelse I alt fald må udviklingen af statens rolle ses i forbindelse med inddragelsen af arbejdsmarkedets parter og af de lokale og regionale aktører. Statens rolle synes alt efter hvilket publikum, der er tale om, og især de roller, der tillægges arbejdsmarkedets parter, mindre at fremtrædende i erhvervskvalificeringsprocessen. eller være mere nyttigt deltagende Men det forbliver yderst vanskelig at klassificere medlemsstaternes og de landes under erhvervsuddannelsessystemer fælles rubrikker. Det ville være mere udvikle evalueringsinstrumenter end at udtænke komplekse instrumenter til en sådan klassificering, der skal gøre for uddannelsessystemerne at placere sig i forhold til hinanden såvel som i forhold til de store udviklinger, der er i gang. muligt det at 3. GENNEMFØRELSEN OG VIRKNINGERNE AF LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMET 3. 1 Beskrivelse af Leonardo da Vinci-programmets strukturer og gennemførelsesproces Fællesskabsforanstaltningerne inden for Leonardo da Vinci-programmet er områder og underopdelt foranstaltninger. Programmets store linjer er fastsat ved den fælles i 13 målsætningsramme og ved de prioriteter, der årligt fastsættes i forbindelse med indkaldelsen af forslag. af sigter I det store og hele prioriteterne, der henhører under bestemmelserne i artikel 127 i Traktaten om Den Europæiske Union, på at gøre Leonardo da Vinci- programmet til et instrument for gennemførelse en erhvervsuddannelsespolitik i Den Europæiske Union, især i sammenhæng med fra Det Europæiske Råd Tillidspagten i Europa (1996) og de retningslinjer, der blev fastsat af Kommissionen i dens "Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse" (1994) og "At undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund" (1995). i Essen i 1994, for beskæftigelse konklusionerne hvidbøger kampen Disse prioriteter fastsættes i tæt samarbejde med Leonardo da Vinci- udvalget. I 1996 var de som i 1997: tilskyndelse til at erhverve ny viden; tilnærmelse mellem skolen og virksomheden; mod udstødelse; lige behandling af fysiske og investeringer i uddannelse; en mere udbredt adgang til viden ved hjælp informationssamfundets af værktøjer. Programmets horisontale dimension går på lige muligheder, social dialog, regional udvikling og industrielle forandringer. investeringer 3. 1. 1 Processen på fællesskabsplan 3. 1. 1. 1 De europæiske strukturers organisation Det er Kommissionen, der står for gennemførelsen af Leonardo da Vinci-programmet, der til det formål får støtte fra Leonardo da Vinci-programmets centrale tekniske kontor. Ifølge Rådets afgørelse er det op til Kommissionen at brede fastlægge sikre politiske programmets retningslinjer, administrationen og koordineringen af processen omkring indkaldelse af forslag og udvælgelsen at fine de forslag, der skal have tildelt in. •:» ø» t. e. udvalg bestående I udførelsen af dens forskellige opgaver assisteres Kommissionen af et af repræsentanter for medlemsstaterne og Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og i visse arbejdsmarkedets parter, hvis funktioner er nøje præciseret i Rådets afgørelse. tilfælde landene Det i med efter- Underudvalgene overensstemmelse I denne afgørelse er der ligeledes nedsat underudvalg. for grunduddannelse, erhvervsmæssig erhvervsmæssig og videreuddannelse samarbejdet og mellem virksomheder mødes med regelmæssige mellemrum og har drøftet spørgsmål af vedrørende af prioriteter resultaterne af forslag. fastsættelse analyse indkaldelsen og universiteter især og af 3. 1. 1. 2 De europæiske strukturers aktiviteter da af fra inden centrale indkaldelserne Kommissionen for sikrer rammerne af dens ansvar og med Vinci- Leonardo støtte programmets tekniske kontor forberedelsen og styringen forslag, af af gennemførelsen evalueringsprocessen de indkomne projekter, tilskyndelses- i og udvalgte forbindelse projekter samt spredning af deres resultater. Der er med dette for øje etableret en fast forbindelse til nationale koordineringsorganer. opfølgningsaktiviteter med for de de består praktisk disse Rent aktiviteter bistå i initiativtagerne med at få gang i tilrettelægge deres og kontakt-, projekter, tema- at 14 en sikre disseminationsseminarer; forbindelse til landene i Central - og Østeuropa og Cypern med henblik på at sikre deres integration i prnqr ammet- ; gennemføre analyser og udarbejde informationsmateriale om de af forslag. indkaldelser forskellige centrale beskrivelser Kommissionen udarbejder i øvrigt i samarbejde med Leonardo da Vinci- programmets tekniske kontor til stadighed en lang række publikationer såsom kompendier, der indeholder af initiativtagere og projekter efter indkaldelse af forslag, analytiske resultaterne af brochurer generelle indkaldelserne og informationsbrochurer. er Der ligeledes udarbejdet en database, der fra Disse tidligere produkter kan frit konsulteres i Multiemedie-centret i programmets centrale tekniske kontor. programmer. produkterne omfatter over 3. 1. 2 Processen på medlemsstatsplan Medlemsstaterne og de deltagende lande har for deres vedkommende etableret informations, administrations-, tilskyndelses- og opfølgningsstrukturer: de nationale koordineringsinstanser (NKI). 3. 1. 2. 1 De nationale strukturers organisation grund- erhvervsmæssige og Det efter- og videreuddannelsesområde henhører ikke nødvendigvis under de samme ministerier eller alene under de offentlige myndigheders ansvar i alle medlemsstater og deltagende lande. I visse deltagende lande henhører erhvervsmæssige grunduddannelser for eksempel rent under fortrinsvis faktisk Undervisningsministeriet i som Nederlandene, Tyskland hvorimod andre medlemsstater og deltagende lande forskellige er mellem delt og ministerier - undervisnings- i ansvar eller dette de i som især, Denne genfindes i arbejdsministeriet forskelligartede Frankrig. i også struktur i programmets tilskyndelsesforanstaltningerne L medlemsstaterne og de deltagende lande. administration og og I øvrigt har hovedparten af de deltagende lande nedsat nationale rådgivende styrende trepartsudvalg, der sikrer bistand i forbindelse med fastsættelsen af de nationale prioriteter såvel som en forbindelse til de politiske de beslutningstagere for væsentligste erhvervsuddannelsesområdet. Disse udvalg deltager normalt - ved siden nationale af koordineringsinstanser i nationale udarbejdelsen i I, prioriteter evalueringsprocessen den forudgående udvælgelse på nationalt plan. de område og og inden af under aktører de - i som såvel nationale myndigheder, De nationale koordineringsinstanser, der støttes økonomisk af Kommissionen, har som hovedopgave at yde bistand til de til nationale Kommissionen til potentielle initiativtagere og de kontraherende parter i projekterne. kontaktinstanser De (NKI1erne) spiller en vigtig rolle i flere henseender: de bidrager til at sikre programmets indvirkning på og de tilrettelægger strukturer; leverer promotionsaktiviteter; de teknisk for bistand dissemination til de kontraherende parter i projekterne; de hjælper med at udvikle tema- og sektor- såvel tværnationale netværk. politikker nationale nationale sørger som og de og art instansers Disse og organisation varierer fra land til land. I en række af de deltagende lande som Irland, Danmark, Sverige og etablerede NKI'er ikke blot Leonardo da Vinci- styrer Norge de men også Visse Adapt Socrates- andre knyttet fortrinsvis og programmet programmet og programmet og fællesskabsinitiativerne landes Employment. til NKI'er er på institutioner, styrer nationalt i selvstændigt lande Tyskland. Nogle deltagende hvis NKI'er, råder kompetence er fordelt enten efter målgrupper de eller programmets foranstaltninger - som i Frankrig, Luxembourg eller Tyskland. forskellige plan, efter typer flere over som 3. 1. 2. 2 De nationale strukturers aktiviteter i sørge herunder lancering at til NKI'ernes væsentligste aktiviteter tilrettelægge består konferencer af programmet, udarbejde en national en arbejdsplan, disseminationsplan, for offentliggørelse af indkaldelserne af forslag, tilrettelægge nationale tværnationale eller evaluere kontaktseminarer, og fremsatte tilrettelægge og opfølgningsmøder med de godkendte projekter. Hertil får de tildelt en driftsbevilling fra Kommissionen på basis indgåede af udbudsbetingelser. projekter tilskyndelses- - i at til partnerskab Formålet med disse aktiviteter er med således - overvåge Kommissionen projekternes afvikling hvad angår aktiviteter og resultater samt at bidrage de af problemer, kontraherende parter måtte støde på under hele projektforløbet. NKI'erne bidrager endvidere eller tværnationale tematiske tilskyndelsesaktiviteter i relation til programmet. nationale løsning som til de NKI'erne har desuden til opgave at og styre udvekslingsprogrammerne under område I. Til dette formål modtager uddannelsesopholds- 15 Tabel_lj. Leonardo fordeling i 1995 og 1996 da Vinci-budgettets 1995 1996 Pilotprojekter 75,2 84 Område I Område II 27,2 33,6 38,6 43,9 Område III 9,5 6,5 Uddannelsesophold udvekslinger og 45,7 51,4 Område I Område II 28,6 2 9,4 17 22 Område III 0,1 0,03 Andet III. 2. a III. 2. b 18,5 19 6,9 6,2 0 1,3 Område IV 11,6 9 lait (MECU) 139,5 154,4 3. 3 Leonardo da Vinci-programmets første resultater Leonardo da Vinci-programmet har indtil nu haft tre indkaldelser af forslag i 1995, 1996 og 1997. De to første (1995 og 1996) førte til fremsættelse af 7600 forslag. De og evaluerings- var udvælgelsesprocedurer, etableret i forbindelse deltagende lande, førte til finansiering af 1542 projekter til et samlet beløb af 201,8 MECU. Kommissionen med der af de at efter forelagt de Kommissionen en samlet bevilling til de forskellige omfattede målgrupper. have driftsplan en offentliggør de ligeledes NKI'erne kompendier nationale projekter, informationsbrochurer og almindeligvis informationsbulletiner. om 3. 2 Budgetmæssige data De nødvendige finansielle midler på til fællesskabsniveau da gennemførelsen Vinci-programmet Rådets afgørelse skønnet til at beløbe sig til 620 MECU mellem 1995 og 1999. Leonardo i blev af Fordelingen af beløbene, der skal tildeles de forskellige områder og af foranstaltninger, Kommissionen af Leonardo da Vinci-udvalget. afgøres høring efter i de er form mellem begrænsninger Det bør bemærkes, at budgettets forskellige fordeling forskellige områders underkastet foranstaltninger af visse maksimums- og minimumstærskler. Et minimum af 35% af det samlede budget tildeles pilotprojekter, minimum 30% skal og tildeles udvekslingsprogrammer, og maksimum andre 20% foranstaltninger, især undersøgelses- og analyseprojekter, programmer af sammenlignelige data såvel som til NKI'erne under område IV. 1. uddannelsesopholds- udveksling herunder tildeles skal kan til I programmets to første år har budgetmyndigheden en rammebevilling på 139,5 MECU i 1995 og 154,4 MECU i 1996. tildelt nedenfor Tabellen i sammenfattet form den budgetmæssige fordeling af programmet i de to første år. giver 16 Tabel 2: Resultaterne indkaldelser 1996 af to af forslag i de første 1995 og 1995 1996 Antal projekter udvalgte 749 793 Procedure I 319 299 Procedure II 430 494 Pilotprojekter 581 582 Uddannelsesopholds- og udvekslingsprogrammer (område II og III) 121 17 0 Undersøgelser analyser og 47 41 Antal partnere 13212 10267 Procedure I 2210 2131 Procedure II 11002 8136 Disse data viser, at programmet har nået en ret så betydelig størrelse med hensyn til antal af projekter, tværnationale partnere og aktører fra involverede erhvervsuddannelser. de at for Men Leonardo da Vinci- Analysen af programmets to første år viser, at programmet udvikler sig henimod en større hensyntagen til de reelle som udfordringer, erhvervsuddannelsen i Europa står overfor. denne hensyntagen kan konsolidere sig og føre til en forbedring af systemer, ordninger og uddannelsespraksis er det nødvendigt, at gennemførelsen projekter af ledsages kvalitativ evaluering af deres evne til at nå de mål, der er sat, såvel som deres evne til at føre til konkrete resultater, der kan overføres til alle de 18 deltagende lande. udvalgte en 1542 af de og Tiden er inde til en opfølgning, tilskyndelse over indhold og metoder, der kan gøre Leonardo da Vinci til et sandt "europæisk for nyskabelse". refleksion laboratorium de er kan over behov sigter baseret inddele prognoser udformningen på foranstaltninger Man udvalgte projekter i tre store kategorier: de projekter, der fokuserer på at lave for uddannelse og vejledning i relation til et særligt miljø; de projekter, af der nyskabende og uddannelsesmoduler ved udarbejdelse af uddannelsesprodukter, der meget ofte på multimedieindlæringssystemer; og de projekter, der sigter direkte på virksomhederne og uddannelsesinstitutionerne. Man en bemærker aktiv deltagelse programmet i fra arbejdsmarkedsparternes side såvel som øget af uddannelsesnet tværnationale (regionale net eller sektornet). Disse to faktorer skulle få en betydelig på promoveringen og udbredelsen af ny viden og knowhow. indvirkning etablering ligeledes en at konkludere, dimensioner. En mere dybtgående analyse gør det muligt at størstedelen af projekterne går i retning af en integrering af disse tre Projekterne omhandler stadig oftere udviklingen af løsninger i procesform, idet man går ud fra en konstatering af et via særligt iværksættelse globale af pædagogiske metoder at nå frem til udarbejdelse og gennemførelse af målrettede er løsninger, afpasset særlige sammenhænge. behov mere som for så Hvad angår samtlige projekter kan man ligeledes nævne, at 13. 212 partnere deltog udvalgte projekter i 1995 og 10. 267 i 793 projekter i 1996. i 749 17 de af må af man skabelsen Når man tager i betragtning, at det fortrinsvis er SMV, der bidrager nye til arbejdspladser, efter første modtagelsen projektforslag konstatere, at deres inddragelse i programmet er yderst denne beskeden. burde utilstrækkelige samtlige aktører med ansvar for Leonardo Vinci-programmet tilskyndes aktivt til at foretage den yderligere investering, der skal til for at sikre en større SMV-deltagelse i partnerskaberne. af deltagelse lyset da I må man nuancere Men denne konstatering. Hvis det er sandt, at udbuddet af uddannelse via samtlige programmets foranstaltninger (alle tre områder kombineret) er større end efterspørgslen, må man ikke glemme, at den foranstaltning, der er bedst egnet for virksomhedernes (og herunder SMV's) deltagelse er område II "Støtte til forbedring af erhvervsuddannelsesaktionerne" især II. 1. 1. a under for "nyskabelse erhvervsuddannelse" II. 1. 1. c teknologiske af "overførsel nyskabelser". samme konstatering gælder for område II's programmer for uddannelsesophold og udvekslinger. foranstaltning inden og Den Ved sine uddannelsesopholds- og udvekslingsområder bidrager Vinci-programmet Leonardo ligeledes til forskellige målgruppers mobilitet inden for Europa. betydeligt da 18 Tabel 3; Antal programmer og deltagere i uddannelsesophold og udvekslinger i 1995 og 1996 Antal programmer Antal modtagere 1 9 95 | 1 9 96 ~ 1 9 95 | I9 96 I. 1. 2. a - uddannelsesophold for ungt; under erhvervsmæssig grunduddannel :;<• •- af kort variglind | 604 | | 9943 | 10063 * I. 1. 2. a - uddannelsesophold for unge under erhvervsmæssig grunduddannelse - af længere varighed [ 96 | * | 982 | 1009 I. 1. 2. b - uddannelsesophold arbejdstagere for unge | 293 | * | 4704 | 5333 I. 1. 2. c - udveksling af undervisere | 293 | * II. 1. 2. a - Uddannelsesophold i virksomheder for personer under universitetsuddannelse en og universitetsuddannelse personer, der har | 2242 | 2379 afsluttet | 102 | 144 [ 5175 [ 7731 II. 1. 2. b - udvekslinger mellem virksomheder og universiteter/uddannelsesinstitutioner | 11 | 121 | 146 11 | II. 1. 2. c - udvekslinger for ansvarlige for uddannelse [ 11 | 12 | 47 | 231 * endnu ikke tilgængelige tal Det kan bemærkes, at Leonardo da Vinci-programmet i 1995 og 1996 har gjort det muligt for mere end 50. 000 personer - heraf 22. 000 unge i erhvervsmæssig grunduddannelse, 10. 000 unge arbejdstagere og 13. 000 personer under universitetsuddannelse og personer med afsluttet universitetsuddannelse - at nyde europæisk godt mobilitetsstipendium til vejlednings- og uddannelsesophold på tværs af medlemsstaterne og de de1tagende 1ånde. af et da Vinci-programmet Leonardo fastslår desuden gennemførelsen af et statistikprogram under område III. 2. b og et studiebesøgsprogram under administreret af område III. 3. b. Cedefop af og da Vinci-udvalget muligt foreslå Rådets afgørelse af 6. december det for gør 1994 Kommissionen et at arbejdsprogram under overskriften "Udveksling sammenlignelige data" under foranstaltning III. 2. b. Efter Kommissionens forslag vedtog et Leonardo tipunktsarbejdsprogram, dets iværksættelse blev forestået af en arbejdsgruppe, Statistik i almen uddannelse og erhvervsuddannelse" bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen. I 1995 blev der offentliggjort et udbud, der førte til gennemførelsen af tre projekter, der startede i 1996, om "undersøgelsen af den grundlæggende erhvervsuddannelse", og "undersøgelsen videreuddannelse" og om "overgang til det erhvervsaktive liv". Et sammenlignelige projekt om blevet er kvalifikationer administreret af CEDEFOP. I 1996 blev tre temaer medtaget i et særligt offentligt udbud, nemlig af "uddannelsesudbud", sprog" og "læseundervisning for voksne". blev investeret i dette første budgetår, var i en størrelsesorden af 1. 3 MECU, og der er planer om at udvide dimensionen og undersøgelsesfeltet i 1996 og 1997 til et yderligere beløb på 2,1 MECU. "læring beløb, efter- der af De Fællesskabsprogrammet for studiebesøg for eksperter inden for erhvervsuddannelsesområdet i Den III. 3. b) (foranstaltning Europæiske Union koordineres af Cedefop. I samarbejde med et net af nationale besøgsansvarlige fastslår dette program tilrettelæggelsen af studiebesøg af en varighed på tre til fem arbejdsdage, som fokuserer på temaer såsom ungdomsuddannelse, nye voksenuddannelse på teknologiers erhvervsuddannelsen. for rammerne af disse studiebesøg har 1225 erhvervsuddannelseseksperter fordelt på 116 grupper nydt godt af et stipendium på i gennemsnit 13 50 indvirkning Inden eller de 19 ECU i 1995 og 1996. Det samlede til var budget, studiebesøgene, beløb sig til 2,3 MECU i den samme periode. afsat der 3. 4 Virkningerne af Leonardo da Vinci-programmet Som angivet i begyndelsen af denne interimsrapport drejer analysen sig om programmets to første år. I betragtning dels af, at de første projekter først kom i gang i begyndelsen af 1996 og dels af, at deres gennemsnitsvarighed er på mere end to år, kan de elementer, der bliver fremdraget her, ikke betragtes som endelige. laboratorium Et andet element bør fremhæves : som "europæisk for er det hensigten med nyskabelse" programmet, at det skal støtte en aktioner, forbedring medlemsstaternes eller erhvervsuddannelsesaktørernes erhvervsuddannelsessystemer ordninger. Det er klart, at der skal gå en vis tid, før en sådan indvirkning kan blive til noget. der af sigter på og de på tekniske Til gengæld vil det fremover via medlemsstaternes og de deltagende landes rapporter og den eksterne evalueringsrapport være muligt at pege og administrative svagheder, der har vist med programmets gennemførelse. Her bør det bemærkes, at rapporterne især og støtter spørgeskemaer, der er sendt til programmets og nøgleaktører. initiativtagere forbindelse interviews sig på sig i De resultater, der således opnås, drejer sig således snarere om de vanskeligheder, man er stødt på i forbindelse med gennemførelsen af projekterne end om virkningerne af programmet. Når dette er sagt, er det muligt at fremdrage adskillige elementer, der gør virkningerne af programmet. muligt det at pege på 3. 4. 1 Systemernes indvirkning og udvikling af rapporter, Det fremgår klart af analysen af de nationale at pilotprojekterne er en del af medlemsstaternes udviklingen og erhvervsuddannelsessystemer ordninger angår de især hvad generelle tendenser, der nævnes i rapporten. af begyndelsen Programmet afspejler en udvikling inden samlede erhvervsuddannelsesområde, og det er dets mål at bidrage til, at et flertal og enkeltpersoner kan nyde godt af resultaterne af denne udvikling. institutioner det for af Desuden, og dette gælder især projekterne under område I, er de aktiviteter, der er udviklet af stor initiativtagerne, de udstrækning nationale erhvervsuddannelsesordninger; det er således normalt, at disse er i fodslag med de store linier i erhvervsuddannelsessystemerne. i forankret i samspil operationer. Dette positive betyder ikke, at de valgte pilotprojekter blot er en udvidelse eller kopi af nationale De tværnationale projekter sigter både hvad angår mål og metoder og indhold på udvikling af nyskabende tiltag. Deres forskelligartethed er ikke med i prioriteter af fælles interesse i en sammenhæng, der kræver meget hurtige justeringer og udviklinger. modstrid derved nye Ved at foreslå nyskabende svar hvad kvalifikationer, nye angår erhvervsprofiler, nye tilnærmelse adgangsprocedurer, mellem og virksomheder, nye indpasnings- og især erhvervsstabiliseringsforløb, ved lærlinge- og vekseluddannelse, giver de tværnationale projekter en institutioner 20 fremdrift til daglige vis erhvervsuddannelsens realitet. Det er ligeledes karakteristisk, at programmet tiltrækker de vigtigste aktører fra erhvervsuddannelsesområdet, som ser en investeringsprioritet heri. 3. 4. 2 Virkninger og nyskabelse Leonardo defineres laboratorium for erhvervsuddannelsesområdet. Vinci-programmet europæiske inden "det nyskabelse" da som for at af de og For dette analyse niveau. nationale En af rapporter evalueringsrapporten gør det muligt at konkludere, at den væsentligste virkning af programmet befinder sig nå på prioriterede mål som for eksempel de nye kvalifikationer, de nye erhvervsprofiler, en bedre adgang til uddannelse - og især til efter- og videreuddannelse - , ny veje til arbejdslivet, til forberedelse anerkendelse kvalifikationer af m. v. støtter Leonardo da Vinci- programmet adskillige nye tiltag. Udviklingen af nyt indhold, af nye produkter, og tjenesteydelser vidner for eksempel om, at der tages hensyn til en bredere vifte af målgrupper og spørgsmålet om lige muligheder samt en mere markant kurs henimod projekter med regionale kendetegn. metoder er alle mest udviklet omstændigheder Under nyskabelsen ved Leonardo da Vinci- programmet og følgelig også dets hvad indvirkning angår etableringen af projekter, der gør det muligt sammen at integrere og anvende metoder og mod er værktøjer, særlige målgrupper. er udviklingen og anvendelsen af en CD-ROM i vore dage ikke mere nyskabende men kombinerer man anvendelsen af denne med der fjernundervisning, henvender sig til et publikum, hvis rettet Således selv, der sig i bopæl ligger meget langt fra de store uddannelsescentre, kan den udgøre en nyskabende faktor. da kan allerede nyskabelsens Vinci-programmet Leonardo særegenhed påviser inden for erhvervsuddannelsesområdet. Dels er den relativ: det, der viser sig at være meget nyskabende i en vis sammenhæng, være forældet i en anden. Og dels er den udviklende. På trods af tidligere programmers mulige virkninger på Leonardo da Vinci-programmet så gør de elementer, vi ligger inde med, det muligt for os at notere os, at gennemførelsen af det nye program har foretaget et sandt kvalitativt spring fremad. For øvrigt lader iagttagelsen under Leonardo da Vinci-programmet, der er tale om, forudsige, at der er startet en dynamik, der kun kan konkretiseres på mellemlang sigt. de år af 3. 4. 3 Virkning på systemerne og på praksis Størsteparten af projekterne udgør svar eller foreløbige reaktioner på konkrete situationer, der kræver sig nye uden forberedelse kvalifikationer, og videreuddannelse i SMV m. v. unge efter- løsninger, være det af dynamik indvirkning Disse projekters størrelse og deres sonderende karakter gør det kun sjældent muligt for dem at få en direkte på erhvervsuddannelsessystemerne. Men aktørerne er som følge af den skabte til at adspørge systemerne. Det er første skridt af en potentiel dynamik i systemet, og altså af en større potentiel betydning. Det er af særlig betydning, at Leonardo da Vinci-programmets er mere markant i forbindelse med de meget lidt udviklede systemer. indvirkning drevet Visse lande, som Luxembourg og Liechtenstein, der er i færd med at 21 de deres gennemførte omforme erhvervsuddannelsessystemer, bemærker, at projekter under Leonardo da Vinci- programmet eller under tidligere påvirker programmer overvejelserne vedrørende indførelse af ny lovgivning om og erhvervsuddannelsessystemerne, nye de at retningslinjer truffet andetsteds. beslutningerne ikke er om på afprøve importeret På kort sigt er indvirkningen dog reel i. marken. To dimensioner i forbindelse projekterne med fortjener at blive fremhævet. Visse projekter er i alt væsentligt nye at fokuseret modeller, det være sig modeller eller koncepter fra udlandet, gennemførelse af en idé, udbredelse af erfaringer m. v. Andre projekter sigter som prioritet på at søge reelt nyskabende løsninger med fare for manglende resultater. Endelig bliver undersøgelses- og igangsat analyseprojektérne analysere på med henblik heldig betingelserne for gennemførelse senere pilotproj ekter. ofte at af en Fordelen ved tværnationalitet er, at man lettere kan frigøre sig fra de territoriale begrænsninger, som alle de nationale systemer oplever. Således er det af betydning, at mange projekter indskriver sig i en sammenhængende logik (uden at de konceptet) anvender nødvendigvis eller støtter sig på oprindelige partnerskaber. 3. 4. 4 Programmets virkninger og struktur Frankrig nævner, at Leonardo da Vinci-programmet for det største flertal af initiativtagerne har fremstået som en mulighed for at udvide og bygge videre på et allerede eksisterende projekt. Denne bemærkning kan forsvares, for så vidt som de nationale rapporter kun omhandler projekterne fra den første indkaldelse af forslag. Ikke visse desto bemærkninger om, hvorledes programmets projekter med indvirkning eller ej. os Leonardo besked da begunstiger struktur mindre Vinci- giver Selv om overholdelsen af målene udgør et af udvælgelseskriterierne, fremgår det ved læsningen af de nationale rapporter, at projekterne hænger fælles målramme. På samme måde og også mere generelt lever de op til det for grundlæggende erhvervsmæssig nye kvalifikationer og jobegnethed. engagement integrering, sammen med den To andre aspekter bliver endvidere fremhævet : det tværnationale aspekt og af partnerskaber bestående af mange aktører. partnerskabernes karakter vanskelighederne Selv om rapporterne ikke glemmer at understrege i forbindelse med det tværnationale af aspekt projekterne, så peger de imidlertid især på deres rigdom. administrationen for europæiske i Den projekterne fremstår således fra fire vinkler: dimension 1. For at nå målene om integration, jobegnethed, adgang m. v. vælger initiativtagerne og partnerne med vilje den tværnationale vej for at afprøve nye tilgange, der kan give et svar på de forandringer, der er i gang. 2. Etableringen af værktøjer, referencemateriale eller fælles det uddannelsesmoduler væsentlige for mål. problemer, der ofte (men ikke altid) har deres oprindelse på nationalt plan, er det givne svar grundlæggende tværnationalt. er Over i. Den europæiske dimension søges mere som en berigelse end som en fælles konstruktion for projekterne. inden 4. Endelig søges og fremmes den dimension europæiske via mobilitet, ved udvekslinger og midler disse udvekslinger. fremme til at der komplementariteten Et andet væsentligt resultat kommer de af disse aktører, projekter. partnerskabers multiaktørkarakter gør det muligt for projekterne at søge at nå høj ere mål. mellem i arbejder Disse ser der således Man nye partnerskabsstrukturer dukke frem, hvor forskellige inddrages institutioner, uddannelsesinstanser, fagiige organisationer, lokale myndigheder eller Hvad virksomheder. indvirkningen angår, er disse nye former i sig selv en følge af programmets måde at fungere på. har angår samarbejde I den henseende programmet gjort det muligt at nå frem til et snævrere mellem universiteter og virksomheder, hvor den ene. part bidrager med sin metodologi og den anden med sin viden og knowhow, og dette er både til gavn for virksomhederne for så universiteternes vidt metodologiske systematiske tilgange, og for universiteterne, der søger at mindske den afgrund, der stadig alt for ofte adskiller og de arbejdsmarkedet visse medlemsstater og deltagende lande. I øvrigt har projekterne en tendens til at åbne sig mere og mere over der for hidtil kun har været meget lidt uddannelsesaktiviteter. åbne Man nye erhvervsprofiler dukke frem inden for miljø, sundhed, restaurering af nationale og kulturelle uddannelser i aktivitetssektorer, mindesmærker sektorer: følgende således højere nye ser for 22 bygninger, sikkerhed, hjemmearbejde m. v. , hvilket stemmer overens med de retningslinjer, der er defineret af Kommissionen inden for området lokal nye jobforekomster. udvikling og mobilitet, idet den skaber et øget knowhow hvad færdigheder angår både sproglige og erhvervserfaring. Den giver især noget mere i relation til personlig erfaring og CV. færdigheder få måde kvalitetsforslag Mere generelt konstaterer man en forøgelse af uddannelsesindsatsen til fordel for nye målgrupper, der sædvanligvis kun er lidet berørt af erhvervsuddannelsesforanstaltninger ne, nemlig de etniske minoriteter, folk der bor i mindre begunstigede områder og handicappede. Man kan imidlertid beklage, at der kun er meget i relation til lige muligheder. På særlige synes samme henvisninger til samarbejde mellem universiteter og virksomheder med henblik de foranstaltninger, der vil kunne modtage fællesskabsstøtte, at have kunnet skabe en vis tvetydighed i forhold der de støttedes via det gamle COMETT- meget program. Men brede og åbne struktur, der giver plads til alle aktører inden for erhvervsuddannelsesområdet, er uden tvivl en positiv faktor både hvad angår udbuddet og efterspørgslen. programmets uddannelse "AUEF", til på de i 3. 4. 5 Indvirkning og mobilitet i være udviklingen det eller unge En vis indvirkning ved programmet ligger af tværnational mobilitet. Unge under uddannelse, i sig skolebaseret lærlinge- uddannelse, arbejdstagere, studerende og unge med en afsluttet universitetsuddannelse er berørt af tværnational denne mobilitet for at forbedre eller bevare deres egen jobegnethed med henblik på at forbedre deres adgang bevare og arbejdsmarkedet til beskæftigelsesstabiliteten. Forsøg med nye vekseluddannelsesmodeller er særlig interessant. satsning i Således erhvervsmæssige forbedres integrering de unges via 23 gennem Virksomhederne vinder ved denne mobilitet øgede fleksibilitet i de modulopbyggede tiltag og de nye vekseluddannelser, der især retter sig imod allerede kvalificerede eller snarere meget kvalificerede mennesker. den der på én gang tjener til To aktivitetstyper dukker frem: dels etablering og konsolidering af netværk, er ressource- og modtagelsesorganer, om der direkte og tilskyndelse integration i arbejdslivet. Og dels stilles der informations- og -ledelsesværktøjer til rådighed for de lærende, der kan tjene som vektorer til at fremme på arbejdsmarkedet. målene mobilitet praktikanter integrationen af er en er reproduktion I denne sammenhæng er projekternes nyskabende karakter stærkt afhængig partnerskabstrukturerne. af Mobilitetsprojekterne kun i begrænset grad nyskabende, når de blot af projekter, der udgår fra tidligere programmer; dette er tilfældet med visse projekter, der er støttet af tilbagevendende strukturer (samme problemstilling, samme partnerskab). De projekter, der placerer mobiliteten i en bredere sammenhæng med at imødegå særlige problemer ved at etablere hensigtsmæssige rammer og tilknytte arbejdsmarkedets parter, har derimod en meget betydelig potentiel indvirkning. henblik på Denne indvirkning sikres især, når programmerne for uddannelsesophold og udvekslinger integreres i nogle er begrebsrammer, blevet udarbejdet et pilotprojekt. Programmet for uddannelsesophold og hvortil der :;â J ede:; er støtter Det af udvekslinger en pilotprojektet. konkretisering projektets tværnationale karakter og gør det muligt at integrere pilotprojektet i et netværk. Desuden kan det gøre det muligt for udenlandske partnere at nationale erfaringer. gavn nyde af 3. 4. 6 Indvirkning, fremgangsmåde uddannelsesmetoder og samlet nye en er at af udvikle forbundet fremtidige uddannelser prognoser Indvirkningen viser sig at blive så meget større, hvis projektet er i reelle stand til ved uddannelsesstrategier etablering eksplicit forbindelse mellem flere elementer: analyse af forandringerne i viden og knowhow; forståelse af fagene, jobbene, opgaverne og knowhowen, der dermed; udarbejdelse af en metodologisk ramme, der skal bruges i analysen og af overvejelser, og prospektering af fagenes fremtidige former. Processen i forbindelse med etableringen af projekter er i stadig højere grad den logiske udvikling samlet arbejdsmetode, der består i at definere for beskæftigelse, analysere jobbene, fastsætte den knowhow, der er nødvendig for de lønmodtagere, der bestrider job, analysere virksomhedernes behov for viden, udvikle undervisningsmateriale og anvende nye læringsværktøjer og midler af resultaterne alt sammen baseret på ny teknologi. referencepunkterne spredning disse til en af være skulle særlig Indvirkning med mærkbar udviklingen pilotprojekt eller et multiplikatorprojekt ud fra undersøgelser og analyser. forbindelse et af i Udgangspunktet for projekterne er sædvanligvis en analyse af det eksisterende inden for området. 24 at og case muligt stadium indførelse studie. -, Monografier udarbejdes med dette for øje i de forskellige deltagende lande enten ved hjælp af spørgeskemaer, der gør foretage det undersøgelser i marken over for forud udvalgte virksomheder. På dette identificeres de enkelte partneres behov for nye ny færdigheder, teknik og nye værktøjer og for nyopståede jobtyper og tilsvarende fase uddannelsesbehov. mellem forekommer partnerne forskellige anvendte koncepter såvel som om den metodologi, der bør udvikles, at være givtige og talrige. Det drejer sig udnytte om analysens resultater og ud fra de nationale konklusioner at nå frem til en fælles syntese. udvekslingerne de om I denne herefter af at og der hviler Indvirkningen opstår af samlede målrettede konkrete fremgangsmåder, på reelle strategier om at finde en løsning på et konkret problem, hvad enten der er tale om integration på arbejdsmarkedet, til uddannelse for arbejdstagerne i SMV eller Pædagogiske overvejelser og udarbejdelsen af undervisningsmateriale (f. eks. en CD-ROM) er elementer af en større helhed af opfindsomhed inden for erhvervsuddannelsesområdet. andre. adgang 3. 4. 7 Reel indvirkning og fornemmet Leonardo da Vinci-programmet og erhvervsuddannelserne helhed oplever et misforhold mellem de de ambitioner fremsatte resultater, der opnås i marken. som og det noget I dette perspektiv har programmets store åbenhed og generelle mål nok gjort en bjørnetjeneste. Det har muliggjort et hav af initiativer men også deres smuldren. Hvis man desuden kompleksiteten og tager for mangfoldigheden inden i erhvervsuddannelsesområdet af betragtning, forstår man let, at en reel indvirkning ikke nødvendigvis behøver fornemmet at indvirkning. være en I lyset af forskellige rapporter viser det samarbejde, der er blevet indledt, og de workshops, der er blevet åbnet med henblik på at levere svar på de igangværende forandringer, sig at være lovende. Dette bevidnes af det mylder af initiativer med hensyn til nye kvalifikationer, på integrering vekseluddannelse, arbej dsmarkedet, adgang og jobegnet, hvis konvergens nu bliver synlig. Spredningen af kendskab til god praksis på europæisk plan, sådan som den nu kan iagttages, giver ligeledes varsel om en stor base af høstede deres spredning. Iagttagelsen af disse nyskabelser er yderst vigtig. erfaringer og Generelt peger analysen på, at indvirkningen af de projekter, der tager deres udgangspunkt i Leonardo da Vinci-programmet, afhænger af flere faktorer: de til evne (unge • projektets grad af åbning gennem dets tværnationale og tværgående karakter; at • projekternes forskellige integrere målgrupper uden kvalifikationer, arbejdstagere i SMV m. v. ), som de henvender sig til; • graden af arbejdsmarkedsparterne især men ikke udelukkende i forbindelse og iværksættelses- med gennemførelsesprocessen og disseminationen projektets resultater; inddragelse af af • graden af inddragelse af partnere, der bidrager direkte til af definitionen uddannelsessystemer ; • emnets relevans og projektets kvalitet; 25 • projektadministrationens kvalitet; • strategien for dissemination af resultater og markedsføring af såsom produkter og fjernundervisningsprodukter produkter computerstøttet til undervisning. denne rapporter interimsrapport blev Da udarbejdet eller snarere da de og nationale evalueringsrapporten blev udarbejdet, var det for tidligt at stille spørgsmålet, om der var en forbindelse nyskabelse, mellem indvirkning og forandring, idet hovedparten af projekterne kun lige var begyndt. med takt sket i indkaldelser en udvikling Endvidere bør man notere sig, at i der er de programmet forskellige af forslag. Skematisk ville man kunne notere sig en tendens til et reduceret antal indkomne forslag til fordel for en bedre kvalitet og en bedre forståelse af programmet. De projekter, der blev fremsat i første forbindelse gentog indkaldelse åbenbart stadig ofte logikken i de gamle programmer. forslag den med af at til stærkt logisk, er en vis Det er der ikke noget unormalt ved, for der det eksisterer kontinuitet. Erhvervsuddannelsesområdet opererer ikke med pludselige forandringer. Men man kan allerede nu konstatere, at Leonardo da Vinci-programmet har sammenhæng bidraget inden for erhvervsuddannelsesområdet. Vi er nu kommet forbi det stadium, hvor enhver opfinder hjulet påny for sig selv, og dette især takket være der programmets tilskynder aktørerne til at arbejde sammen. udgør samarbejdsforpligtelsen en garanti både for investeringerne og for at kunne fjerne sig fra den slagne landevej. struktur, forstand I den af en bør reel endelig anerkendelse rejst, og bemærkes, at Det virkningen af de projekter, der støttes gennem Leonardo da Vinci- programmet, ligeledes skyldes de disseminationsstrategier, der er iværksat projektets initiativtagere. Den interesse, som programmet de har og uddannelsesmidler -værktøjer, der vil komme ud af det gennem hele dets levetid, vil bestemt bidrage til af resultaterne og være til gavn for udviklingen af erhvervsuddannelse i de deltagende lande. Men, som det eksterne fremgår evalueringsrapport, er disseminationen af resultaterne kun i sin vorden og er derfor stadig af ret så beskeden karakter. Selv om det udtrykkeligt er fastsat i ansøgningsskemaerne, de projekter, der har fastsat en præcis strategi, og som øremærker særlige beløb til dissemination, stadig sjældne. Det er ligeledes initiativtagerne sandsynligt, som i nedskæringer følge budgetterne vil investere mindre i denne type aktivitet. at af den er af For at gøre noget ved denne mangel er Kommissionen i samarbejde med alle programmets aktører i færd med at vende en særlig opmærksomhed mod aktiviteterne til validering og dissiminering af resultaterne på europæisk plan. I den anledning blev der i begyndelsen af Leonardo en da Vinci-programmet første produktmesse, der gjorde det muligt for interesserede at stifte bekendtskab forskellige resultater og produkter, der er kommet ud af hovedsagelig de gamle EF-uddannelsesprogrammer. afholdt med de på den øvrigt eksterne peger I evalueringsrapport fire refleksionsområder, der ville kunne bidrage direkte til at forbedre de disseminationsstrategier, der bør og iværksættes projekternes initiativtagere. Det drejer sig i dette tilfælde om: programmets af 26 1. Spredning af eksempler på god praksis. I den anledning anbefales det, at projekter de effektive mest der at identificeres, udarbejdes vejledninger i god praksis, der er baseret på resultaterne af projekter, der ville kunne tjene som eksempel. og 2. Netværksprojekter. Hvert projekt bør i givet fald tilskyndes til at deltage i netværk på europæisk plan, der består af andre nationale eller fællesskabstiltag med henblik på gensidig dissemination anerkendelse opnåede resultater. de af og 3. Betydningen af ar de ae nye og projektadministration dissemination informations- kommunikationsteknologier. Hidtil har man gjort meget lidt brug af de nye informations- og både kommunikationsteknologier til og af overordnet projektresultater. Med dette for øje kunne man med fordel forbedre den nuværende internetadresse og indføre ikke blot en database med oplysninger om projekter fra de produktkompendier forskellige eller også etablere et egentligt forum for af debat oplysninger mellem projekter. I samme forbindelse bør man styrke udviklingen af det nuværende system for søgning af partnere på fællesskabsplan. udveksling -kataloger men og 4. Dissemination af produkter. og der kunne projekter især Talrige udvikler pilotprojekter have produkter, anvendelsesmuligheder for projektpartnerskabet. Leonardo da Vinci-programmets primære opgave overføre er erhvervsuddannelsesprodukter til europæisk plan og lette adgangen til dem ved hjælp af for eksempel oversættelse. uden at så evalueringsrapport, På denne måde skulle det være muligt, som det angives i den eksterne at disseminere den lære, man har draget af samtlige projekter under Leonardo da Vinci-programmet og i anvende visse at projektresultaterne, programmets er udløbet. projektbevilling tilfælde efter 4. Forbindelsen til de gamle programmer og komplementaritet andre med fællesskabsprogrammer initiativer de og Som helhed har overgangen fra de gamle uddannelsesprogrammer Force, Comett, Eurotecnet, Lingua og Petra til det nye program fundet sted med to ting for øje: For det første var denne overgang karakteriseret af en vilje til at sikre en vis kontinuitet mellem de store linjer i de gamle programmer og grundprincipperne i Leonardo da Vinci-programmet, som det er nævnt i artikel 4, stk. 2 i Rådets afgørelse. Således tages der hensyn til de erfaringer, der er høstet i løbet af de foregående programmer, idet partnerskaber fortsætter deres samarbejde - selv andre om betingelser - for at udvikle nye fremgangsmåder. her bemærkes, at denne kontinuitet er ved blevet iværksættelsen af overgangsforanstaltninger. adskillige lettere gjort ofte sker Det bør det på de Leonardo da Vinci- For det andet går etableringen af det nye program videre end til resultaterne gamle af programmer. programmet gør det muligt at forene forskellige temaer og målgrupper række takket forskellige og aktioner. I den henseende støtter tidligere mere det i programmer at uddannelsespolitikkerne de komplementariteten retningslinjer været lang end ved en 27 forskellige forbinde aktivitetsområder som for eksempel lige muligheder, regional og lokal udvikling, den sociale dialog m. v. det forskning forbindelse eller for Hvad angår Leonardo da Vinci- programmets til Socrates-programmet såvel som til fællesskabsinitiativer som Adapt og fjerde Employment rammeprogram og udvikling er situationen en smule anderledes. afgørelse, der etablerede programmet, understreger nødvendigheden af, at der sørges for, at og operationel komplementaritet mellem og dette på handlingsprogrammet uddannelsesområdet som fællesskabsinitiativprogrammerne. der er kohærens program såvel Den Kommissionen For at sikre denne komplementaritet har iværksat forskellige foranstaltninger. Til det brug og inden udsendelsen af den første indkaldelse af forslag havde Kommissionens tjenestegrene udarbejdet et referencedokument, der anskueliggjorde de forskellige niveauer såvel som omfanget af komplementariteten. Dette dokument blev forskellige programudvalg, og medlemsstaterne og blev informeret om procedurer og planer for de forskellige programmer og initiativer. blev medlemslandene og de deltagende på gjort lande nødvendigheden etablere hensigtsmæssige koordineringsstrukturer. opmærksomme at deltagende Endvidere forelagt lande af de de det Således har en række deltagende nationale lande deres via koordineringsstrukturer etableret procedurer på nationalt plan, der at gør kontrollere eventuelle forbindelser mellem projekter fremsat inden for rammerne af indkaldelsen af forslag under Leonardo da Vinci-programmet og de andre fællesskabsprogrammer og -initiativer. Målet med dette muligt dem for overlapninger arbejde er hovedsageligt at undgå unødvendige mellem projekterne under de forskellige programmer og initiativer. Det bør ligeledes bemærkes, at det efter de nationale bestemmelser er muligt Den repræsentant for Europæiske have Socialfond adgang til de nationale Leonardo da Vinci-udvalg og for en repræsentant af Leonardo da Vinci-programmet at deltage Europæiske Socialfonds proj ektovervågningsudvalg. for at Den en i for hvad lister forskning På Kommissionsplan foregår denne i planlægningen ved fællesskab de forskellige af høring tjenestegrene af om forudvalgte projekter i form af en krydseksamination. Endvidere deltager en funktionær fra GD XXII, der er ansvarlig for Leonardo da Vinci-programmet, de europæiske strukturfonde angår i møderne i de tjenestegrene, der er ansvarlige for iværksættelsen af Adapt og Employment. Det fjerde rammeprogram og udvikling og nærmere bestemt den anden del af det endelige program for socioøkonomisk forskning, der omfatter almen uddannelse og erhvervsuddannelse, bidrager løbende for dette grundforskning område. Sådanne ordninger som for eksempel en fælles database i lighed med den, der for nærværende anvendes for Lingua-programmet, vil blive så meget mere nødvendige, som en stærk forøgelse af initiativerne kræver en særlig opmærksomhed rettet mod procedurerne såvel som budget- og regnskabsreglerne. forskning inden den til i sin hvis I den henseende ville det være Kommissionen belejligt, styrkede de nationale instanser for eksempel stille centrale ved at til rådighed, databaser for således at kunne komplementaritetsprincippet deres respekten støtte sine til 28 sikres. I øvrigt syne:; det lie 1 t klart, at det virkelige arbejde med komplementariteten kan gennemføres effektivt på nationalt plan. kun en Det burde også være muligt at begunstige af projekter, der er foreslået af forskellige partnerskaber, og som behandler beslægtede nært temaområder. omgruppering og Spørgsmålet om komplementariteten og det særlige interventionsområde for de enkelte intervenerende i fællesskabsprogrammer initiativer er stadig åbent. Rent faktisk øges følelsen af, at der hersker mellem konkurrence og fællesskabsprogrammer initiativer manglende overensstemmelse i retningslinier og i indholdet i de finansierende projekter. Man bør sørge for at nå frem til en komplementaritet, der for den enkelte aktør betyder en intervention dennes kompetenceniveu, der ligger over eller andens intervention. under den den ved på og og og hvorpå måder, fremhæve deres indbyrdes En af de uundgåelige konklusioner er, at det er nødvendigt præcist at definere målene for de forskellige fællesskabsprogrammer initiativer særegenheder forskelle. Generelt ville det ligeledes være nyttigt at reflektere yderligere kan over samarbejde de fællesskabsprogrammer forskellige og -initiativer. Et eksempel herpå af er den for forslag der multimedieindlæringsområdet, blev iværksat i 1997 af Multimedie- taskforcen, og som inddrager seks fællesskabsprogrammer. Denne fælles indkaldelse har tilskyndet til 837 forslag, hvoraf 371 indeholdt et Leonardo da Vinci- element. indkaldelse forslag fælles tværs inden man af af på "europæisk laboratorium skulle Et andet område, der er værd at reflektere over, er, om Leonardo da Vinci-programmet, der var tænkt som et for nyskabelse", særligt forbeholdes udvikling af nye og for nyskabende tilgange erhvervsuddannelsesområdet til støtte af andre programmer og således initiativer. kunne fælles tilgange spredning, dissemination og tilskyndelse af projekter at forbedre programmernes indvirkning ved dette fælles arbejde. Man ville sig forestille til henblik inden med på Under henvisning til alle disse bemærkninger kunne man overveje Leonardo da Vinci-programmet som et led videnskabsverdenens viden og spredningen af disponible nyskabende produkter til støtte for socioøkonomiske tiltag inden for Den Europæiske Union. mellem 5. Konklusioner evalueringsrapport Da de nationale rapporter og den eksterne blev skrevet, altså efter at Leonardo da Vinci-programmet havde eksisteret i næsten to år, gjorde en række konklusioner sig gældende: For det første må man bemærke, at programmets alle administrationsstrukturer både på fællesskabsplan og på nationalt plan bidrager meget aktivt til programmets til målgruppernes adgang. udvikling og via sine For det andet har Leonardo da Vinci-programmet to indkaldelser af forslag været en stor succes, hvilket har givet sig udtryk i finansieringen af ialt 1542 pilotprojekter, programmer for uddannelsesophold og udvekslinger og undersøgelser og analyser såvel som i en stor spredning hvad støttemodtagerne angår. For det tredje er programmets indvirkning tydelig. Det er blevet 29 og (SMV inden inden gruppers ekspertise fællesskabsprogrammet for er erhvervsuddannelsesområdet accepteret vidt og bredt, selv om visse m. v. ) deltagelse bør styrkes. Det fremgår klart af de første resultater af programmet, at der er ved at blive udviklet en reel kapacitet af europæisk for erhvervsuddannelsesområdet. I den henseende er programmet begyndt at fungere "europæisk. De laboratorium mange nyskabende projekter er ikke blot forbundet med nye produkter men også af komplette erhvervsuddannelsesprocesser, der strækker sig fra behovsanalyse til evaluering af investeringens afkast i forbindelse med de iværksatte aktioner. et nyskabelse" etableringen med som for af lærlingeuddannelse For det fjerde kan det ligeledes konkluderes, at Leonardo da Vinci- programmet via sine forskellige projekter bidrager aktivt til en af validering erhvervsuddannelsesbilledet i Europa. Programmet har skabt et område for erhvervsuddannelse set isoleret ved at styrke en nødvendig øget ligebehandling dels af almen uddannelse og erhvervsuddannelse og dels og erhvervsmæssig specialisering. Til denne tendens knytter sig den store vægt, der er lagt på at fremme mobiliteten, der går hånd i hånd med en styrkelse af kendskabet til fremmedsprog. Gennem samarbejde i transnationale og iværksættelse nyskabende projekter bidrager programmet til en tilpasning til omlægninger inden for industrien ved at udvikle nye modeller og ny praksis rettet imod nye aktivitetsområder, generelt med teknologiske støtte værktøjer. i de nye netværk af For det femte er det værd at nævne, at en af programmets stærke sider er dets store forskelligartethed. hvad påvises Dette både kan programmets struktur angår ved dets forskellige mål og prioriteter og hvad produkterne, initiativtagerne og partnerne angår såvel som hvad målgrupperne angår. foranstaltninger Denne forskelligartethed svarer dog til programmets komplekse karakter som sådan, idet det især er karakteriseret ved dets store antal mål, og prioriteter. Hertil kommer, hvilket nødvendigvis er forbundet med den hurtige iværksættelse af Leonardo da Vinci-programmet i januar 1995 efter afgørelsen i december 1994, en tidsmæssig bundethed, der har styrket de vanskeligheder, der er forbundet med etableringen af et så ambitiøst program. evaluerings- I øvrigt har eksistensen af en og dobbelt forudvælgelsesprocedure på Kommissions- og medlemsstatsplan i betragtning programmets af skabt komplekse vanskeligheder, som man bør lade underkaste en grundig undersøgelse med henblik på at øge procedurernes gennemsigtighed. karakter til være skade Kommissionen Det bør endvidere tilføjes, at administrations-, aftaleindgåelses- og kontrolprocedurerne har medført forsinkelser i en række tilfælde og på forskellige niveauer, der har kunnet for projekternes smidige afvikling. Mere generelt har manglen på fælles forslagene databaser vedrørende mellem og medlemsstaterne og de deltagende af anvendelse lande, forskellige udvælgelseskriterier, det at de nationale prioriteter (for område divergere nødvendigvis indbyrdes svarer til de prioriteter, der er fastsat efter høring af udvalget, her og der skabe kunnet funktionsforstyrrelser, de nationale rapporter og den eksterne Kommissionen I) kan disses ikke som og af evalueringsrapport giver udtryk for. i vidt omfang til den har ført fulgte Endelig en budgetstrategi nedsættelse af det bidrag, som initiativtagerne har ansøgt om, til fordel for en forøgelse af antallet af projekter. Forpligtelsen til at omformulere projekterne har medført vanskeligheder yderligere forsinkelser. og Man bør heller ikke overse, at procedurerne for indkaldelse af forslag og udvælgelse af projekter har kunnet udgøre et handicap for potentielle en initiativtagere, der kun har været lidet bekendt med de tidligere programmer. række er blevet Disse vanskeligheder yderligere at forstærket programmet skulle sættes i gang samtidig med administrationen af overgangsforanstaltningerne og de gamle programmers overgang til det nye Leonardo da Vinci-program. ved, For øvrigt nævner den eksterne evalueringsrapport nogle svagheder, som der bør gøres noget ved, hvis man vil fremme nyskabelsen: • De forskellige nationale instanser har fastsat forskellige nationale prioriteter og anvendt forskellige dvælgelseskriterier. • Den endelige er udvælgelse af forblevet stærkt påvirket nationale hensyn med hensyn til antallet af projekter i de enkelte lande og fordelingen af ressourcer til landene. Følgelig er antallet af projekter øget og de enkelte projekters budgetter reduceret. • De eksperter, der har været med i udvælgelsesprocessen, har understreget, at en evaluering, der udelukkende foretages fra projekt til projekt, ikke gør det lignende muligt bedømme at 30 Leonardo da Vinci-programmet skal, som overskriften i Rådets afgørelse fra december 1994 meget præcist angiver det, være instrumentet til en gennemførelse i Det erhvervsuddannelsespolitik Europæiske Fællesskab. af forslag respektive projekters fortræffeligheder. Den tid, der er gået mellem modtagelsen og af underrettelsen om de udvalgte projekter synes at have været for lang i betragtning af, at der er tale om et femårigt program, hvis projekter gennemsnitligt varer mellem to og tre år. administrative Forslagenes aspekter var relativt tunge, og evalueringerne sig fuldstændig skriftlige givne forslag. omstændigheder har man måske søgt at udvælge projekter, der syntes at have de største chancer for at lykkes administrativt frem for projekter baseret på det mest stimulerende koncept. på Under støttede de til dette hensyn Man må imidlertid her bemærke, at den lære, man kan drage fra erfaringerne fra de to første indkaldelser af forslag såvel som fra de nationale rapporter og den eksterne evalueringsrapport kun kan bidrage til at forbedre og berige de administrative procedurer, der er nødvendige for den effektive afvikling af programmet. Der bør tages i forbindelse med fastsættelsen af en eventuel det nuværende program. Den eksterne evalueringsrapport præsenterer en række refleksionsområder, som bør underkastes en hurtig undersøgelse med henblik herpå. Det er i den henseende klart, at gennemførelsen og administrationen af et program af størrelsesorden ligeledes bør ske i et ønske om af konstant administrationsprocedurerne og metoderne, som alle de aktører, der er berørt af programmet, bidrager til. opfølgning forbedring sådan til en 31 ISSN 0254-1459 KOM(97) 399 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 15 01 Katalognummer : CB-CO-97-399-DA-C ISBN 92-78-23290-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3. 2,


title: Beslut nr 2/97 av blandade EG-EFTA-kommittén om gemensam transitering av den 23 juli 1997 om ändring av bilagorna I och II till konventionen av den 20 maj 1987 om ett gemensamt transiteringsförfarande

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Union transit
customs formalities
single document

formats: html pdfa1b print