eurovoc_concepts:
EU relations
Estonia
accession to the European Union
economic situation
political situation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 07. 1997 KOM(97)2006 lopull. Komission lausunto Viron hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi Sisältö A. JOHDANTO a) b) Esipuhe Jäsenyyshakemus Lausunnon taustaa Lausunnon sisältö Euroopan unionin ja Viron suhteet Historialliset ja geopoliittiset yhteydet Viron kanta Euroopan unioniin Sopimussuhteet Liittymistä valmisteleva strategia Kauppasuhteet Yleisarvio B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 1. Poliittiset arviointiperusteet 1. 1 Demokratia j a laillisuusperiaate Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne Parlamentin toiminta Toimeenpanovallan rakenne Toimeenpanovallan toiminta Tuomiovallan rakenne Tuomiovallan toiminta Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu Yleisarvio 1. 2 1. 3 2. Taloudelliset arviointiperusteet 2. 1 Taloudellinen tilanne Tausta Vapauttaminen Vakauttaminen Rakennemuutos Rahoitusala Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 2. 2 Talous jäsenyyden näkökulmasta Johdanto Toimiva markkinatalous Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 2. 3 Yleisarvio 3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 3. 1 Rajattomat sisämarkkinat Neljä vapautta Yleinen toimintaympäristö Tavaroiden vapaa liikkuvuus Pääomien vapaa liikkuvuus Palveluiden vapaa liikkuvuus Henkilöiden vapaa liikkuvuus Yleisarvio Kilpailu Innovaatiot Tietoyhteiskunta Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Televiestintä Audiovisuaalinen ala 3. 2 3. 3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous- ja rahaliitto Verotus Tilastot 3. 4 Politiikat eri aloilla Teollisuus Maatalous Kalastus Energia Liikenne Pienet ja keskisuuret yritykset 3. 5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset Aluepolitiikka ja koheesio 3. 6 Elämänlaatu ja ympäristö Ympäristö Kuluttajansuoja 3. 7 Oikeus- ja sisäasiat 3. 8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Kehitysyhteistyö Tulli Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka 3. 9 Varainhoitoa koskevat kysymykset Varainhoidon valvonta Vaikutukset yhteisön talousarvioon 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 4. 1 Hallinnon rakenteet 4. 2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 4. 3 Yleisarvio C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT Liitteet Parlamentin kokoonpano Yhtenäismarkkinat: Valkoisessa kirjassa vahvistetut toimenpiteet Tilastotiedot A. JOHDANTO a) Esipuhe Jäsenyyshakemus Viro jätti hakemuksensa Euroopan unionin jäsenyydestä 10 päivänä kesäkuuta 1996, ja ministerineuvosto päätti 15 päivänä heinäkuuta 1996 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisen menettelyn täytäntöönpanemisesta; tässä artiklassa määrätään komission kuulemisesta. lausunnon vastauksena Edellä sanotun huomioon ottaen komissio antaa tämän Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään pyyntöön antaa lausunto mahdollisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alkaneen hallitusten välisen konferenssin päätyttyä vuoden 1997 kesäkuussa. Lausunnon taustaa jättämää jäsenyyshakemusta käsitellään samanaikaisesti yhdeksän muun Viron assosioituneen maan hakemuksen kanssa. Viron liittyminen Euroopan unioniin on nähtävä osana historiallista kehitystä, jossa Keski- ja Itä-Euroopan maat pääsevät yli 40 vuotta kestäneestä maanosan kahtia jakautumisesta ja liittyvät unionin luomaan rauhan, vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen. Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto seuraavat päätelmät: teki "Jäseniksi haluavista Keski-ja Itä-Euroopan assosioituneista maista tulee unionin jäseniä. Liittyminen tapahtuu heti, kun maa kykenee täyttämään jäsenyydestä koituvat velvoitteet täyttämällä taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Jäsenyys edellyttää seuraavaa: - hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka takaavat kansanvallan, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, - toimivan markkinatalouden olemassaolo ja kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa, - kyky vastata jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. Unionin kyky ottaa vastaan uusia jäseniä Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessä ennallaan on myös tärkeä seikka sekä unionin että hakijamaiden yhteisen edun kannalta. " Tässä julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudelliset arviointiperusteet Keski- ja Itä- liittymistä koskevien hakemusten Euroopan assosioituneiden maiden unioniin käsittelemiseksi. Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä tarpeeseen "luoda sellaiset edellytykset, jotka mahdollistavat hakijamaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen erityisesti - markkinatalouden kehittämisen, - hakijamaiden hallinnollisten rakenteiden mukauttamisen, ja - vakaan taloudellisen ja valuuttapoliittisen ympäristön luomisen avulla. " Lausunnossaan komissio käsittelee Viron jättämää hakemusta erikseen, mutta samojen arviointiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuksia, joista se antaa lausunnon samanaikaisesti. Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa-arvoisesta kohtelusta. Yksittäisten lausuntojen lisäksi komissio antaa neuvostolle erikseen "Agenda 2000" - ja tiedonantonsa yhteydessä yleisarvioinnin suositukset unionin onnistunutta laajentumista koskevaksi strategiaksi. Samanaikaisesti komissio antaa arvioinnin laajentumisen vaikutuksista unionin politiikkaan. liittymistä koskevista hakemuksista Lausunnon sisältö Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston tekemät päätelmät. Siinä: - kuvataan Viron ja unionin tähänastisia suhteita erityisesti assosiaatiosopimuksen puitteissa, - eritellään tilanne Eurooppa-neuvoston esittämien poliittisten edellytysten osalta (demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), - arvioidaan Viron tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston esittämien taloudellisten edellytysten osalta (markkinatalous, kyky selviytyä kilpailupaineesta), - käsitellään kysymystä Viron kyvystä omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet, toisin sanoen unionin säännöstö sellaisena kuin se on ilmaistu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sekä johdettu oikeus ja unionin politiikat, ja - arvioidaan lopuksi yleisesti Viron tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten osalta ja annetaan liittymisneuvotteluja koskeva suositus. Arvioidessaan Viroa taloudellisilla perusteilla ja sen kykyä omaksua säännöstö komissio teki myös tulevaisuutta koskevan arvioinnin; komissio on pyrkinyt arvioimaan Viron kohtuudella odotettavissa olevan kehityksen tulevien vuosien aikana ennen sen liittymistä unioniin ottaen huomioon sen, että myös säännöstö kehittyy jatkuvasti. Tämän vuoksi ja ennakoimatta liittymisen varsinaista ajankohtaa lausunto käsittää noin viiden vuoden keskipitkän aikavälin. Lausuntoa valmistellessaan komissio on saanut runsaasti tietoa Viron tilanteesta Viron viranomaisilta sekä hyödyntänyt monia muita tietolähteitä, mukaan lukien jäsenvaltiot ja useat kansainväliset järjestöt. h) Euroopan unionin ja Viron suhteet Historiallinen ja geopoliittinen tausta Viron rajanaapurit ovat idässä Venäjä ja etelässä Latvia. Maan pinta-ala on 45 000 km2 ja väkiluku 1,5 miljoonaa. Suomenlahden ja Itämeren yli Virolla on perinteisesti ollut läheiset yhteydet Suomeen ja Ruotsiin. Viro oli 1200-luvun alusta lähtien seitsemän vuosisadan ajan vieraan vallan alaisena. Sitä hallitsivat Tanska, Saksalainen ritarikunta, Puola, Ruotsi ja vuodesta 1710 alkaen Venäjä. 1800-luvulla kansallistunne heräsi ja kansalaisyhteiskunta kehittyi. Viro julistautui itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918 ja puolusti itsenäisyyttään menestyksekkäästi neuvostojoukkoja vastaan. Viron ja Venäjän rauhansopimus allekirjoitettiin Tartossa 2. helmikuuta 1920. Viron tasavallasta tuli Kansainliiton jäsen vuonna 1921. Perustuslain mukaan Viro oli demokraattinen parlamentaarinen tasavalta, jossa ylintä lainsäädäntövaltaa käytti 100- jäseninen parlamentti, Riigikogu. Maahan luotiin kuitenkin 1930-luvulla autoritaarinen hallitusjärjestelmä ja vuonna 1937 hyväksyttiin uusi perustuslaki. Viron yhteiskunta ja tehtiin talous sekä kansallinen kulttuuri kehittyivät nopeasti. Maan perusteellisia suunnattiin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Saksaan ja Pohjoismaihin. Viro liitettiin Neuvostoliittoon vuoden 1940 kesäkuussa, ja vuosina 1941—44 alue oli Saksan miehittämä. uudelleenjärjestelyjä taloudessa kauppaa ja Sodan jälkeen valta siirtyi jälleen Neuvostoliitolle, vaikka useimmat länsivaltiot eivät tätä tunnustaneetkaan. Tähän liittyi huomattavia väestön pakkosiirtoja Neuvostoliittoon, josta vastaavasti muutti venäläisiä Viron alueelle. Vuoden 1991 maaliskuussa pidetyssä kansanäänestyksessä kannatettiin selvästi Viron palauttamista itsenäiseksi tasavallaksi. Itsenäisyysjulistus annettiin vuoden 1991 elokuussa. Viimeiset Venäjän sotilasjoukot vetäytyivät Virosta vuoden 1994 elokuussa. Itsenäisyyden palauttamisen jälkeen uusi perustuslaki sai vuoden 1992 kesäkuussa järjestetyn uuden kansanäänestyksen tuen, ja ensimmäiset parlamenttivaalit järjestettiin vuoden 1992 syyskuussa. Hallituskokoonpanojen useista muutoksista huolimatta maassa on tämän jälkeen vallinnut yksimielisyys vapaan markkinatalouden kehittämisestä. Viron kanta Euroopan unioniin takaisin itsenäisyytensä vuonna 1991 Viro on aktiivisesti pyrkinyt Saatuaan vahvistamaan poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia siteitä Euroopan unioniin ja perustanut turvallisuutensa ja vakautensa transatlanttisiin turvallisuusrakenteisiin. Viro haki EU:n jäsenyyttä 28. marraskuuta 1995. Presidentti Lennart Meri korosti Viron vakaata tahtoa Euroopan yhdentymiseen ja EU- jäsenyyden saavuttamiseen Ranskan ulkosuhteiden instituutissa 13. helmikuuta 1997 pitämässään puheessa: "Kun Euroopan unioni on asettanut jäsenyyttä hakeville maille selkeät vaatimukset, Viron on muiden Euroopan maiden tavoin pyrittävä täyttämään ne kaikilta osin. Emme tarvitse myönnytyksiä, jotka heikentäisivät unionin olemusta ja tekisivät siitä monien tehottomien maailmanjärjestöjen kaltaisen. Vaikka Virolla onkin veren maku suussaan, se pystyy jo nyt täyttämään useita EU:n asettamia lainsäädäntöön ja talouteen liittyviä vaatimuksia. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) arvion mukaan Viro on yksi kommunismista nousseiden valtioiden nopeimmista ja menestyksekkäimmistä uudistujista. Enkä nyt puhu ainoastaan taloudellisista perusteista. Vuonna 1997 voimme jälleen Virossa nauttia oikeuksista, jotka meiltä vietiin niin pitkäksi aikaa: elämme avoimessa yhteiskunnassa, jossa vapaus on turvattu perustuslailla, sotilasvoimat ovat tiukassa siviilivalvonnassa ja yksityinen sektori kukoistaa. Demokratia toimii Virossa. " Sopimussuhteet 1993. EU:n ja Viron nykyisten Euroopan yhteisöjen ja Viron diplomaattisuhteet luotiin 27. elokuuta 1991. Kauppaa ja yhteistyötä koskeva sopimus allekirjoitettiin 11. toukokuuta 1992 ja se tuli voimaan vuonna sopimussuhteiden perustana on vapaakauppasopimus, joka allekirjoitettiin 18. heinäkuuta 1994 ja tuli voimaan 1. tammikuuta 1995. Tällä tullietuuskohteluun perustuvalla sopimuksella poistetaan tullit ja määrälliset rajoitukset Viron ja EY:n kaupasta lukuun ottamatta eräiden tiettyjen tuotteiden (maatalous- ja kalataloustuotteet) vientiä Virosta unioniin. Näihin tuotteisiin sovelletaan tullietuuskohtelua. Vapaakauppasopimukseen sisältyy myös maksuja ja kilpailua sekä muita taloutta koskevia määräyksiä mm. lainsäädännön lähentämisestä. Euroopan yhteisöjen ja Viron Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin 12. kesäkuuta 1995. Viro ratifioi sopimuksen 1. elokuuta 1995. Se tulee voimaan, kun kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen. Eurooppa-sopimuksesta tulee voimaan tullessaan Viron ja Euroopan unionin suhteiden oikeusperusta. Sen tavoitteena on luoda puitteet poliittiselle vuoropuhelulle, kehittää kauppaa ja sopimuspuolten taloudellisia suhteita, luoda perusta yhteisön tekniselle avulle ja rahoitusavulle sekä luoda asianmukaiset puitteet Viron asteittaiselle yhdentymiselle institutionaalinen unioniin. Sopimuksella tarjoaa mekanismin ja valvonnalle suhteiden kaikilla osa-alueilla. täytäntöönpanolle, hallinnoinnille Alakomiteat tason kysymyksiä. Ylemmistä virkamiehistä koostuvassa assosiaatiokomiteassa keskustellaan perusteellisesti sopimukseen liittyvistä ongelmista, jotka pystytään usein ratkaisemaan. Ministeritason assosiaationeuvostossa tarkastellaan suhteiden yleistä tilaa ja tulevaisuudennäkymiä, ja siinä on mahdollisuus tarkastella Viron edistymistä liittymisvalmisteluissa. tarkastelevat teknisen rakenne luotu Liittymistä valmisteleva strategia Vapaakauppasopimuksen ia valkoisen kirjan täytäntöönpano joka mahdollistaa tuli voimaan uusi pöytäkirja, Vapaakauppasopimus toimii täysin sovitun aikataulun mukaisesti. Huhtikuun 1. päivänä 1997 yleiseurooppalaisen alkuperäsääntöjen kumulaation. Yrityksiä ja valtionapua koskevat soveltamissäännökset on valmisteltuja hyväksytty. Sopimuksen mukauttamiseksi vuonna 1995 tapahtuneeseen unionin laajenemiseen sekä Uruguayn kierroksen tuloksiin yhteisö on ottanut käyttöön maataloustuotteita, ja kalataloustuotteita koskevia yksipuolisia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden sisällyttämiseksi sopimukseen on valmisteltu liittyviä tärkeitä vapaakauppasopimukseen lähentäminen sekä liittymistä valmisteleva keskustelunaiheita ovat ja strategia, kansantalouteen standardointiin liittyvät sekä kauppaa koskevat kysymykset. Vakavia ristiriitoja ei ole ilmennyt. jalostettuja maataloustuotteita lisäpöytäkirja. Muita liittyvät kysymykset, lainsäädännön tulliyhteistyö, sertifiointiin sekä yksilöidään lainsäädäntöään ja pantava Komission vuonna 1995 julkaisemassa sisämarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa esitetään säädökset, jotka unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden on saatettava osaksi täytäntöön voidakseen soveltaa yhteisön kansallista säännöstöä, toteuttamiseksi välttämättömät sisämarkkinoiden edellytykset (I vaiheen toimenpiteet), joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Vastauksena valkoiseen kirjaan Viron hallitus laati vuoden 1996 kesäkuussa Euroopan unioniin liittymistä koskevan toimintasuunnitelman, johon sisältyy yksityiskohtainen luettelo tarvittavista lainsäädäntöaloitteista. Suunnitelmassa mainitaan kunkin säädöksen osalta siitä ensi lähentämisen alustavat sijassa vastaava ministeriö, määräajat. Toimintasuunnitelmaan I vaiheen toimenpiteet, ja sitä ollaan laajentamassa II vaiheen toimenpiteisiin. lainsäädännön nykytila sekä tässä vaiheessa kaikki täytäntöönpanemiseen säännöstön sisältyvät yhteisön kaikista on luotu Jäsenyyttä on valmisteltu kattavin toimenpitein, ja yhdentymispolitiikan koordinoinnin varmistamiseksi johtama ministerikomitea ohjaa yleistä politiikkaa ja antaa hallitukselle esityksiä. Sen tukena on ylemmistä valtion virkamiehistä koostuva neuvosto sekä Euroopan yhdentymisen toimisto, joka on suoraan vastuussa pääministerille. Parlamenttiin on perustettu Eurooppa-asiain valiokunta. rakenteita. Pääministerin hallinnollisia EY:n ja Viron vapaakauppasopimus toimii hyvin. Sen täytäntöönpanossa ei ole ilmennyt erimielisyyksiä. Viro on jo nyt edistynyt kohti EU:n kanssa tehtävää laajempaa yhteistyötä, jota edellytetään Eurooppa-sopimuksen tullessa voimaan. Suunnitelmallinen vuoropuhelu Viro on osallistunut suunnitelmalliseen vuoropuheluun Cannesissa vuoden 1995 kesäkuussa pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta alkaen. Phare EU:n tekninen apuja rahoitusapu Virolle alkoi vuonna 1991 Tacis-ohjelman yhteydessä, ja sitä on jatkettu Phare-ohjelmassa vuodesta 1992. Vuosina 1992—1997 Viro on saanut Phare-ohjelmasta 152 miljoonaa ecua; vuoden 1997 osuus on 32 miljoonaa ecua (tähän määrään eivät sisälly raja-alueyhteistyötä koskevat ohjelmat). Tärkeimpiä kohteita ovat olleet oikeudellisen rakenteen vahvistaminen, strategioiden suunnittelu uudistusohjelman keskeisillä osa-alueilla, tuki rakenneuudistukset, viennin edistämiselle, yksityistäminen ja kolmannen pilarin alaan kuuluvat kysymykset. institutionaalisen infrastruktuurien kehittäminen sekä ja Phare-ohjelmalla on ollut erityistä merkitystä yritysten yksityistämiselle sekä verohallinnon ja tullialan uudistamiselle. ja maanomistuksen Osallistuminen yhteisön ohjelmiin Viro voi osallistua yhteisön ohjelmiin, kun Eurooppa-sopimus tulee voimaan. Se on jo pyytänyt päästä osallistumaan Sokrates-, Leonardo-, SAVE II-, LIFE-, Raphael-, Kaleidoskooppi-, Media II- ja Ariane-ohjelmiin. Se on varannut talousarviovaroja voidakseen täyttää rahoitukseen liittyvät velvoitteensa. Kauppasuhteet Vuoden 1991 jälkeen Viron kaupan rakenne on nopeasti muuttunut; se oli melkein kokonaan suuntautunut IVY-maihin, mutta nyt yhteydet unioniin ovat vahvat. Suomen, Ruotsin ja Itävallan liityttyä unioniin sekä yhteisön ja Viron vapaakauppasopimuksen tultua voimaan Viron viennistä suuntautui 54 prosenttia vuonna 1995 unioniin; tuonnista 66 prosenttia oli peräisin unionista. Viron tärkeimmät kauppakumppanit unionissa ovat Suomi (29,2 prosenttia tuonnista ja 18,4 prosenttia viennistä), Saksa ja Ruotsi. Viro tuo unionista pääasiassa koneita ja lähinnä sähkölaitteita, maataloustuotteita puunjalostusteollisuuden tuotteita ja tekstiilejä. tekstiilejä unioniin vie ja ja Viron kauppa muiden jäsenyyttä hakevien maiden, lähinnä Latvian kanssa on lisääntymässä. Latvian ja Liettuan kanssa tehty vapaakauppasopimus koskee kaikkia tuotteita, 1. tammikuuta 1997 alkaen myös maataloustuotteita. Viron tavoitteena on liittyä myös Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA). Yleisarvio Suhteet Euroopan unioniin ovat kehittyneet hyvin sen jälkeen, kun Viro sai takaisin itsenäisyytensä. Vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanossa ei ole ollut erimielisyyksiä, ja kauppa on jo lähes täysin vapaata. Yhteistyö lisääntyy edelleen, kun Viron kanssa tehty Eurooppa-sopimus tulee voimaan. 10 B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 1. Poliittiset arviointiperusteet Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi joukon Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaiden liittymistä koskevia niin sanottuja poliittisia arviointiperusteita. Näiden mukaan hakijamaissa olisi oltava "vakaat toimielimet, joilla turvataan demokratia, laillisuusperiaate, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittaminen ja niiden suojelu". Euroopan yhteisöjen komissio on käyttänyt useita tietolähteitä tehdäkseen siltä pyydetyn poliittisia oloja koskevan arvioinnin. Näitä tietolähteitä ovat muun muassa Viron viranomaisten vastaukset komission huhtikuussa 1996 lähettämään kyselyyn, kahdenvälisten kokousten seuranta, jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja komission edustuston tekemät analyysit, kansainvälisten järjestöjen (erityisesti Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön - ETYJ) tekemät arvioinnit ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kertomukset. Tässä analyysissä paneudutaan kunkin hakijamaan julkisen vallan rakenteen ja toiminnan pääasiallisiin piirteisiin sekä perusoikeuksien suojelujärjestelmiin. Siinä ei tyydytä viralliseen kuvaukseen, vaan pyritään demokratian ja oikeusvaltion todellisen toiminnan kuvaamiseen. Tämä arviointi koskee tilannetta vuoden 1997 kesäkuussa. Siinä ei tarkastella yksityiskohtaisesti muutoksia, jotka ovat voineet tapahtua menneisyydessä tai joita suunnitellaan tulevaisuutta varten, vaikka aikomus uudistaa jokin ala on useimmiten otettu huomioon. Hallinnon tilanteeseen, jota käsitellään tarkemmin 4 osastossa, viitataan ainoastaan lyhyesti. 1. 1 Demokratia ja laillisuusperiaate Viroon perustettiin parlamentaarinen demokratia vuoden 1992 kesäkuussa pidetyssä kansanäänestyksessä toimivat säännönmukaisesti; lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät ovat varoneet toimivaltansa ylittämistä ja toimineet yhteistyössä. perustuslailla. hyväksytyllä Toimielimet Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne Parlamentti koostuu yhdestä kamarista, nimeltään Riigikogu. Tämä muodostuu 101 jäsenestä, jotka valitaan neljäksi vuodeksi ensisijaisesti vaalipiireihin perustuvaa saaminen edellyttää 5 prosentin suhteellista vaalitapaa noudattaen (paikkojen äänikynnyksen ylittämistä). Virossa ei ole annettu säädöksiä vähemmistöjen erityisedustuksen varmistamiseksi, mutta venäläisvähemmistöä edustavalla puolueella on ollut kuusi paikkaa parlamentissa vuodesta 1995. Tasavallan presidentillä on oikeus hajoittaa parlamentti kolmessa tapauksessa: jos Riigikogu hylkää lakiesityksen, jos se antaa epäluottamuslauseen pääministerille tai 11 hallitukselle tai jos se ei hyväksy talousarviota varainhoitovuoden kahden ensimmäisen kuukauden kuluessa. Parlamentin jäsenet nauttivat perinteistä koskemattomuutta. Virossa tunnustetaan opposition rooli ja sen osallistuminen toimielinten toimintaan. Tämä ilmenee erityisesti parlamentin tutkintavaliokuntien perustamisessa. Tällä hetkellä toimii neljä tällaista valiokuntaa, joista kaksi tutkii vastaavasti korruptiota ja salaisen palvelun valvontaa. Näissä valiokunnissa on yhtäläinen määrä hallitus- ja oppositioryhmien edustajia. Kolmen valiokunnan puheenjohtajina on oppositioryhmien jäseniä. Virossa on todellinen monipuoluejärjestelmä (seitsemän vaaliliittoa ja yhdeksän poliittista puoluetta asetti ehdokkaita vuonna 1995 pidetyissä vaaleissa). Vaikka puolueiden perustaminen näyttää olevan helppoa olisi huomattava, että ainoastaan Viron kansalaiset voivat liittyä niihin. Puolueet saavat rahoitusta valtion talousarviosta parlamenttipaikkojensa mukaan. Jokainen parlamenttiryhmä saa ilmaiseksi käyttöönsä toimistoja ja henkilökuntaa. Lainsäädäntövalta on parlamentilla. Aloiteoikeus kuuluu parlamentin lisäksi tasavallan presidentille (ainoastaan perustuslain muutosten osalta) ja hallitukselle. Tasavallan presidentillä on oikeus pyytää Riigikogua äänestämään toisen kerran jostakin asiasta. Jos parlamentti vahvistaa alkuperäisen päätöksensä presidentillä on oikeus saattaa asia Viron kansallistuomioistuimen käsiteltäväksi. Presidentti on näin tehnyt kuusi kertaa, ja hänen ratkaisunsa on todettu perustelluksi viisi kertaa. Tietyt asiat kuuluvat yksinomaan lainsäädäntövaltaansa säädösvallan piiriin, eikä parlamentilla ole oikeutta siirtää hallitukselle edes väliaikaisesti. Parlamentti voi päättää kansanäänestyksen järjestämisestä kaikista asioista oman harkinnan mukaan. Parlamentin toiminta Vuoden 1992 syyskuun ja vuoden 1995 maaliskuun vaalit pidettiin vapaissa ja rehellisissä olosuhteissa; viime vaalien tuloksena valta vaihtui (katso liite vuoden 1995 maaliskuussa pidettyjen vaalien tuloksista). Parlamentti toimii tyydyttävissä olosuhteissa: sen toimivaltaa kunnioitetaan ja oppositio osallistuu täysipainoisesti sen toimintaan. Toimeenpanovallan rakenne Parlamentti valitsee tasavallan presidentin neljäksi vuodeksi kahden kolmasosan enemmistöllä. Jos kyseistä enemmistöä ei saavuteta kahdessa ensimmäisessä kierroksessa äänestävät jäsenten jossa Riigikogun järjestetään paikallishallintojen (273 henkilöä). Tasavallan presidentille kuuluu valtionpäämiehen perinteinen toimivalta. edustajat kierros, kolmas lisäksi Presidentti nimittää pääministerin, joka saatuaan parlamentilta luottamuslauseen muodostaa hallituksen, jossa saa olla enintään 14 ministeriä. Presidentti voi pääministerin pyynnöstä erottaa yksittäiset ministerit (perustuslain 78 ja 90 artikla), jotka vastaavat toiminnastaan myös parlamentille. 12 Viron aluehallinto perustuu 15 maakuntaan (maakond), joita johtaa hallituksen viideksi vuodeksi nimittämä maaherra. Tämän tehtäviin kuuluu maakunnan eri hallintojen toiminnan yhteensovittaminen toiminnan valvominen. Maaherran toimintaa rahoitetaan suoraan valtion talousarviosta. sekä paikallishallintojen Viron paikallishallinnon ainoan tason muodostavat kunnat (254, josta 45 kaupunkia ja 209 maalaiskuntaa), jotka vastaavat paikallisten julkisten peruspalvelujen hallinnosta. Niiden valtuustot valitaan suorilla yleisillä vaaleilla kolmen vuoden välein. Paikallishallinnoilla on itsenäinen talousarvio sekä oikeus kantaa veroja. Maaherra ja oikeuskansleri vastaavat yhdessä paikallishallintojen toimien valvonnasta. Vuoden 1996 tammikuussa otettiin käyttöön julkishallinnon henkilöstöä koskevat turvataan säännöt, joissa virkamiesten perustuslain 44 artiklassa, jossa säädetään kansalaisten oikeudesta tutustua hallinnollisiin asiakirjoihin, lukuun ottamatta salaisen palvelun laatimia asiakirjoja. työpaikka turvataan. Hallinnon avoimuus Siviilihallinto valvoo armeijaa, salaista palvelua ja poliisivoimia, kuten todistettiin silloin, kun tasavallan presidentti erotti puolustusvoimien komentajan vuoden 1995 lopussa. Toimeenpanovallan toiminta Keskeiset julkiset toimielimet toimivat säännönmukaisesti. Viron paikallishallinnoilla on edullinen itsehallintojärjestelmä. Viron julkishallintoa vaivaa pätevän henkilökunnan puute erityisesti oikeudellisissa asioissa sekä kilpailu yksityissektorin kanssa, jonka tarjoama palkkataso on korkeampi. toiminnan Poliisivoimien järjestäytyneen rikollisuuden kehityksen johdosta sekä korruption torjunnan osalta. Tällä hetkellä toteutetaan laajamittaisia pyrkimyksiä poliisivoimien nykyaikaistamiseksi ja niiden rakenteen uudistamiseksi. tehokkuutta on joskus kyseenalaistettu Salainen palvelu on parlamentin tutkintavaliokunnan valvonnassa. Tuomiovallan rakenne toisista elimistä on turvattu. Tasavallan Viron oikeuslaitoksen riippumattomuus presidentti nimittää tuomarit elinikäiseen virkaan Viron kansallistuomioistuimen ehdotuksesta; tuomari voidaan erottaa ainoastaan, jos hänet todetaan syylliseksi rikokseen. Viron kansallistuomioistuin on toimivaltainen tutkimaan sen alaisuudessa olevien tuomioistuimen tuomareiden toimista tehtyjä valituksia tasavallan presidentin taas suostumuksella; Viron kansallistuomioistuimen tehtyjä valituksia oikeuskanslerin toimista aloitteesta. on tuomareiden toimivaltainen parlamentin tutkimaan Oikeuslaitos on edelleen oikeusministerin alaisuudessa vuonna 1993 annetun lain mukaisesti. Hallinnollisten toimien valvonnasta vastaa oikeuskansleri, jonka parlamentti valitsee seitsemäksi vuodeksi tasavallan presidentin ehdotuksesta. Oikeuskansleri varmistaa 13 hallituksen ja paikallishallintojen antamien säädösten perustuslain mukaisuuden ja voi ottaa yhteyttä niihin jos katsoo, että kyseiset säädökset eivät ole perustuslain mukaisia. Jos viranomaiset kieltäytyvät muuttamasta säädöksiä oikeuskansleri voi valittaa asiasta Viron kansallistuomioistuimeen. Virolla ei ole oikeusasiamiestä. Kyseisen viran perustamista koskevaa lakiluonnosta tutkitaan parhaillaan. Perustuslain mukaisuuden valvonnasta vastaa Viron kansallistuomioistuin, joka on maan korkein tuomioistuin ja joka toimii samalla sekä muutoksenhakutuomioistuimena yleisten tuomioistuimien päätösten osalta että perustuslakituomioistuimena. Parlamentti valitsee Viron kansallistuomioistuimen presidentin tasavallan presidentin ehdotuksesta. Viron kansallistuomioistuimen jäsenet valitsee kansallistuomioistuimen presidentti itse. Tasavallan presidentti, oikeuskansleri ja kansalaiset voivat saattaa asioita Viron kansallistuomioistuimen käsiteltäväksi. Viron kansallistuomioistuin varmistaa, että lait ovat perustuslakien ja sopimusten mukaisia. Tuomiovallan toiminta Viron oikeuslaitoksen suurimmat ongelmat johtuvat epävarmuudesta lainsäädännön eri aloilla sovellettavista laeista sekä sen jäsenten kokemuksen puutteesta (90 - 95 prosenttia tuomareista korvattiin itsenäistymisen jälkeen). Viron kansallistuomioistuimella on demokratian pyyntöjen määrä kasvaa yhä edelleen, vaikka useimmat pyynnöt eivät ole perusteltuja. joukossa laillisuusperiaatteen kunnioittamisen osalta. Siihen kohdistuvien tärkeä asema maan toimielinten ja 1. 2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu säädöksiä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien Virossa on annettu tiettyjä sovelletaan varmistamiseksi. Samassa kunnioittamisen kansainvälisiä Euroopan joista yleissopimuksia, ihmisoikeusyleissopimus ja sen tärkeimmät lisäpöytäkirjat. Kyseinen kokonaisuus muodostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan mukaisesti osan yhteisön säännöstöä: kaikkien Euroopan unioniin liittymistä haluavien valtioiden on ratifioitava kyseiset tekstit ennen liittymistä. tarkoituksessa tärkeimpiä ovat Viro on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuoden 1993 toukokuusta, se on ratifioinut Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja suurimman osan sen lisäpöytäkirjoista vuoden 1996 huhtikuussa (lukuun ottamatta kuolemantuomiota koskevaa pöytäkirjaa n:o 6). Viro myöntää Euroopan mahdollisuuden ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi jos he katsovat, että heidän kyseisen yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan on loukattu. yksityishenkilöille saattaa asioita Muista tärkeimmistä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelemisesta tehdyistä yleissopimuksista Viro on ratifioinut kidutuksen vastaisen yleissopimuksen ja vähemmistöjä koskevan puiteyleissopimuksen. Viro ei ole allekirjoittanut Euroopan sosiaalista peruskirjaa. Se on ratifioinut Yhdistyneiden Kansakuntien tärkeimmät ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset. 14 Perustuslain 123 artiklan mukaisesti säännönmukaisesti ratifioidut sopimukset ovat ensisijaisia suhteessa niiden kanssa ristiriidassa oleviin lakeihin. Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet Oikeussuojan saaminen on laajalti turvattu Virossa. Rikoslaissa säädetään oikeudellisen avun järjestelmästä, jota ei kuitenkaan voida aina soveltaa käytännössä. Viro ei ole poistanut kuolemanrangaistusta, joka on pantu viimeksi täytäntöön vuoden syyskuussa. Tasavallan presidentti on päättänyt kuolemanrangaistuksen 1991 soveltamisen keskeyttämisestä ja oikeusministeri on sitoutunut sen poistamiseen ennen 1 päivää helmikuuta 1998. Viron hallitus hyväksyi lisäksi vuoden 1996 marraskuussa uuden rikoslakia koskevan luonnoksen, joka ei sisällä kuolemanrangaistusta ja joka on esitetty Riigikogulle. Oikeus olla joutumatta pidätetyksi mielivaltaisesti vaikuttaa turvatulta siten, että pidättäminen saa kestää enintään 48 tuntia, minkä jälkeen sitä voidaan jatkaa ainoastaan tuomioistuimen päätöksellä. Vaalioikeudet valtakunnanvaaleissa on turvattu kaikille yli 18-vuotiaille kansalaisille. Paikallisissa vaaleissa sen sijaan äänioikeus on kaikilla Virossa laillisesti asuvilla, mutta vain Viron kansalaisilla on oikeus asettua ehdokkaiksi. Virossa on turvattu yhdistymisvapaus, kuten käy ilmi yhdistysalan vilkkaudesta (4 000 yhdistystä ja 200 säätiötä). Vaikka muut kuin kansalaiset eivät voi liittyä poliittisiin puolueisiin, he voivat sen sijaan liittyä yhdistyksiin. Myös kokoontumisvapaus on turvattu. Sananvapaus ilmenee vapaan ja dynaamisen lehdistön muodossa (esimerkkinä siitä on lehdistön rooli laittomien puhelinkuuntelujen paljastamisessa, mikä johti hallituksen eroon vuoden 1995 lokakuussa). Audiovisuaalisten tiedotusvälineiden monimuotoisuus on turvattu, kun valtion radioaseman ja televisiokanavan lisäksi maassa on 29 yksityistä radiokanavaa ja viisi yksityistä televisiokanavaa (kaksi maanlaajuista ja kolme paikallista kanavaa). Radio- ja televisiolähetysten neuvosto vastaa valtion kanavien hallinnosta ja nimittää niiden johtajat. Omistusoikeus turvataan perustuslaissa (32 artikla) ja entiset omistajat ovat saaneet korvauksia kommunistisen hallinnon takavarikoimasta omaisuudesta, vaikka korvausten tasosta on tehty valituksia. Toisaalta tuomioistuimet valvovat tarkkaan omistusoikeuden kunnioittamista, kuten käy ilmi Viron kansallistuomioistuimen päätöksestä arvostella hallituksen päätöstä kansallistaa vuonna 1995 Neuvostoliiton viranomaisten hallussa olleet kiinteistöt; Viron kansallistuomioistuin katsoi, että kyseiset kiinteistöt olisi pitänyt palauttaa alkuperäisille omistajilleen. Yksityiselämän kunnioittaminen on turvattu siten, että kotietsintöihin tarvitaan syyttäjän tai tuomarin lupa. Viro ratifioi vuoden 1997 helmikuussa poliittisia pakolaisia koskevan Geneven yleissopimuksen ja samaan aikaan parlamentti hyväksyi lain, jolla yleissopimuksen tärkeä edistysaskel, sillä aiemmin määräyksiä sovelletaan maassa. Tämä oli 15 turvapaikanhakijoita pidettiin laittomina siirtolaisina ja heidän pidätysolosuhteet olivat usein vaikeita. Joitakin huonon kohtelun tapauksia on tullut ilmi, erityisesti turvaamistoimenpiteenä toteuttamaan suoritetun nykyaikaistamisohjelman, jonka esteenä on kuitenkin käytössä olevien rahoitusvarojen riittämättömyys. vangitsemisen sitoutunut aikana. Viro on Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet Oikeus vähimmäistoimeentuloon ja sosiaaliturvaan turvataan perustuslain 28 artiklassa. järjestäytymisoikeus suurin osa turvataan Ammatillinen ammattiyhdistyksiin kuuluvista kuuluu kahteen suureen liittoon. Järjestäytymisaste on lähes 30 prosenttia. rajoituksia, ilman ja Lakko-oikeudesta säädetään perustuslaissa (29 artikla) paitsi julkishallinnossa (valtio ja paikallishallinnot), pelastuspalveluissa työskenteleville sekä yksityissektorin työntekijöille silloin, kun työehtosopimusta tai sen voimassaoloa koskevat neuvottelut ovat käynnissä. puolustusvoimissa, oikeuslaitoksessa ja Virossa turvataan opetuksen ja uskonnon vapaus. Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu jotka johtuvat kuulumisesta Virossa olevia vähemmistöjä koskevassa arviossa olisi erotettava toisistaan oikeudet ja suojelu, tai kulttuuriryhmään kansalaisuudesta riippumatta sekä henkilökohtaisessa asemassa esiintyvät erot, jotka johtuvat Viron kansalaisuuden puutteesta. Koska Euroopan neuvoston vähemmistöjä koskevan puiteyleissopimuksen Viron ratifiointiasiakirjassa annettu vähemmistön käsitteen määritelmä ei ole asianmukainen, myös muiden kuin kansalaisten tilanne on otettava huomioon tässä arvioinnissa. tiettyyn etniseen Vähemmistöt, mukaan lukien muut kuin kansalaiset, muodostavat lähes 35 prosenttia Viron väestöstä, josta venäläisiä on noin 28 prosenttia, ukrainalaisia 2,7 prosenttia ja valkovenäläisiä 1,5 prosenttia. Nämä asuvat lähinnä Tallinnassa ja Viron koillisosassa (Narva-Sillamaen alue), jossa he muodostavat jopa 95 prosenttia väestöstä (Narva). Kyseisestä 35 prosentista 23 prosentilla väestöstä - eli noin 335 000 henkilöllä, josta suurin osa venäläisiä - ei ole Viron kansalaisuutta; 8 prosenttia on valinnut Venäjän kansalaisuuden ja 13 prosentilla, jolla oli entisen Neuvostoliiton kansalaisuus, ei ole nykyään mitään kansalaisuutta. Nykyinen tilanne johtuu lähinnä Neuvostoliiton vuodesta 1945 harjoittamasta politiikasta, jolla kannustettiin venäjänkielisen väestön siirtymistä Viroon (vuoden 1934 väestönlaskennan mukaan virolaisia oli 88,2 prosenttia ja venäläisiä 8,2 prosenttia, vuonna 1959 vastaavat luvut olivat 74,6 prosenttia ja 20,1 prosenttia ja vuonna 1979 ne olivat 64,7 prosenttia ja 27,9 prosenttia). Vuoden 1995 huhtikuussa annetussa laissa säädetään, että Viron kansalaisuuden saamisen edellytyksenä on sellaisen tutkinnon suorittaminen, jossa hakijan on todistettava Viron kielen taitonsa sekä tietonsa maan historiasta ja toimielimistä. Noin 90 000 henkilöä on saanut Viron kansalaisuuden vuodesta 1992. Vuoden 1995 huhtikuussa annetussa laissa säädetty menettely kansalaisuuden saamiseksi on johtanut 16 vuosittain kansalaisuuden saavien henkilöiden määrän laskuun (Viron viranomaisten arvion mukaan noin 7 000 henkilöä saa kansalaisuuden vuonna 1997). Hakijoiden määrä näyttää myös olevan ja kansalaisuudettomien osuus Viron väestöstä pysyy melko suurena vielä pitkään aikaan. suhteellisen pieni. Tätä vauhtia ulkomaalaisten Tämä tilanne selittyy useilla seikoilla. Tutkintojärjestelmää on kyseenalaistettu useaan otteeseen, ja hakijoiden pienen määrän katsotaan johtuvan sen vaikeasta tasosta. Tutkinnon osallistumismaksu on suhteellisen korkea. Sääntö, jonka mukaan hakijan on odotettava vuoden kansalaisuuden saamista koskevan hakemuksen jättämisestä ennen kuin hän saa osallistua tutkintoon muodostaa esteen, jota ei voida enää pitää tarpeellisena hakemusten nykyisen pienen määrän huomioon ottaen. Joissakin tapauksissa Viron kansalaisuuden puuttumisesta voi olla hyötyä (vapautuminen asepalvelusta Virossa), mikä voi osittain selittää kansalaisuuden saamista koskevien hakemusten pienen määrän. 1 päivästä Viron viranomaiset ovat toteuttaneet tiettyjä parannuksia. Tutkinnon vaatimustaso on laskettu säännöillä. 1997 Onnistumisprosentti (80 - 90) näyttää tyydyttävältä. Lisäksi iäkkäät ihmiset on vuodesta 1995 vapautettu viron kielen kirjallisesta kokeesta, ja heidän on suoritettava ainoastaan suullinen koe. sovellettavilla tammikuuta uusilla Nykyisen järjestelmän suurin puute johtuu siitä, että venäjänkielisille ei ole järjestetty riittävästi mahdollisuuksia viron kielen oppimiseen kansalaisuuden saamiseksi edellytetyn tutkinnon suorittamiseksi. Viron kielen opettajien määrä alueilla, joilla venäjänkieliset ovat enemmistönä, on hyvin pieni ja kurssin osallistumismaksu on edelleen korkea. Näyttää siltä, että tällä alalla on vielä tehtävä huomattavia ponnistuksia, jotta kansalaisuuden saavien määrä nousisi tulevaisuudessa. Viron viranomaisten toimintaa tällä alalla on tuettu Phare-ohjelman kautta vuodesta 1996 (vuoden 1996 joulukuussa aloitettu 1,4 miljoonan ecun suuruinen ohjelma). viranomaisten Viron syntyneet kansalaisuudettomat lapset voisivat saada kansalaisuuden helpommin ottaen erityisesti huomioon sen, että Euroopan neuvoston yhteydessä tehtyä kansalaisuutta koskevaa eurooppalaista yleissopimusta aletaan soveltaa lähiaikoina. jotta Virossa pohdittava keinoja, olisi luotiin selkeä asema muille kuin kansalaisille. Vuonna 1993 annetulla Ulkomaalaispassien jakaminen on aloitettu vaikka tiettyjä käytännön vaikeuksia, erityisesti liikkumisvapauden osalta, ei ole vielä ratkaistu. lailla Oleskelulupien osalta Viron viranomaiset ovat järjestelmällisesti myöntäneet väliaikaisia oleskelulupia (jotka ovat voimassa viisi vuotta) kaikille ulkomaalaisille, mukaan lukien jo ennen 1 päivää heinäkuuta 1990 Virossa asuneet. Pysyvien oleskelulupien myöntämisellä olisi ollut paljon myönteisempi vaikutus sekä myönteisempiä käytännön seurauksia, erityisesti kun tällaisten oleskelulupien haltijoilla on oikeus kutsua perheenjäseniään ja ystäviään Viroon. Viron viranomaiset ovat kuitenkin sitoutuneet uusimaan nämä luvat automaattisesti niiden voimassaolon päättyessä, ja hallitus on esittänyt parlamentille ulkomaalaislakiin tehtävän muutoksen, jonka avulla tietyille ulkomaalaisille voitaisiin myöntää pysyvä oleskelulupa vuodesta 1998. Ulkomaalaisiin kohdistuu tiettyjä rajoituksia: ainoastaan Viron kansalaiset saavat toimia tiettyjen yritysten hallintoneuvostossa ja liittyä poliittisiin puolueisiin. Vaikka vuoden 1995 tammikuussa annetussa laissa säädetään, että ainoastaan Viron kansalaiset saavat 17 toimia valtion virkamiehinä, asiasta on annettu myös väliaikaisia säännöksiä, jotta ulkomaalaiset voisivat pysyä tehtävissään siihen asti, kunnes he saavat Viron kansalaisuuden (näin on toimittu esimerkiksi poliisivoimissa). Lopuksi olisi muistettava, että ulkomaalaisilla on äänioikeus paikallisissa vaaleissa, mikä on melko harvinaista Euroopassa tällä hetkellä ja mikä edistää tehokkaasti sekä muiden kuin kansalaisten sopeutumista että heidän oikeuksien suojelemista. Venäläiskielisen vähemmistön (riippumatta siitä, onko sen jäsenillä Viron kansalaisuus) kokonaistilanne on se, että sen oikeuksia kunnioitetaan ja suojellaan. Lisäksi virolaisten ja venäläisvähemmistön suhteissa ei esiinny vakavia ongelmia. Vähemmistöjen parlamentaarisesta edustuksesta ei ole annettu erityisiä sääntöjä. Venäläisvähemmistön etuja ajavalla puolueella on kuitenkin kuusi edustajaa Riigikogussa. Ulkomaalaisille paikallisissa vaaleissa myönnetyn äänioikeuden ansiosta venäläisvähemmistö on edustettuna sellaisten kaupunkien valtuustossa, joissa sen osuus väestöstä on huomattava (esimerkiksi 16 Tallinnan 64 kaupunginvaltuutetusta). Vuoden 1993 heinäkuussa perustettiin kaikkia vähemmistöryhmiä edustava keskusteluryhmä niitä koskevien asioiden käsittelemiseksi. Lisäksi vuoden 1993 lokakuussa annetussa laissa vähemmistöille myönnetään oikeus perustaa ja perinteidensä säilyttämiseksi. Viron nykyinen hallitus on myös nimittänyt etnisten ryhmien välisistä suhteista vastaavan ministerin. itsenäisiä järjestöjä kulttuurinsa tuomioistuimissa sekä asioidessa sellaisten Kansallisten kielten käyttö sallitaan maakuntien viranomaisten kanssa, joissa vähemmistöllä on enemmistöasema. Venäläisvähemmistöllä on myös useita omankielisiä tiedotusvälineitä (kolme päivälehteä ja kaksi viikkolehteä Tallinnassa, kolme radioasemaa, josta yksi on valtion omistuksessa sekä useita venäjänkielisiä lähetyksiä valtion ja yksityisillä televisiokanavilla). Virossa tarjotaan mahdollisuus osallistua valtion tuella järjestettävään venäjänkieliseen opetukseen kaikilla tasoilla. Tämä järjestelmä, jonka oli tarkoitus olla voimassa vasta vuoteen 2000, olisi tulevaisuudessakin säilytettävä ilman aikarajoituksia. Viron kielen opettajien pula, erityisesti alueilla, joilla on tärkeitä venäjänkielisiä ryhmiä, on edelleen ratkaiseva lisätä vironkielisen opetuksen määrää vähemmistöjen kouluissa. Hallitus tutkii parhaillaan ohjelmaa, jonka avulla venäjänkielisissä oppilaitoksissa opiskelevat voivat saavuttaa riittävän julkisissa korkea-asteen oppilaitoksissa. ja se voi muodostaa esteen opetusministeriön suunnitelmille tason viron kielessä opiskellakseen Viron 1. 3 Yleisarvio Viron poliittiset toimielimet toimivat säännönmukaisesti ja vakaissa olosuhteissa. Ne noudattavat toimivaltojensa rajoja ja toimivat yhteistyössä. Vuosien 1992 ja 1995 vaalit olivat vapaat ja rehelliset, ja vuonna 1995 ne johtivat vallan vaihtumiseen. Oppositio osallistuu tavanomaiseen tapaan toimielinten toimintaan. Ponnisteluja oikeusjärjestelmän toiminnan parantamiseksi ja korruption torjunnan tehostamiseksi on jatkettava. Perusoikeuksien kunnioittamisessa ei esiinny vakavia ongelmia. Viron on kuitenkin koskevien menettelyjen toteutettava kansalaisuuden toimenpiteitä saamista 18 nopeuttamiseksi, jotta venäjänkieliset muut kuin kansalaiset voisivat sopeutua paremmin virolaiseen yhteiskuntaan. Viro on ominaisuuksiltaan demokraattinen valtio, jolla on laillisuusperiaatteen ja ihmisoikeudet turvaavat vakaat toimielimet. 19 2. Taloudelliset arviointiperusteet Viron taloudellisia oloja ja näkymiä tarkastellessaan komissio on pitänyt lähtökohtanaan erityisesti Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston päätelmiä, joissa todettiin, että Euroopan unionin jäsenyys edellyttää toimivaa markkinataloutta ja markkinavoimista. ja kykyä selviytyä unionissa vallitsevista kilpailutekijöistä Tässä lausunnon osassa esitetään ensin tiivis katsaus talouden tilanteesta ja taustasta ja tarkastellaan tämän jälkeen toisaalta Viron edistymistä talouden rakennemuutoksen keskeisillä aloilla (hinta- ja kauppajärjestelmän vapauttaminen, talouden vakauttaminen, rakennemuutos, rahoitusalan uudistukset) ja toisaalta maan taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Lopuksi annetaan yleisarvio Viron tilanteesta suhteessa Eurooppa-neuvoston esittämiin arviointiperusteisiin ja painopisteistä. jatkouudistusten mahdollisuuksista ja selvitys 2. 1 Taloudellinen tilanne Tausta Viron väkiluku on 1,5 miljoonaa ja sen vuoden 1995 bruttokansantuote (BKT) oli noin 6 miljardia ecua (ostovoimapariteetilla ilmaistuna). Sen asukasmäärä oli 0,4 prosenttia Euroopan unionin asukasmäärästä, mutta sen talous vastasi kooltaan ainoastaan 0,1 prosenttia. Asukasta kohti laskettu BKT oli noin 23 prosenttia unionin keskiarvosta ostovoimalla mitattuna. Keskimääräinen kuukausipalkka oli vuoden 1995 lopussa arviolta 179 ecua. Viro on ollut tarkkailijana GATTissa vuoden 1992 kesäkuusta ja se haki jäsenyyttä vuoden 1994 maaliskuussa. Sen hakemusta WTO:n jäseneksi käsitellään parhaillaan. Edistyminen talouden rakennemuutoksessa Maailmansotien välisenä aikana Viro oli itsenäinen valtio ja pitkälti yhdentynyt maailmantalouteen. Maa liitettiin vuonna 1940 väkisin Neuvostoliittoon, minkä seurauksena siellä otettiin käyttöön keskusjohtoinen suunnitelmatalous. Yli 50 vuotta kestänyt Neuvostoliiton valtakausi tuhosi Viron taloudellisen riippumattomuuden. Syntynyt talouden rakenne perustui työvoiman tuontiin muualta, lähinnä Venäjältä, sekä tiiviisiin kauppa- ja tuotantoyhteyksiin Neuvostoliiton kanssa. Se muutti maan maatalousvaltaisen talouden painopisteen raskaaseen teollisuuteen. Suhteellisen hyvä työvoimaan edisti melko pitkälle infrastruktuuri yhdistettynä ammattitaitoiseen edistyneiden tuli yksi kehittyneimpiä neuvostotasavaltoja. tuotannonalojen perustamista, minkä vuoksi Virosta Virossa esiintyi koko ajan paineita taloudelliseen ja poliittiseen itsenäisyyteen. Sopiva hetki koitti 1980-luvulla, ja Neuvostoliiton korkein neuvosto hyväksyi vuonna 1989 lain talousuudistuksia useilla taloudellisesta ja aloilla, mukaan rahoitusalalla. Talouden rakennemuutos saavutti kriittisen vaiheen valuuttauudistuksen ja kansallisen valuutan käyttöönoton yhteydessä vuoden 1992 kesäkuussa. Vaikka lukien hintojen ja palkkojen määrittelyssä, veropolitiikassa itsemääräämisoikeudesta. Laki mahdollisti 20 hallituksessa on tapahtunut jatkuvasti muutoksia, uudistusten suunta on pysynyt toistaiseksi pääosin samana. Se perustuu liberaaliin talouspolitiikkaan sekä kilpailun ja talouden avoimuuden edistämiseen, jossa valtion osallistuminen on mahdollisimman vähäistä. Maassa on tapahtunut nopeaa kehitystä kotimaantalouden vapauttamisessa, yksityistämisessä sekä pääomiin ja juoksevien liiketoimintaan liittyvien maksujen vapauttamisessa. Kuten muissakin neuvostotasavalloissa, myös Virossa olivat tärkeimpiä omistusmuotoja valtionomistus ja vähäisemmässä määrin yhteisomistus. Yksityisyrittäjyyttä ei käytännöllisesti katsoen ollut lainkaan. Viron itsenäistyttyä vuonna 1991 yksityinen sektori on kehittynyt hyvin nopeasti. Lähes kaikki pienet ja suuret yritykset on yksityistetty ja hallitus on ryhtynyt kunnianhimoiseen hankkeeseen jäljellä olevan valtionomaisuuden myymiseksi. Yksityissektorin osuus BKT:sta oli vuoden 1996 puolivälissä arviolta 70 prosenttia. Ulkomaiset suorat sjioitukset Ulkomaisten suorien sijoitusten suuntaaminen Viroon on ollut erityisen merkittävää; sijoituksia kertyi vuosina 1989—1996 asukasta kohti 366 ecua (lähde: EBRD). Vuoden 1996 tulos oli kuitenkin huomattavasti vaatimattomampi. Ulkomaiset suorat sijoitukset vähenivät 55 miljoonaan ecuun verrattuna 156 miljoonaan ecuun vuonna 1995 ja 5,6 prosentista BKT:sta vuonna 1995 1,6 prosenttiin vuonna 1996. Tälle vähenemiselle on kaksi tärkeää syytä: virallisen luokittelun muutos, jolla tiukennettiin ulkomaisten suorien sijoitusten määrittelyperusteita sekä yksityistämisen hidastuminen. Portfoliosijoitusten tuonti ja joukkovelkakirjalainojen myynti ulkomaille kasvoi vuonna 1996. Myös virolaisten suorat sijoitukset ulkomaille kasvoivat jyrkästi vuonna 1996, erityisesti muihin Baltian maihin ja Venäjälle. Talouden rakenne Maatalous on perinteisesti ollut yksi Viron talouden tärkeimpiä aloja. Sen osuus on nykyään kahdeksan prosenttia bruttoarvonlisästä ja se työllistää seitsemän prosenttia työvoimasta. Elintarviketeollisuuden osuus on noin kolmannes teollisuuden bruttotuotannosta. Kalastus on kolmanneksi suurin elintarviketeollisuuden ala. Tullit poistettiin rohkeasti kokonaan siirtymäkauden alussa - soveltaen radikaalisti yleistä vapaakaupan periaatetta maatalouspolitiikkaan. palauttaminen Maanomistusoikeuden suhteellisen on kannattamattomia yksityistiloja, joiden keskimääräinen pinta-ala oli vuonna 1996 noin 23 hehtaaria. Tilojen keskimääräinen koko on pienentynyt viime vuosina. Huolimatta joistakin yhteensulautumisista alkuperäisen omistusoikeuden palauttamisen jälkeen, vie vuosia saada taas jaloilleen tehokas ja kilpailukykyinen yksityinen maaviljely. joukon aikaan saanut tuotantorakenteesta, Teollisuus kasvoi nopeaa vauhtia neuvostovallan aikana. Vuonna 1991 sen osuus oli noin 40 prosenttia BKT:sta ja yli 30 prosenttia työvoimasta. Siirtymä voimakkaasti riippuvainen SEVin energiavaltaisesta markkinoista, paremmin maan luontaisia edellytyksiä ja suhteellista etua vastaavaan malliin on vielä kesken. Teollisuustuotannon arvioidaan supistuneen yli 60 prosentilla vuosina 1992—1994 perinteisten kauppayhteyksien katkeamisen, vaihtosuhteen häiriöiden ja Venäjän asettamien kaupan esteiden vuoksi. Tämän vuoksi teollisuuden osuus bruttoarvonlisästä pieneni 23 prosenttiin vuonna 1995. Teollisuuden osuus joka oli vahvasti 21 työvoimasta (kaivosteollisuutta, energia-alaa ja rakentamista lukuun ottamatta) oli 22,5 prosenttia vuonna 1996. Palvelusektori on kasvanut hyvin nopeasti ja sen osuus on noin kaksi kolmasosaa koko bruttoarvonlisästä. Tukku- ja vähittäiskauppa, matkailupalvelut, liikenne ja viestintä ovat kaikkein dynaamisimpia aloja. Erityisesti matkailusta on tullut Virolle erittäin tärkeä ala. Pelkästään vuonna 1996 maassa kävi 2,5 miljoonaa matkailijaa, joista 67 prosenttia oli suomalaisia. Useimmat matkailijoista tulevat päiväksi. Matkailutulot ovat erittäin tärkeitä maksutaseen kannalta: vuonna 1995 matkailupalvelujen ylijäämä oli 70 prosenttia palveluiden ylijäämästä ja 39 prosenttia kauppavajeesta. Vuoden 1996 kolmen ensimmäisen neljänneksen osalta luvut olivat 75 ja 41 prosenttia. Talouden rakenteen tärkeimmät tunnusluvut (kaikki tiedot koskevat vuotta 1996, ellei muuta ilmoiteta) Väestö miljoonaa BKT asukasta kohti % EU-15:n keskiarvosta PPS-ecua(1995) % (1995) Maatalouden osuus: bruttoarvonlisästä työllisyydestä % (1995) % (1995) Ulkomainen bruttovelka/BKT % Tavaroiden ja palveluiden % (1995) Ulkom. suorat sijoitukset (kanta)* miljardia ecua ecua/asukas * USS muunnettuna 1996 lopussa kurssilla 1 ecu = $ 1,25299 Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD 1,5 3 900 23 8 7 6 73 0,6 366 Pienten ja keskisuurten yritysten osuus on kasvanut nopeasti erityisesti vientisektorilla. Koska yritysten rekisteröinnissä on ollut ongelmia, kaikkien yritysten on uusittava tietonsa 1. syyskuuta 1997. Yli puolet tiedoista vanhassa rekisterissä, joka korvataan kaupparekisterillä, koski pöytälaatikkoyhtiöitä, jotka eivät ole enää toiminnassa. Uusien vaatimusten odotetaan lisäävän osakeyhtiöiden määrää ja vähentävän muunlaisiin osuuksiin perustuvien yhtiöiden määrää. Vapauttaminen Hintajärjestelmä Hintojen vapauttaminen alkoi vuonna 1989 ja saatiin lähes päätökseen vuonna 1992. Jäljellä oleva hintojen säännöstely koskee maata ja metsää, öljy liusketta, lääkkeitä ja julkisia palveluja. Joidenkin palvelujen hintoja (esimerkiksi vuokria ja julkista liikennettä) säännöstellään kunnallisella tasolla. Hintasäännöstelyä sovelletaan yrityksiin, 22 joilla on monopoliasema esimerkiksi energian tai jätevesihuollossa. Yhdessä nämä tavarat ja palvelut muodostavat noin 25 prosenttia korista, jonka perusteella kuluttajahintaindeksi lasketaan. Hallinnollisilla päätöksillä, kuten hintasäännöstelyn poistamisella alkoholijuomilta vuoden 1995 joulukuussa, voi tämän vuoksi olla suuri vaikutus kuukausittaiseen inflaatioprosenttiin. jakelun alalla ja veden Kauppajärjestelmä Viro ryhtyi välittömästi itsenäistyttyään purkamaan neuvostoaikaista tiukasti säänneltyä kauppajärjestelmää. Maalla on nyt yksi maailman liberaaleimmista kauppajärjestelmistä. Tuontitullit koskevat ainoastaan turkiksia, ja valmisteveroa kannetaan ainoastaan autoista, moottoripyöristä, pyöristä ja huviveneistä. Muutamien maataloustuotteiden osalta harkitaan kuitenkin parhaillaan suojatoimenpiteitä. Tätä ei tulisi nähdä liberaalin kauppapolitiikan muutoksena vaan pikemminkin ratkaisuna maataloussektorin hyvin erityisiin ongelmiin. Määrälliset rajoitukset on poistettu kokonaan samoin kuin tuontituet. Vientilisensseillä ei ole rajoittavaa merkitystä vaan niitä käytetään ainoastaan tilastoinnin helpottamiseksi. Vientitariffit on poistettu kokonaan lukuun ottamatta kulttuuriesineiden vientiä. Vientitukia ei ole ja harvat jäljellä olleet vientikiintiöt poistettiin vuoden 1994 lopussa. 1. Virolla on ollut vuoden 1992 kesäkuusta lähtien tarkkailijan asema WTO. ssa ja sitä edeltäneessä GATTissa. Täysjäsenyyttä valmisteleva työryhmä aloitti toimintansa vuoden 1994 maaliskuussa. Virolla ja Euroopan unionilla on ollut voimassa oleva vapaakauppasopimus tehnyt vapaakauppasopimukset EFTA-maiden kanssa ja se on hakenut CEFTAn (Keski - tehnyt myös useita muita Euroopan vapaakauppasopimus) kahdenvälisiä sopimuksia. Vapaakauppasopimus sen balttilaisten naapureiden Latvian ja Liettuan kanssa tuli voimaan 1. huhtikuuta 1996. Tämä sopimus laajennettiin koskemaan maataloustuotteiden kauppaa 1. tammikuuta 1997. Tavoitteena on myöhemmässä vaiheessa täydellisen tulliliiton perustaminen. jäsenyyttä. Se on alkaen. Viro tammikuuta 1995 on Valuuttakurssijärjestelmä Siitä lähtien, kun Viro vuonna 1992 perusti valuuttakomitean (ks. jäljempänä), sen kansallinen valuutta kruunu on ollut vapaasti vaihdettavissa vaihtotaseen erien osalta. Tämä virallistettiin vuonna 1994, jolloin Viro hyväksyi IMF:n perustamissopimuksen VIII artiklan mukaiset velvoitteet. Keskuspankki ja varantotalletusten muuntamisen Saksan markoiksi (DEM) ja päinvastoin kurssiin, joka on kahdeksan Viron kruunua yhdestä Saksan markasta. Kolmentoista muun valuutan tuetaan. Yksityishenkilöt voivat avata valuuttatilejä määräisiä valuuttatapahtumia lainojen kotimaisissa pankeissa tai ulkomailla. Useimpien kotimaisten pankkien takaisinmaksu on sovittu DEM-määräisenä. Viron kruunun vakaudesta annetussa laissa säädetään, että keskuspankilla (Eesti Pank) ei ole oikeutta devalvoida valuuttaa. Tällaisen päätöksen voi tehdä ainoastaan parlamentti, minkä on tarkoitus vahvistaa valuuttakurssin luotettavuutta. takaa kruunun seteleiden Vakauttaminen Sisäiset tekijät 23 jyrkästi Kokonaistuotannon vähennettyä ensin talouden elpyminen alkoi vuoden 1993 toisella puoliskolla. Viron talouden kasvu on ollut sen jälkeen melko nopeaa. Reaalikasvu oli 4,3 prosenttia vuonna 1995. Alustavat luvut vuodelta 1996 viittaavat siihen, että reaalikasvu olisi ollut silloin samaa suuruusluokkaa. Maan viime vuosien talouskehityksen kattavaa arviointia vaikeuttaa kuitenkin paljon tilastoinnin kehittymättömyys. itsenäistymisen jälkeen ja maailman markkinoille yhdentymiseen Vuodesta 1992 lähtien Viron talouspolitiikka on ollut huomattavan johdonmukaista. Tämä osoittaa pitkälti poliittisten päätöksentekijöiden konsensusta nykyaikaistamiseen sekä Euroopan tähtäävän strategian peruspiirteistä. Lisäksi se heijastaa valuuttakomiteajärjestelmän asettamaa kuria. Vuoden 1992 kesäkuussa perustettu valuuttakomitea rajoittaa viranomaisten väliintuloa talouspolitiikassa. Tässä järjestelmässä viranomaiset luopuvat vapaaehtoisesti rahan tarjonnan harkinnanvaraisesta valvonnasta, valuuttakurssi on sidottu ja rahaperustan kasvun on täysin vastattava valuuttavarannon kasvua. Lisäksi Viron mallin mukaisessa valuuttakomiteajärjestelmässä paikalliset viranomaiset tai keskushallinto eivät voi lainata keskuspankista. Keskuspankin luotot liikepankeille ovat mahdollisia ainoastaan tarkasti määritellyissä hätätapauksissa. Talouden kehitys 1994 1995 1996 BKT:n kasvu Inflaatio vuosikeskiarvo j oulukuusta j oulukuuhun Työttömyys vuoden lopussa % % % % iw:n määritelmä -1,8 4,3 4,0 47,7 41,7 7,6 29,0 28,9 23,1 14,8 10,2* Julkisen talouden rahoitusasema %/BKT 1,3 -0,8 -1,6 Vaihtotase Velka/vienti %/BKT -7,1 -5,1 -10,2 % 9,1 9,2 10,3 5,6 8,8 1,6 Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan %/BKT * Neljäs vuosineljännes Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD Valuuttakomitea on toiminut hyvin valuuttakurssin vakauden varmistamisessa ja inflaation vähentämisessä. Se on myös vaikuttanut julkisen talouden kuriin. Inflaatio laski nopeasti valuuttakomiteajärjestelmän käyttöönoton jälkeen. Sääntelyn poistamisesta ja välillisen verotuksen lisäämisestä johtuneen vuoden 1995 ja 1996 alkukuukausien 24 pysähdyksen jälkeen kuluttajahintojen inflaatio hidastui edelleen, ja se on hidastunut nopeasti vuoden 1996 lopusta lähtien siten, että vuosi-inflaatio oli 9,1 prosenttia maaliskuussa 1997. Vientihinnat ovat myös hieman nousseet. Tilastoitu työttömyys on melko vähäistä ja se on pysynyt vakaana. Työvoimatoimistoissa vuoden 1997 helmikuussa kirjoilla olleiden työttömien työnhakijoiden määrä oli 4,4 prosenttia työvoimasta. Työttömyyskorvauksiin oikeutettujen henkilöiden määrä on paljon pienempi. Työvoima on vähentynyt, koska osa venäläisestä väestöstä on muuttanut maasta ja työmarkkinoiden käytettävissä olevan väestön määrä on pienentynyt. Kuitenkin ILOn määritelmän mukainen työttömyys on paljon korkeampi; se oli 11,6 prosenttia vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen lopussa. Ulkoiset tekijät Ulkomaansektorille on tunnusomaista kasvava kauppavaje, joka vuonna 1996 ylitti 24 prosenttia BKT:sta - todella uskomaton luku (tilastointimenetelmien muutos vuonna 1996 vaikutti osaltaan kokonaistaseen huononemiseen). Suurin osa viennistä on jalostettuja tavaroita ja erittäin merkittävä muutos on tapahtunut elintarvikkeista elektroniikkaan ja tietokonetarvikkeisiin. Kolmannes viennistä on suoraan yhteydessä tuontiin joko jatkokäsittelyn muodossa tai kauttakulkukaupan muodossa. Palvelutaseen lievittänyt kauppavajeen kielteistä vaikutusta selvä ylijäämä on vaihtotaseeseen, lähtien. Palvelutaseen ylijäämäisyys ja kasvavassa määrin suomalaisten matkailijoiden kulutuksesta. joka on kuitenkin ollut alijäämäinen vuodesta 1994 johtuu pitkälti toistaiseksi Valuuttavaranto kasvoi merkittävästi valuuttakomitean perustamisen jälkeen. Perustan muodostivat länsimaisista keskuspankeista vuonna 1991 palautetut historialliset kultavarannot. Nykyisellä tasollaan varanto ei kuitenkaan kata kolmen kuukauden tuontia. Virolle ei ole jäänyt ulkomaanvelkaa entisestä Neuvostoliitosta. Vuoden 1996 lopussa ulkomaanvelkakanta oli noin 239 miljoonaa ecua eli noin 6,4 prosenttia BKT. sta. Velan ja viennin välinen suhdeluku pysyi lähes muuttumattomana matalalla tasolla kuten myös velan ja velanhoidon välinen suhdeluku. Rakennemuutos Ulkomaankauppa Ulkomaankaupan riippuvuus entisen Neuvostoliiton alueen markkinoista on vähentynyt huomattavasti, ja kauppa on vähitellen suuntautunut läntisille markkinoille. EU-maiden osuus on nyt yli kaksi kolmasosaa Viron kaupasta. Suomi on syrjäyttänyt Venäjän tärkeimpänä kauppakumppanina, mutta Venäjä tuo edelleen paljon virolaisia tavaroita, vaikka se on korottanut tariffeja. Suuri osa viennistä on jalostettuja tuotteita. Vuonna 1996 maan valuutan jatkuva vahvistuminen muihin Euroopan valuuttoihin nähden johti lievään kaupan uudelleensuuntautumiseen muihin siirtymätalouden maihin ja Euroopan ulkopuolisille alueille. Esimerkiksi vienti Itä- ja Keski-Euroopan siirtymätalouden maihin kasvoi 14 prosentista 15,6 prosenttiin koko viennistä ja Aasian osuus Viron kaupasta kasvoi myös merkittävästi. Vientipohja on kuitenkin melko suppea: jälleenviennin osuus Viron viennistä on suuri (33,7 prosenttia vuonna 1996 ja 45,9 prosenttia vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen 25 aikana). Tämä heijastaa Viron (erityisesti jatkokäsittelypaikkana palkkakustannusten tekstiilituotteiden osuus oli yli 40 prosenttia koko viennistä vuonna 1996. asemaa kauttakulkupaikkana tekstiiliteollisuudessa) takia. Puun ja puutuotteiden, ja sen jalostettujen puutuotteiden suosittuna matalien ja Suuri ulkomaisten suorien sijoitusten kokonaismaksutaseen toistaiseksi ylijäämäisenä. ja muun pääoman tuonti on pitänyt Työmarkkinat väestön maastamuuton Työllisyys on vähentynyt tasaisesti vuodesta 1992 alkaen. Työpaikkojen menetys on ollut suurinta teollisuudessa ja maataloudessa. Työvoiman määrän jyrkkä väheneminen työntekijöiden (venäläisen maastamuutto (lähinnä Suomeen) ja työmarkkinoiden käytettävissä olevan väestön väheneminen ovat kuitenkin auttaneet työttömyyden vaikutusta. Työttömyysasteen on arvioitu olevan viitisen prosenttia, mutta siihen ei sisälly se osa työvoimasta, joka hakee työtä, koska se on työllistynyt vain lyhytaikaisesti. Hiljattain tehdyn selvityksen perusteella ja ILOn menetelmiä käyttäen työttömyyden arvioitiin olevan 11,6 prosenttia koko työvoimasta vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen aikana. seurauksena), lievittämään virolaisten Työnantajat maksavat 33 prosenttia palkoista sosiaalimaksuina. Työnantajat eivät saa maksaa valtion kokopäiväisiin työntekijöihin sovellettavaa vähimmäismäärää pienempää palkkaa. Vähimmäistuntipalkka on neljä kruunua ja vähimmäiskuukausipalkka 680 kruunua (45 ecua). Julkinen talous Viron budjettimenettelyn keskeinen periaate on keskushallinnon tasolla. Toistaiseksi tätä periaatetta on noudatettu. tasapainossa oleva talousarvio Verorakenne on käynyt läpi useita mukautuksia. Arvonlisävero (alv) otettiin käyttöön vuonna 1992. Verokantoja muutettiin vuonna 1994 ja arvonlisäveroa kannetaan nyt 18 prosenttia. Henkilöiden ja yritysten tuloveroprosentti on kiinteä, 26 prosenttia. Henkilöiden tuloverotuksessa on veroton vähimmäismäärä. Keskimääräinen verotaakka on noin 34—36 prosenttia BKT:sta. Verojen osuuden arvioitiin olevan vuoden 1995 loppuneljänneksellä 41 prosenttia kokonaispalkasta. Tästä 60 prosenttia oli sosiaaliturvamaksu) a. jälkeen on tapahtunut merkittävää hajauttamista. Paikallisten Itsenäistymisen viranomaisten osuus on kolmannes julkisen talouden menoista. Itse asiassa paikallisten viranomaisten suurten menojen vuoksi julkisen talouden alijäämä kasvoi vuonna 1996 noin 1,6 prosenttiin BKT:sta, mikä oli käänne edellisten vuosien tasapainoiseen talousarvioon nähden. Yritykset: yksityistäminen ja rakennemuutos Yksityistäminen on edistynyt nopeasti, ja vuoden 1996 loppuun mennessä lähes kaikki suuret yritykset oli myyty, liikenne-, televiestintä- ja energia-alalla toimivia lukuun ottamatta. Yksityistämistä ohjaa yksityistämisvirasto ja se perustuu vuonna 1993 annettuun yksityistämislakiin. Vaikka tässä laissa säädetään omaisuuden myynnin eri muodoista, yksityistäminen on käytännössä ja ulkomaisille alustavien tapahtunut ovat lähinnä ostotarjousten neuvottelujen avoimia kautta, olleet jotka 26 tarjouksentekijöille. Tämä strategia on suosinut strategisia sijoittajia yritysten johdon ja ja se on osaltaan vaikuttanut Viron muodostumiseen työntekijöiden houkuttelevaksi kohteeksi ulkomaisille suorille sijoituksille. sijasta, yritysostot työntekijöiden lähes päätökseen vuoden 1995 Pienimuotoinen yksityistäminen saatiin loppuun mennessä. Sitä sääteli vuonna 1991 annettu ja vuonna 1992 muutettu laki, joka mahdollisti jaettiin yksityistämiskuponkeja. Niitä voi käyttää asuntojen ja maan yksityistämiseen sekä osuuksien ostamiseen. Kupongeilla saa käydä vain rajoitetusti kauppaa. Asuntojen yksityistäminen aloitettiin vuoden 1993 lopussa. Sen odotettiin tapahtuvan suurimmaksi osaksi yksityistämiskuponkeja vastaan, mutta omaisuuden palauttamismenettelystä johtuvan omistusoikeuksien epävarmuuden vuoksi se on edistynyt melko hitaasti. tai Hallitus on yksityistämiskupongeilla kaikille, joilla oli omaisuutta Virossa ennen vuotta 1940. sitoutunut korvaamaan omistusoikeuden palautuksilla huutokaupat. Väestölle lisäksi ja Tulevaisuuden yksityistämissuunnitelmat keskittyvät yleishyödyllisiin laitoksiin, mukaan lukien energiasektorin yritykset, Viron televiestintäyhtiön vielä yksityistämättä oleva osa, rautatiet joissa sillä on vielä vähemmistöosuus kuten Eesti Gaas, Eesti Tubakas ja muut. Yksityistettyjen yritysten toimitetun sijoittajille, useimmiten rakenneuudistus on toimintasuunnitelman perusteella. ja satamat. Valtio aikoo luopua yrityksistä, tarjous vaiheessa jätetty Konkurssilainsäädäntö annettiin vuonna 1992 ja useita konkurssimenettelyjä on aloitettu, erityisesti maatalousosuuskuntien osalta. Rahoitusala Kaksijakoinen pankkijärjestelmä, jossa keskuspankkitoiminnot on erotettu kaupallisista pankkitoiminnoista, perustettiin virallisesti vuonna 1989, mutta se aloitti tosiasiallisesti toimintansa vasta vuonna 1992. Keskuspankin toiminnan laatu ja laajuus määräytyi vuoden 1992 rahauudistuksessa, jossa perustettiin valuuttakomitea ja sen tehtäväksi annettiin valvonta ja vakavaraisuuden sääntely. Keskuspankki on täysin hallituksesta riippumaton, mutta se on vastuussa parlamentille. Valtiolle lainaaminen on kielletty lailla. Valuuttakomiteajärjestelmä rahapolitiikalle. Keskuspankilla ei ole myöskään rahamäärätavoitteita, luottorajoituksia pankeille eikä diskonttokorkoja. varaa harkinnanvaraiselle jätä ei rahoitusjärjestelmää hallitsee pankkisektori; pääomamarkkinat Viron ja muut rahoituslaitokset kuin pankit ovat huomattavasti kehittymättömämpiä. Rahoitussektori on jo järkiperäistetty. Vuoden 1992 pankkikriisi, jonka seurauksena vuoteen 1994 jatkuneena ajanjaksona kaatui useita pankkeja, nopeutti alan rakenneuudistusta. Tätä seurasi vakautumisvaihe, jolloin valtion osuutta pankkisektorista vähennettiin huomattavasti. Nykyään alalla toimii 13 kotimaista pankkia, yksi ulkomaisen pankin konttori ja viisi ulkomaisia pankkeja edustavaa toimistoa, mutta pankkien määrän odotetaan vähenevän lähikuukausina entisestään alan vakautuessa edelleen. Vuoden 1997 huhtikuussa hyväksyttiinkin uusi kahden pankin sulautuminen. Keskuspankin valvontaa ja toiminnan vakauden sääntelyä on vahvistettu. Kaikki pankit lisää vähitellen täyttävät nykyään vakavaraisuusvaatimukset. Viron keskuspankki 27 pankkien vähimmäispääomavaatimusta miljoonaa kruunua) pankkijärjestelmän talletusvakuutuksesta valmistellaan. (joka saavuttaa vuoden 1997 lopussa 75 vakauden edistämiseksi. Lakiluonnosta luottojen osuus pankkien Pankkisektorin koko varallisuus oli vuoden 1996 lopussa 22 miljardia kruunua. taseissa väheni merkittävästi, kun Järjestämättömien varallisuuserien laatu ja riskienhallinta paranivat. Varallisuuserien laadun paraneminen oli näkyvämpää pankeissa, joissa valtio oli osallisena kuin yksityisissä pankeissa. lopussa yksityisten yritysten osuus pankkijärjestelmän Vuoden 1996 maaliskuun luottokannasta oli 68 prosenttia. Vaikka luottoja ottavien yksityishenkilöiden määrä lisääntyy, keskeisellä sijalla ovat edelleen yksityiset yritykset. Keskimääräinen pankkiluottojen takaisinmaksuaika piteni 2,7 vuoteen vuoden 1995 lopussa. Tämä suuntaus voimistui vuonna 1996 ja vuoden 1997 alussa, kun pankit pystyivät hankkimaan pitempiaikaisia varoja erityisesti ulkomaisena valuuttana. Luotot valtion yrityksille vähenivät lähes 30 prosentista koko luottokannasta vuonna 1993 alle neljään prosenttiin vuonna 1996. Pankkisektorin nykyaikaistaminen ja kehittäminen on edistynyt jatkuvasti: viime aikoina on otettu käyttöön 20-vuotisia asuntolainoja ja luottokorttien määrä on kasvanut voimakkaasti. Valtion omistus alalla on vähentynyt huomattavasti koko Viron pankkisektorin rakenneuudistuksen ajan 1990-luvulla. Tällä hetkellä valtiolla on osuuksia kahdessa rahoituslaitoksessa. Hallitus aikoo lähivuosina. Ulkomaiset pankit voivat avata konttoreita ja ne voivat toimia samoin edellytyksin kuin kotimaiset pankit. Vuoden 1995 lopussa suora ulkomainen omistus oli 29,2 prosenttia ja muu ulkomainen omistus 5,7 prosenttia. irrottautua pankeista kokonaan Pääomamarkkinat ja muut rahoituslaitokset kuin pankit ovat kehittymättömämpiä verrattuna pankkisektoriin. Valtion omistamien yritysten yksityistäminen myötävaikutti arvopaperimarkkinoiden syntymiseen ja kehitykseen. Tallinnan arvopaperipörssi aloitti toimintansa 31. toukokuuta 1996, mikä toi huomattavia parannuksia jälkimarkkinoiden organisointiin. Ensimmäinen julkinen osakeanti toteutettiin vuonna 1991. Pörssipääoma oli noin 12 prosenttia BKT:sta vuoden 1996 lopussa. Huolimatta viimeaikaisesta kehityksestä ja kunnalliset yksiköt ovat hankkineet varoja kansainvälisillä pääomamarkkinoilla) paikallisten yritysten on kuitenkin edelleen vaikea saada pitkäaikaista rahoitusta, jota tarvitaan pitkäaikaisiin sijoituksiin. Koska valtion talousarvio on ollut tasapainossa viimeiset kolme vuotta, valtion velkasitoumuksia ei ole liikkeessä. Pääasiallinen väline, jolla käydään aktiivisesti kauppaa rahamarkkinoilla on keskuspankin talletustodistus, joiden liikkeeseenlasku aloitettiin vuonna 1993. (jotkut yritykset Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys Sosiaaliset tunnusluvut Eliniänodote on palautunut ennalleen vuoden 1989 väliaikaisen laskun jälkeen, ja vaikka lapsikuolleisuus on edelleen selvästi korkeampi kun EU:ssa, se ei enää lisäänny. Väestö on vähentynyt vuodesta 1991. Tämä johtuu pääasiassa venäjänkielisen vähemmistön, jonka osuus oli 30 prosenttia koko väestöstä vuonna 1991, maastamuutosta, mutta myös luonnollisesta vähenemisestä. Pienet juuri kannusta ilmoittautumaan työttömäksi. Hiljattain tehty taloustutkimus viittaa siihen, että 10 työnhakijoita. Kymmenen vuoden kuluessa prosenttia työttömyyskorvaukset eivät työvoimasta saattaa olla 28 toteutettavan eläkeiän nostamisen viidellä vuodella katsotaan tasoittavan työvoiman vähenemistä. Vuonna 1995 naiset jäivät eläkkeelle 56-vuotiaina ja miehet 61-vuotiaina. Koulutus on melko hyvä. Lähes 80 prosentilla työväestöstä on vähintään ylempi keskiasteen koulutus. Koulunkäyntiluvut vastaavat useimpien Euroopan maiden lukuja. Kymmenen prosenttia koululaisten ja opiskelijoiden koko määrästä on tällä hetkellä yliopistossa. Taso on korkea tietyillä aloilla kuten matematiikassa ja luonnontieteissä. Alueelliset ja alakohtaiset erot Liiketoiminta on vilkkainta Tallinnassa ja Viron luoteisosassa ja vähäisintä maan koiilis- ja kaakkoisosissa. Työllisyys oli ennen Koillis-Virossa voimakkaasti riippuvaista ja Neuvostoliiton sotateollisuudesta. energiantuotannosta, raskaasta Työttömyys on kasvanut tällä alueella jyrkästi, mahdollisesti yli 15 prosenttiin työvoimasta näiden tehtaiden sulkemisen jälkeen. Työttömyys on mahdollisesti yli 15 johtuu se prosenttia myös maan kaakkoisimmalla maataloustuotannon vähenemisestä; maatalous on Etelä-Viron tärkein elinkeino. alueella, mutta teollisuudesta siellä Pienyritykset kukoistavat maan luoteisosassa ja suurella alueella Tallinnan ympäristössä teollisuuden häviämisen seurauksena ja kauttakulkualueella Venäjälle. Raskaan pitkäaikaistyöttömyys on korkea sekä Lounais- että Luoteis-Virossa. Lounaisalueen kotitalouksilla on pienimmät tulot. Hallitus hyväksyi vuonna 1995 kuusi suurta alueellista ohjelmaa, jotka laadittiin osittain EU:n alueellisten tavoitteiden pohjalta. Yhden ohjelman tavoitteena on erityisesti venäjänkielisen väestön integroiminen Itä-Virumaahan, koillisimpaan alueeseen. Saman ohjelman toinen tavoite on luonnonvarojen tehokkaan käytön varmistaminen (öljyliuske). 2. 2 Talous jäsenyyden näkökulmasta Johdanto Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli liittymistä koskevat edellytykset, jotka Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden on täytettävä. Taloudelliset edellytykset ovat: • toimiva markkinatalous; • kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. Nämä edellytykset ovat toisiinsa sidoksissa. Ensiksi, toimiva markkinatalous selviytyy paremmin kilpailupaineesta. Toiseksi, unionin jäsenyyttä ajatellen toimivat markkinat ovat sisämarkkinat. Ilman yhdentymistä sisämarkkinoihin jäsenyys Euroopan unionissa menettäisi taloudellisen merkityksensä sekä Viron että sen kumppaneiden kannalta. Yhteisön säännöstön ja erityisesti sisämarkkinoita koskevan säännöstön käyttöönotto on tämän vuoksi erittäin tärkeää jäsenyyttä hakeneelle maalle, jonka on sitouduttava taloudellisiin velvoitteisiin. Tätä peruuttamatonta pysyvästi jäsenyyteen sitoutumista laajentuneen Euroopan unionin markkinat toimivat edelleen kaikin puolin yhteisten sääntöjen mukaisesti. tarvitaan sen varmistamiseksi, että liittyviin 29 Valmiudella ottaa käyttöön yhteisön säännöstö on useita ulottuvuuksia. Toisaalta Viron on pystyttävä vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä taloudellisista velvoitteista siten, että yhtenäismarkkinat toimivat sulavasti ja oikeudenmukaisesti. Toisaalta Viron kyky hyötyä täysimääräisesti taloudellinen ympäristö on pohjimmiltaan suosiollinen ja että Viron talous on joustava ja sillä on riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, erityisesti riittävä infrastruktuuri. Niiden puuttuessa kilpailupainetta saatetaan pitää liian suurena joillakin yhteiskunnan aloilla, ja vaaditaan suojatoimenpiteitä, jotka heikentäisivät yhtenäismarkkinoita toteutuessaan. sisämarkkinoiden kilpailupaineesta edellyttää, että Hakijamaan valmius ja vakaa päätös ottaa yhteisön säännöstö käyttöön ja panna se täytäntöön on erittäin tärkeää, koska siitä aiheutuvat kustannukset ja hyödyt saattavat jakaantua epätasaisesti ajallisesti sekä eri toimialojen ja sosiaaliryhmien kesken. Unionin jäsenyyden edellyttämien laaja-alainen konsensus ja talousuudistusten jatkuva täytäntöönpano eturyhmien painostuksesta huolimatta vähentävät riskiä, että maa ei pysty noudattamaan sitoumustaan täyttää jäsenyyteen liittyvät taloudelliset velvoitteet. talouspolitiikan muutosten laatua koskeva tasolla unionin jäsenyys edellyttää hallinnollista ja oikeudellista Julkishallinnon lainsäädäntö osaksi kansallista valmiutta saattaa useita aloja koskeva tekninen oikeusjärjestelmää ja panna se täytäntöön, koska sitä tarvitaan vapaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi unionissa tavoin ja koska yhtenäismarkkinoiden toimivuus. Näitä asioita tarkastellaan jäljempänä olevissa luvuissa. tasolla yhteisön säännöstön käyttöönoton vaikutus niiden Yksittäisten yritysten kilpailukykyyn riippuu niiden kyvystä sopeutua uuteen talouden ympäristöön. sillä varmistetaan tällä Toimiva markkinatalous Markkinatalous edellyttää, että tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino saavutetaan markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen avulla. Markkinatalous on toimiva, kun oikeusjärjestelmä, mukaan lukien omistusoikeutta koskevat säännökset, on olemassa ja se voidaan panna täytäntöön. Vakaalla makrotaloudella ja talouspolitiikan olennaisia osia koskevalla tietyntasoisella konsensuksella helpotetaan ja parannetaan markkinatalouden toimivuutta. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja huomattavien markkinoille pääsyn ja niiltä poistumisen esteiden puuttuminen auttaa parantamaan talouden tehokkuutta. tulosta nopeasta kehityksestä Viro voidaan katsoa toimivaksi markkinataloudeksi. Viime vuosina tapahtunut hyvä talouskehitys on ja yksityistämisessä. Uusi, tinkimätön poliittinen kehys on ankkuroitu lakiin, ja kaikki lainsäädännön aukot pyritään tukkimaan melko nopeasti. Valuuttakomiteajärjestelmä ja yleisesti ottaen varovainen finanssipolitiikka ovat auttaneet säilyttämään sisäisen tasapainon ja houkuttelemaan suuria pääomavirtoja. talouden vapauttamisessa Hintojen määräytyminen on pitkälti vapaa työvoima- ja pääomamarkkinoilla sekä tuotantomarkkinoilla. Tiukan ja sekä nopea yksityistäminen ovat lopettamalla yritysten helppo vahvistaneet markkinavoimien merkitystä tuotantopäätöksissä. Liberaali kauppapolitiikka, avoimuus ulkomaisille investoinneille sekä vahvan pankkisektorin synty vahvistavat sen, että markkinatekijät ja budjettipaineet heijastuvat melko nopeasti talouteen. talousarvion käyttöönotto vähentämällä luottojensaanti investoinneissa tukia ja 30 Konsensus talouden strategian pääpiirteistä, politiikan johdonmukaisuuden jatkuminen huolimatta toistuvista hallituksen muutoksista sekä taloussuhteiden tiivistäminen EU:n nykyisten jäsenvaltioiden kanssa ovat kaikki myötävaikuttaneet investoinneille ja taloudelliselle toiminnalle suotuisaan ympäristöön. Vaikka kasvava ulkoisen taseen epätasapaino on vakava huolenaihe ja siihen on puututtava valuuttakomiteajärjestelmän uskottavuuden vahvistanut markkinamekanismeja. EU:n ja Viron vapaakauppasopimuksen tulevan täytäntöönpanon hyvä edistyminen auttanee markkinatalouden toimivuuden saavuttamisessa. säilyttämiseksi, makrotaloudellinen vakaus on Viron oikeusjärjestelmän samantapainen Oikeusjärjestelmän perustamisessa jäsenvaltioiden lakeja. kuin Saksan juuret ovat sotaa edeltäneessä järjestelmä, itsenäisyydessä. Se on osalta. ja uusimisessa on käytetty mallina EU:n yksityisoikeuden erityisesti virkamiehistä Euroopan unioniin liittymisen mahdollisuus on ollut merkittävä kannustin hallinnollisen uudistuksen nopeuttamiseksi. Kehitystä ohjaavat ja yhteensovittavat hallituksen komiteat ministerien ja tärkeimpien virkamiesten tasolla. Tunnustettu tosiasia on, että suuri joukko uusien lakien ja menettelyjen täytäntöönpanoon osallistuvista keskitason ja alemman tason enemmän markkinasuuntautuneen julkishallinnon vaatimuksiin. Viranomaiset suunnittelevat myös lisäävänsä merkittävästi varoja EU:n lainsäädännön saattamiseksi osaksi kansallista oikeusjärjestystä ja Viron julkishallinnon nykyaikaistamiseksi. Hallitus on lisäksi selkeästi tietoinen siitä, että keskushallintoon kohdistuvat julkisen talouden rajoitukset on ja laajennettava paikallishallinnon puolelle. Sitoutumista nykyaikaistamiseen ei kiistetä Viron poliittisten voimatekijöiden keskuudessa. talouden uudistamiseen sopeuttaakseen koulutusta tarvitsee lisää Kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa Koska mahdolliseen jäsenyyteen on vielä muutama vuosi aikaa ja ennen kuin Viro on ottanut käyttöön ja pannut täytäntöön suurimman osan yhteisön lainsäädäntöä, on vaikeaa antaa lopullista arviota maan kyvystä täyttää edellytys selviytyä kilpailupaineesta. On kuitenkin mahdollista yksilöidä tiettyjä Viron kehityksen ominaisuuksia, joista ilmenee jossain määrin sen todennäköinen kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. Selviytyminen edellyttää vakaata makrotalouden kehystä, jossa yksittäiset taloudelliset toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa voidaan kohtuullisesti ennakoida lukien tulevaa. On oltava riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, mukaan infrastruktuuri, sellaisen perustan luomiseksi, että yksittäiset yritykset pystyvät mukautumaan kasvavaan kilpailupaineeseen yhtenäismarkkinoilla. Yritysten on tehtävä investointeja sekä kilpailla jotka saavutetaan pääsyllä kotimarkkinoilla että hyötyä suurtuotannon eduista, yhtenäismarkkinoille. Tämä mukautumiskyky on sitä suurempi, mitä useampi yritys hyötyy investointirahoituksesta, mitä parempi on niiden työvoiman laatu ja mitä enemmän niillä on menestystä innovaatioiden alalla. tehokkuutensa parantamiseksi, jotta ne voivat Lisäksi talous pystyy paremmin vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista, mitä korkeamman taloudellisen yhdentymisen tason se saavuttaa unioniin nähden ennen siihen liittymistä. Mitä yhdentyneempi maa jo on unioniin nähden, sitä vähemmän jäsenyys edellyttää ylimääräisiä rakennemuutoksia. Taloudellisen yhdentymisen taso liittyy sekä niiden tavaroiden valikoimaan että määrään, joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden 3t kanssa. Yhtenäismarkkinoille pääsystä saatavat suorat edut voivat myös olla suurempia aloilla, joilla on huomattava osuus pieniä yrityksiä, koska kaupan esteet vaikuttavat niihin suhteellisesti enemmän. laajentuneessa unionissa. Viron talouden Viro on onnistunut parantamaan huomattavasti talouden kykyä selviytyä kilpailusta ja toistaiseksi nopea ja markkinavoimista menestyksekäs siirtymä ei johdu ainoastaan oikeista poliittisista päätöksistä ja rakenteellisten uudistusten selkeän keskipitkän aikavälin strategian päättäväisestä noudattamisesta. Viro on aina hyötynyt Itä- ja Länsi-Euroopan välisestä sijainnistaan. Pääoma ja työvoima oli vähemmän hajallaan kuin muissa entisissä neuvostotasavalloissa. Tämä on mahdollistanut jalostettujen tuotteiden ja kevyen valmistusteollisuuden tuotteiden viennin nopean laajenemisen tarvitsematta uusia pääomakantaa kokonaan. Vientimarkkinoiden uudelleensuuntaamista idästä länteen on helpottanut valuuttakurssin määrääminen säilyttäminen ja yksikkötyökustannusten osalta. Tavaroiden hinnat ovat nousseet vapailla markkinoilla paljon vähemmän kuin hinnat talouden säännellyllä sektorilla. suotuisan marginaalin aikaisessa vaiheessa Virolla on useita suhteellisia etuja, joiden pitäisi auttaa maata kilpailemaan yhtenäismarkkinoilla. Kevyt teollisuus, kuten vaatetus, tekstiilit, puu ja elektroniikka, laajentuvat jo voimakkaasti, vaikka joidenkin näiden alojen rakenneuudistus ei ole vielä läheskään valmis. Erityisesti puuteollisuus asemissa menestyäkseen yhtenäismarkkinoilla: puuta on runsaasti (lähes 48 prosenttia Viron pinta- alasta on metsää), ulkomaiset suorat sijoitukset Pohjoismaista auttavat tuotantokannan nykyaikaistamisessa, ammattitaitoista työvoimaa on runsaasti ja palkat ovat vielä suhteellisen matalia. Puun ja huonekalujen vienti on ollut vilkasta, ja maalla oli vuonna 1996 merkittävä nopea näissä nykyaikaistuminen on rohkaiseva merkki Viron kyvystä selviytyä yhtenäismarkkinoiden kilpailupaineesta. tuntuu olevan hyvissä luokissa. Tämän kauppaylijäämä sektorin Kuljetus, matkailu ja rahoituspalvelut ovat muita lupaavia ja suhteellisen vahvoja talouden aloja, jotka selviytyisivät hyvin yhtenäismarkkinoilla. Terveen pankki- ja rahoituspalvelusektorin synty sekä sen asteittainen vakiintuminen ja laajentuminen naapurimaihin on myönteinen osoitus virolaisten johtajien kyvystä sopeutua uusiin olosuhteisiin ja käyttää hyväksi markkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Liikenteen infrastruktuurin nykyaikaistaminen monenvälisen luototuksen avulla auttanee Viroa kehittämään tavaroiden j atkokäsittely keskuksena. keskuspaikkana toimintaansa kuljetusten ja Kaupan yhdentymisen aste ja unionin kanssa käytävän kaupan luonne viittaavat siihen, että Virolla on hyvät valmiudet selviytyä kilpailupaineesta yhtenäismarkkinoilla. Vuonna 1996 EU oli Viron suurin kauppakumppani ja sen osuus Viron tuonnista oli 65 prosenttia ja viennistä 51 prosenttia. Huolimatta puun, huonekalujen ja tekstiilien viennin merkittävästä määrästä viennin keskittyminen on lisäksi vähentynyt ja teollisuuden sisäinen kauppa kasvaa. Esimerkiksi koneiden ja sähkölaitteiden tuonti unioniin on kasvanut nopeammin vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla kuin saman tuoteryhmän vienti unionista verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 1995. Saman ajanjakson aikana puutuotteiden ja tekstiilien osuus on pysynyt samana unionin tuonnissa Virosta. Viron teollisuus on menestynyt muiden tavaroiden (sähkölaitteet mukaan lukien) viennissä länteen laatustandardien parantamisen ja länsimaisten yritysten kanssa solmittujen läheisten liikesuhteiden takia. Toinen myönteinen merkki on Viron viennin kasvu 32 kilpailukykyisille ja dynaamisille Aasian markkinoille, vaikkakin tämä vienti on vielä määrältään pientä. Vientipotya on kuitenkin edelleen suppea ja se kärsii helposti siitä, jos inflaatio pysyy korkeampana kuin virolaisten tavaroiden tärkeimmissä tuontimaissa. Ulkomaankaupan täydellisen vapauttamisen myötä ja koska hallitus on sitoutunut tiukasti kiinteään valuuttakurssiin, virolaisten viejien olisi vaikea mukautua ulkomaisen kysynnän vähenemiseen. Viron ulkoinen asema onkin tämän vuoksi melko haavoittuvainen. On selvää, että työn tuottavuuden parantumisen ylittävä tai ohittava reaalipalkkojen nousu talouden avoimella sektorilla saattaisi vaarantaa vientimahdollisuudet. Ulkomaisten suorien sijoitusten jatkuminen on tärkeää Viron taloudelle sekä keinona rahoittaa vaihtotaseen alijäämää valuuttakomiteajärjestelmän mukaisesti että keinona uusia olemassa olevaa pääomakantaa ja monipuolistaa teollisuuspohjaa. Suunnilleen kolmannes kaikista Viron yrityksistä on riippuvaisia ulkomaisesta pääomasta. Ulkomaisen pääoman osuus on näissä yrityksissä keskimäärin 65 prosenttia ja useimmat niistä ovat mukana viennissä. Huolimatta vuonna 1996 tapahtuneesta vähenemisestä on perusteltua uskoa, että pääomantuonti kasvaa jälleen vuosina 1997 ja 1998. Ulkomaisten pankkien tuloa Viron rahoitusmarkkinoille rohkaistaan varovasti, ja Viron pankit laajentavat asteittain palveluvalikoimaansa. Näkymät ja etusijat Viron viranomaisia ohjaavat eräät selkeät periaatteet ja vahva sitoutuminen Euroopan talouteen ja maailmantalouteen yhdentymiseen. Yksityisen sektorin vahvistuminen erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten lisääntymisen myötä on etusijalla. Kuten vuoden 1997 helmikuun alussa ilmoitettiin, viranomaiset pyrkivät saattamaan teollisuuden yksityistämisen päätökseen ja aloittamaan suurten infrastruktuuriyritysten yksityistämisen. pääasiassa omaisuusuudistukseen sekä asunto- ja ympäristörahastojen perustamiseen. Tiukka raha- ja finanssipoliittinen kehys säilytetään ja sen oikeusperusta vahvistetaan. Muita tärkeitä asioita hallitukselle ovat rahoitussektorin kehitys, monopolien vastaiset suojatoimenpiteet sekä investointien ja viennin edistäminen. Yksityistämisestä käytetään saatavat varat Viro on saavuttanut tason, jossa yksityistämättä ovat enää lähinnä maaomaisuus ja infrastruktuuriyritykset, mutta nämä viimeiset yksityistämiset eivät ole lainkaan ongelmattomia. Maareformin edistyminen on ollut hidasta ja tämä on estänyt asuinkiinteistöjen, maatalousmaan ja käyttämättömän maan yksityistämistä ja niiden käyttöä uusina investointikohteina. Lain mukaan kuka tahansa on saanut ostaa maata vuodesta 1991, mutta käytännössä kaikesta käytettävissä olevasta maasta on yksityistetty hyvin vähän. Hallituksella on ollut suuria vaikeuksia sovittaa yhteen alkuperäisten omistajien oikeudet ja mahdollisten sijoittajien edut. Omaisuuden palauttamisen ohjelma on ollut odottamattoman pitkä ja hidas. Vaikka vaateiden oikeellisuus on ratkaistu enimmän omaisuuden osalta, tosiasiallisesti palautetun omaisuuden tai korvauksena annettujen kuponkien määrä kattaa ainoastaan hyvin pienen osan koko määrästä. Tämä ei kuitenkaan onneksi enää jarruta olemassa olevien yritysten yksityistämistä, sillä käytäntönä on ollut vuokrata maa fyysisen pääoman ostajalle mahdollisten kiistojen selvittelyn ajaksi. Ei ole kuitenkaan lainkaan selvää, miten nämä kiistat lopulta ratkaistaan. laillisille omistajilleen 33 laitosten yksityistämistä vaikeuttaa niiden koko ja niiden Yleishyödyllisten monopoliasema. Hallitus keskittyy nyt energialaitoksiin ja sen jälkeen rautateihin, satamiin ja televiestintäyrityksiin. Ensimmäinen vaihe on valtion yritysten pilkkominen yrityksiksi, jotka ovat kilpailukykyisiä, ja toiminnan lohkoihin, jotka olisi säilytettävä valtiolla. Seuraava vaihe on tehokkaiden sääntelyn puitteiden aikaansaaminen hintojen määrittelyä varten. Tämä on ongelma erityisesti energian hinnoittelun alalla, jota vaikeuttaa se, että ympäristösyistä on välttämätöntä siirtyä öijyliuskeesta maakaasuun ja muihin kotimaisiin energialähteisiin. Vaikka koko hanketta ei todennäköisesti saada valmiiksi ennen tämän vuosisadan loppua, täytäntöönpano on aloitettu vuoden 1997 yksityistämisohjeimalla. Hallituksen suunnitelman mukaan Viron rautatiet jaetaan neljään osaan vuoden 1997 syyskuussa ja ne yksityistetään sitten erikseen. Muita vuonna 1997 myyntiin tulevia monopoleja ja infrastruktuuriyrityksiä ovat maan energiayhtiö Eesti Energia, Tallinnan satama ja öljyliuskeen iouhintayhtiö Eesti Pôlevkivi. Infrastruktuuriyritysten yksityistäminen saattaa kuitenkin viedä vielä pitempään kuin energiayritysten, sillä on epäselvää, mitkä osat olisi pidettävä valtiolla. Toisentyyppinen ongelma on paikallisten viranomaisten itsenäisyys. Ne ovat suhteellisen vapaita kuluttamaan osuutensa yleisistä valtion tuloista, jotka kerätään pääasiassa valtion tasolla. Vuoteen 1996 asti paikallishallinto sai lainata rahaa ulkomailta, toisin kuin keskushallinto. Tämä aukko lainsäädännössä on tukittu, mutta se voi johtaa siihen, että paikalliset viranomaiset vaativat suurempaa osuutta valtion tuloista. Kansantalouden pahin uhka on se, että kasvavan vaihtotaseen alijäämän rahoittaminen voi jossain vaiheessa muuttua vaikeaksi. Vuonna 1996 kauppataseen alijäämä kasvoikin yli 20 prosenttiin BKT:sta. Koska nimellinen vaihtokurssi Saksan markkaan nähden pidetään muuttumattomana niin kauan kuin Viron inflaatio ylittää Saksan inflaation, vientihintojen kilpailukyky heikkenee jatkuvasti markkinoilla, joilla valuutat ovat yhteydessä Saksan markkaan. Tiedot kruunun reaalisen vaihtokurssin kehityksestä heinäkuusta 1992 osoittavat asteittaista, mutta selvää kruunun vahvistumista. Tämä on seurausta kahdesta vastakkaisesta suuntauksesta: jyrkkä reaalinen vahvistuminen läntisten kauppakumppaneiden valuuttoihin verrattuna (vaikkakin myöhemmin reaalinen vaihtokurssi on laskenut dollariin nähden), jota tasoittaa osittain heikentyminen muihin Baltian tasavaltoihin ja entisen Neuvostoliiton alueen kumppaneihin nähden. Jos Viro haluaa suunnata kauppaansa edelleen länteen, tästä voi tulla yhä suurempi ongelma, kuten osoittaa kaupan rakenteen kehitys vuonna 1996, jolloin EU:n osuus koko kaupasta taantui. Vientipohja on melko rajallinen ja suhteellisen suuri osa muodostuu jalostetuista tuotteista. Nopeasti kasvava alijäämä ei välttämättä ole huolenaihe, erityisesti niin kauan kuin se osoittaa vilkasta investointia eikä siihen liity huomattavasti korkeampaa inflaatiota. Viron tapauksessa laajeneva kauppavaje johtuu kuitenkin viennin kasvun hidastumisesta ja samanaikaisesta tuonnin lisääntymisestä, johon liittyy kulutushyödykkeiden osuuden kasvu. Kun alijäämä rahoitettiin vuoteen 1996 saakka pitkälti ulkomaisilla suorilla investoinneilla, vuonna 1996 se ei kuitenkaan ollut enää mahdollista. Lisäksi suuri osa vajeesta rahoitettiin suomalaisten matkailijoiden kulutuksella sekä spekulatiiviseksi pääomaksi jota houkuttelivat kruunumääräisten talletusten korkeat korot. Matkailutulojen jyrkkä väheneminen sekä kansainvälisten sijoittajien myönteisten käsitysten muuttuminen Viron taloudellisesta ja poliittisesta vakaudesta rasittaisivat huomattavasti kokonaismaksutasetta, ja ne ovat talouden heikko tulkittavalla pääomantuonnilla, 34 kohta. Toisaalta virolaiset ovat investoineet runsaasti Pohjoismaiden ja muiden Baltian maiden valtion joukkovelkakirjoihin. Vakavia ongelmia on myös maataloussektorilla, jossa tuotanto on vähentynyt tasaisesti itsenäistymisestä lähtien. Maaseudun eturyhmät syyttävät liiallista laissez faire - politiikkaa korkeasta työttömyydestä ja heikentyvästä elintasosta maaseudulla. Vaikka on totta, että kotimainen maatalous on joutunut erittäin kovaan kilpailuun ulkomaisten tuottajien kanssa, on tärkeää, että jos tariffeja otetaan käyttöön, ne eivät viivästytä sektorilla välttämätöntä nykyaikaistamista. Maataloudessa ja elintarviketeollisuudessa tarvitaankin jatkuvia investointeja. Lisäksi maareformi on vielä täysin kesken ja maanomistuskysymykset ovat vielä ratkaisematta. Tämä on haitannut investointeja maatiloihin. 2. 3 Yleisarvio Viroa voidaan pitää toimivana markkinataloutena. Se on vapauttanut ulkomaankaupan perin pohjin ja yksityistänyt julkisen sektorin. Hinnat on hyvin pitkälti vapautettu. taloudessa ovat auttaneet Valuuttakomiteajärjestelmä vähentämään inflaatiota. Lainsäädännöllinen kehys on suurimmaksi osaksi olemassa. Maareformi on kuitenkin ollut hidas, ja eläkejärjestelmän uudistusta ei ole vielä aloitettu. ja varovaisuus julkisessa tarvittavaan edistykseen selviytyäkseen kilpailupaineesta ja Viron pitäisi kyetä markkinavoimista unionissa keskipitkällä aikavälillä edellyttäen erityisesti, että vientipohjaa ja matalat laajennetaan. Matalan valuuttakurssin määrääminen yksikkötyökustannukset ovat helpottaneet siirtymää kevyeen valmistusteollisuuteen valuuttavarannon lähteenä. Pankkisektori on terve ja se laajentuu voimakkaasti. Viro on ollut merkittävä ulkomaisten suorien sijoitusten kohde, vaikkakin sijoitukset ovat viime aikoina vähentyneet. Vientipohja on kuitenkin melko kapea, ja kasvavien kauppa- ja vaihtotaseen alijäämien rahoitustarve antaa aihetta huoleen. 35 3. Kyky täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto sisällytti liittymisehtoihin "kyvyn ottaa vastuulleen jäsenyyden tuomat velvollisuudet, mukaan lukien liittymisen poliittisen ja talous-ja rahaliiton tavoitteisiin". Hakiessaan jäsenyyttä perustamissopimuksen perusteella Viro on hyväksynyt varauksetta unionin perustavoitteet, mukaan lukien sen politiikat ja niiden toteuttamisvälineet. Tässä luvussa tarkastellaan Viron kykyä omaksua jäsenyyden velvoitteet eli oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen, joka tunnetaan yhteisön säännöstönä, jonka avulla unioni panee tavoitteensa täytäntöön. Unionin kehityksen myötä yhteisön säännöstö on kehittynyt asteittain sellaiseksi, että siihen liittyy yhä enemmän velvollisuuksia, ja on näin ollen yhä suurempi haaste tuleville jäsenille kuin aikaisemmin. Viron kyky panna yhteisön säännöstö täytäntöön on keskeistä, jotta se pystyy toimimaan menestyksellisesti unionissa. Jäljempänä tarkastellaan jokaisen pääasiallisen unionin toiminta-alueen osalta Viron nykyistä tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä. Lyhyt yhteenveto yhteisön säännöstöstä on tilanteen kuvauksen ja analyysin aluksi, ja siinä yhteydessä mainitaan tarpeelliset Eurooppa-sopimuksen ja valkoisen kirjan määräykset. Lisäksi jokaisen toiminta-alueen osalta on lyhyt arvio Viron kyvystä omaksua jäsenyyden tuomat velvollisuudet keskipitkällä aikavälillä. 3. 1 Rajattomat sisämarkkinat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklassa unionin sisämarkkinat määritellään alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteisön yhdentymiskehityksessä keskeiset yhtenäismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla sekä taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava täysimääräinen rooli. tosiasiallinen Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjattujen vapauksien täytäntöönpano edellyttää sellaisten tärkeiden periaatteiden kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä määriteltyjen syrjimättömyyden tai kansallisten sääntöjen vastavuoroista tunnustamista koskevien periaatteiden kunnioittamista ja tehokasta yhteisön kutakin alaa koskevien erityissäännösten samanaikaista soveltamista. Näillä ja kansanterveyttä, ympäristönsuojelua luottamuksen säilyttämistä palvelualaan sekä tiettyjä erikoistuneita ammatteja harjoittavien henkilöiden tarkoituksenmukaisen kelpoisuuden varmistamista koskeviin tavoitteisiin. Lisäksi se koskee tarvittaessa sääntely- ja valvontamekanismien käyttöönottoa tai koordinointia, sillä kaikki sääntöjen hyvän soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat järjestelmälliset tarkastukset tehdään sisämarkkinoilla eikä ulkorajoilla. pyritään ja kuluttajansuojaa, erityissäännöksillä turvallisuutta erityisesti ihmisten ja Yhteisön lainsäädännön tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on tärkeää. Yhtä tärkeää on se, että jäsenvaltioiden hallinnollinen ja oikeudellinen koneisto panee lainsäädännön oikein täytäntöön ja että yritykset noudattavat sitä. Tämä on välttämätöntä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta oleellisen keskinäisen luottamuksen syntymiseksi. 36 Tämä luku olisi luettava yhdessä sosiaalipolitiikkaa, ympäristöä ja kuluttajansuojaa sekä alakohtaisia politiikkoja käsittelevien lukujen kanssa. Neljä vapautta Hakijamaiden yhteisön säännöstön käyttöönotto tapahtuu asteittain: - Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Viron assosiaatiosopimus allekirjoitettiin vuonna 1995 ja se on parhaillaan ratifioitavana. Neljän vapauden ja lainsäädäntöjen lähentämisen osalta sopimuksessa määrätään erityisesti tiettyjen vastavuoroisten tai yksipuolisten soveltamisesta. Velvollisuudet koskevat erityisesti sijoittautumisoikeutta, kansallisuuteen perustuvaa kohtelua ja vapaakauppaa sekä henkisen omaisuuden ja julkisten hankintojen alaa. velvollisuuksien asteittaisesta välittömästä tai toimenpiteet, jotka suoraan vaikuttavat - komission vuonna 1995 esittämässä valkoisessa kirjassa KOM (95) 163 lopullinen. , jonka tarkoituksena oli auttaa hakijamaita valmistautumaan yhtenäismarkkinoille yhdentymiseen, kyseisiä lainsäädäntöjä käsitellään rajoitetummin. Valkoisessa kirjassa esitetään aiheet ja keskeiset tavaroiden, palvelujen, pääomien ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen sekä niiden soveltamiseksi tarvittavat edellytykset, kuten oikeudellinen rakenne ja organisaatio. Sinä käsitellään 23:a yhteisön toiminta-alaa ja jaetaan kyseiset toimenpiteet kahteen vaiheeseen niiden tärkeyden mukaan, eli vahvistetaan toimintaohjelma liittymistä edeltävälle ajalle. Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto (TAIEX) perustettiin antamaan täydentävää ja keskitettyä teknistä apua valkoisessa kirjassa käsitellyillä lainsäädännön aloilla. Toimisto on hiljattain perustanut lainsäädäntötietokannan. - Euroopan unioniin liittyminen edellyttää hakijamailta koko yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa. Tältä osin on korostettava, että Amsterdamissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle jätetyssä toimintasuunnitelmassa sisämarkkinoita varten esitetään tärkeimmät toimet, jotka on toiminnan parantamiseksi toteutettava 15 jäsenen unionin yhtenäismarkkinoiden yhtenäisvaluutan käyttöönoton huomioon ottamiseksi. Tämä johtaa väistämättä yhteisön säännöstön kehittämiseen. Yleinen toimintaympäristö säännöt ovat tärkeitä, koska niillä määritellään Toimialasta riippumatta yritysten on voitava toimia yhteisten sääntöjen perusteella. Yhteiset talouden yleinen toimintaympäristö ja yleiset kilpailuedellytykset. Tähän alaan kuuluvat lausunnon muissa jaksoissa käsiteltyjen kilpailusääntöjen (yritykset ja valtiontuet) ja verosäännösten lisäksi julkisten töiden, hankintojen ja palvelujen markkinoiden avaaminen, henkistä omaisuutta (myös eurooppalaista patenttia) koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen, yhtiöoikeutta ja kirjanpito-oikeutta koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen, henkilötietojen suoja sekä tuomioistuinten päätösten noudattaminen ja tunnustaminen (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 220 artiklan määräykset). Yleiskuvaus Talousministeriön alainen julkisten hankintojen virasto vastaa julkisen hankintapolitiikan eri kysymysten hoidosta ja valvonnasta, vaikka sen täytäntöönpano valtuudet ovat melko rajoitetut. Julkisia hankintoja koskeva laki tuli voimaan 1. tammikuuta 1997. 37 Viron henkistä ja teollista omaisuutta koskeva lainsäädäntö vastaa vain osittain yhteisön vaatimuksia. Viron patenttilaki perustuu Munchenin yleissopimuksen vaatimuksiin. Viro valmistautuu myös liittymään Maailman kauppajärjestön TRIPS-sopimukseen (Trade Related Aspects of International Property Rights) vuonna 1997. Yhtiöoikeutta säännellään kauppalaissa, jota on uudistettu huomattavasti. Erilaisia yritysmuotoja on hyväksytty laissa, myös yksityiset ja julkiset osakeyhtiöt. Ne ovat selvä enemmistö Virossa tällä hetkellä rekisteröidyistä noin 50 000 yrityksestä. Yleisesti ottaen mitkään säännökset eivät ole riippuvaisia yhtiön koosta lukuunottamatta eräitä yhtiön johtoon liittyviä määräyksiä. Julkiset osakeyhtiöt voivat toteuttaa osakeanteja, ja osakkaiden etujen suojaamiseksi on olemassa toimenpiteitä. Pääomia koskevat vähimmäisvaatimukset on vahvistettu laissa. Velkojia koskee perussuoja. Yhtiöiden on ilmoitettava kansallisella tasolla kaikista niihin vaikuttavista tärkeimmistä päätöksistä. Virossa pidetään kaupparekisteriä, johon on merkitty avaintiedot jokaisesta yhtiöstä. Rekisteri on yleisölle avoin. Kirjanpitolaissa (1995) ovat yhtiöiden vuositilinpäätöstä koskevat perussäädökset, mukaanluettuna perustettu ja kirjanpitolautakunta, joka valtuuttaa tilintarkastajat. Viron tilintarkastustusta koskevat säännökset annettiin syyskuussa 1994. suositukset. Viroon standardit, ohjeet on Henkilösuojaa koskeva laki tuli voimaan heinäkuussa 1996. Siinä annettiin vuoden määräaika, jonka kuluessa hallinnon ja yritysten on muutettava henkilötietojensa rakenne käsittely henkilötietojen suojaamiseksi, mukaanluettuna riippumaton valvontaviranomainen. lain mukaiseksi. Tällä lailla vahvistetaan institutionaalinen Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö vastaa jossain määrin yhteisön säännöstöä. Eräillä tärkeillä aloilla se ei kuitenkaan täytä yhteisön vaatimuksia. Tämä pätee esimerkiksi yleishyödyllisiin laitoksiin, laillisia keinoja koskeviin järjestelmiin tai komission sisämarkkinoita koskevan Valkoisen kirjan toisen vaiheen toimenpiteisiin. Laissa säädetään kotimaista etusijaa koskevista lausekkeista, jotka on tarpeen poistaa Eurooppa-sopimuksen tullessa voimaan. On selvää, että lainsäädäntöä on vielä muutettava, mutta työ edistyy hyvin. Huomattava määrä lainsäädäntötyötä tarvitaan vielä immateriaalioikeuden aloilla, jotta voitaisiin varmistaa niiden täysi yhdenmukaisuus yhteisön säännöstön kanssa. Viron viranomaiset ovat suunnitelleet tekijänoikeuksia ja tavaramerkkejä koskevien lakien luonnoksia vuodeksi 1997 siten, että ne vastaavat yhteisön säännöstöä. Viron viranomaisten mukaan patenttilaki vastaa Munchenin yleissopimusta. Lainsäädäntöä on suunniteltu vuosiksi 1998 ja 1999 puolijohteiden suojaamisesta sekä rajoja koskevasta täytäntöönpanosta. Täytäntöönpanon ja toteuttamisen tehokkuus on huomattava ongelma keskipitkällä aikavälillä sekä viranomaisten kokemattomuuden että sisäisen valvonnan ja rajojen valvontajärjestelmien heikkouden vuoksi. Viron yhtiöoikeudesta antamien tietojen mukaan kauppalaki heijastaa jo tällä hetkellä toisen, kolmannen ja yhdennentoista direktiivin ja suurimmalta osalta ensimmäisen ja 38 kahdennentoista direktiivin säännöksiä. Viron taholta on annettu ymmärtää, että kauppalakia on ryhdytty yhdenmukaistamaan ensimmäisen direktiivin kanssa. Kirjanpidon osalta vuoden 1995 laki vastaa suurelta osalta neljättä direktiiviä. Viron tilintarkastuslautakunta tulee antamaan ohjeet konsolidoinnista kansainvälisten standardien ja seitsemännen direktiivin perusteella. Valmisteilla on myös joukko muita standardeja. Tilintarkastusta koskeva laki on valmisteilla ja sen tarkoituksena on saattaa kahdeksas direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Eräitä siirtymäkauden ongelmia on toteutuksessa, mukaanluettuna pätevien ilmennyt uusien kirjanpitäjien ja tilintarkastajien puute, ja huomattavia toimenpiteitä on toteutettava niiden ratkaisemiseksi keskipitkällä aikavälillä. sääntöjen käytännön suojaamisesta yhteisön Laki henkilötietojen kehysdirektiiviin. Sitä joudutaan kuitenkin parantamaan, jotta se vastaisi täysin direktiiviä. Komissiolla ei ole tietoja lain täytäntöönpanosta, varsinkaan riippumattoman valvontaviranomaisen liittymistä lähitulevaisuudessa Euroopan neuvoston yleissopimukseen n:o 108 henkilötietojen suojaamisesta. selvästi Euroopan perustamisesta. suunnitellaan perustuu Virossa Päätelmä Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön lähentämistä joudutaan tehostamaan. Lisää muutoksia tarvitaan julkisia hankintoja koskevan direktiivin vaatimusten täyttämiseksi. Huomattavan paljon lainsäädäntötyötä tarvitaan vielä immateriaalioikeuden aloilla. Yhtiölainsäädännön suhteen ei näytä olevan mitään suurempia ongelmia yhteisön säännöstön täytäntöön panemiseksi Virossa, vaikka vielä ei olekaan vahvistettu selvää aikataulua niiden jäljellä olevien toimenpiteiden toteuttamiseksi, jotka vaaditaan Viron lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa. on suunniteltu toimenpiteitä Virossa lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi kokonaisuudessaan yhteisön säännöstön kanssa, ja näyttää siltä, että nämä suunnitellun ohjelman mukaisesti. toteuttaa Tilintarkastuksesta annetut tiedot eivät anna riittävää pohjaa täsmälliseen arvioon yhdenmukaisuudesta yhteisön säännöstön kanssa tai Viron mahdollisuuksista tämän toteuttamiseen keskipitkällä aikavälillä. toimenpiteet voidaan kirjanpitoa koskevan Viro on edistynyt tietosuoja-alalla. Vuoden 1996 lain täytäntöönpano antaa Virolle hyödyllisiä kokemuksia, mutta lisätoimenpiteet ovat tarpeen yhdenmukaistamaan lainsäädäntö täysin Euroopan yhteisön kehysdirektiivin kanssa. Tavaroiden vapaa liikkuvuus Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää kauppaa rajoittavien toimenpiteiden poistamista. Kauppaan sovellettavien tullien ja määrällisten rajoitusten lisäksi tämä koskee myös kaikkia muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. Nämä ovat toimenpiteitä, joita sovelletaan joko koti- joilla on protektionistisia vaikutuksia. Jos tekniset vaatimukset eivät ole yhdenmukaistettuja, tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi on Cassis de Dijon -tuomioon perustuvan oikeuskäytännön mukaisesti välttämätöntä soveltaa kansallisten säännöstöjen vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ja hyväksyä periaate, että kansallisten vaatimusten on rajoituttava tavoitteisiin suhteutettuihin vaatimuksiin. tai molempiin ja tai ulkomaisiin tuotteisiin 39 Yhdenmukaistamista varten Euroopan yhteisö on kehittänyt "uuden lähestymistavan". Tässä lähestymistavassa uutta on julkishallinnon ja yksityisten riippumattomien elinten tarkka tasapainottaminen sekä Euroopan yhteisön lainsäädännön ja eurooppalaisten standardien selvästi toisiaan täydentävä tehtävä. Teknisistä ratkaisuista määräämisen sijaan Euroopan yhteisön lainsäädännössä säädetään ainoastaan yleisistä vaatimuksista, jotka tuotteiden on täytettävä. Eurooppalaisten standardien mukaisesti valmistettujen tuotteiden oletetaan täyttävän tällaiset oleelliset vaatimukset, mutta eurooppalaiset toteen vaatimusten mukaisuus. "Uusi standardit eivät ole ainoa lähestymistapa" liittyy tuotteiden varmentamisen "kokonaislähestymistapaan", joka koskee CE-merkin myöntämistä tuotteille. Muiden tuotteiden kuten lääkkeiden, kemikaalien, moottoriajoneuvojen ja elintarvikkeiden osalta Euroopan yhteisön direktiiveissä noudatetaan perinteistä sääntelykäytäntöä, jonka mukaisesti niissä annetaan yksityiskohtaisia sääntöjä. tapa osoittaa Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää myös joidenkin yhteisön yhdenmukaistamista koskevien toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tältä osin erityistä huomiota koskevien terveyttä yhdenmukaistamissääntöjen soveltamiseen. Näissä säännöissä määrätään sekä yrityksiä että viranomaisia koskevien tarkoituksenmukaisten mekanismien ja organisaatioiden käyttöönotosta. turvallisuutta kiinnitettävä on ja Rajattomien markkinoiden hyvälle toiminnalle välttämättömiä horisontaalisia direktiivejä ovat erityisesti yleistä tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat direktiivit. Yleiseen tuoteturvallisuuteen liittyviä säännöksiä käsitellään kuluttajansuojaa koskevassa jaksossa 3. 6. Maataloustuotteita koskevat erityissäännökset (eläinten ja kasvien terveyttä koskevien standardien noudattaminen) esitetään yksityiskohtaisesti maataloutta käsittelevässä jaksossa 3. 4. Yleiskuvaus Viron yleensä liberaalinen kauppapolitiikka merkitsee sitä, että vain harvat rajoitukset estävät tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Kaupan esteitä tai määrällisiä rajoituksia koskevaa lainsäädäntöä ei ole. Mitään merkittäviä ongelmia ei ole ennakoitu Eurooppa- sopimuksen 8-35 artiklojen täytäntöönpanossa. Eräitä energiahintoja (sähkö, kaasu, bensiini) lukuun ottamatta hinnat määräytyvät vapaasti markkinoilla. Alkoholin, tupakan, autojen, lääkeaineiden, aseiden, jalometallien ja metallien tuontiin vaaditaan lisenssi. Tämän järjestelmän päätavoite on kuluttajan suojelu. Järjestelmässä ei tehdä eroa tuotteiden alkuperän perusteella eikä aseta mitään määrällisiä rajoituksia. lainsäädäntötoimia vuodesta 1993 vaatimustenmukaisuuden Standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja metrologian aloilla toteutettiin lisäämiseksi joukko Euroopan unionin järjestelmän kanssa. Standardointia koskeva laki, jossa tehtiin ero teknisten säädösten ja vapaaehtoisten standardien välillä, säädettiin vuoden 1996 lopulla. Viro on Euroopan standardointikomitean sähkötekniikan standardoinikomitean (CENELEC) liitännäisjäsen ja hakee Euroopan televiestinnän standardointi-instituutin (ETSI) jäsenyyttä vuonna 1997. ja Euroopan (CEN) 40 Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Vapaan tavarakaupan toteuttaminen Viron ja Euroopan unionin välillä on edistynyt hyvin. Lisenssiointijärjestelmää joudutaan tarkistamaan ja tarvittaessa muuttamaan. Uuden järjestelmän (WTO) sääntöjen täytäntöönpano Maailman kauppajärjestön mukaisesti on ennakoitu vuodeksi 1997. Tekniikkaa koskevan lainsäädännön lähentämisestä laaditun Viron työohjelman mukaan toimenpiteiden 1997 on tärkeä vuosi Valkoisessa kirjassa etusijalle asetettujen yhdenmukaistamiseksi. Vain vähän todisteita on kuitenkin saatu merkittävästä lainsäädäntötyöstä tällaisten kiireellisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. Myöskään ei ole saatu ilmoituksia suunnitelmista Valkoisessa kirjassa mainittujen muiden toimenpiteiden lähestymistavan direktiivejä on suunniteltu toteuttamisesta. Joukko ns. uuden hyväksyttäväksi vuoden 1997 aikana, ja tämä koskee muun muassa elintarvikkeista ja kemikaaleista annettavaa peruslainsäädäntöä. Lääkeaineita koskevan lainsäädännön yhteensovittaminen näyttää etenevän melko nopeasti, ja autoalalla Euroopan unionin 1997 Viron järjestelmään allekirjoitettua YK. n Euroopan talouskomission sopimuksen kaksi vuotta sitten. Joka tapauksessa on korostettava, että johdettua oikeutta tarvitaan usein oikeudellisen viitekehyksen täytäntöönpanoon. tyyppihyväksyminen aloitetaan vuonna perustuva Sertifioinnissa Viro on periaattessa valmis hyväksymään Euroopan yhteisön soveltaman merkintätavan vaatimatta muiden vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevien menettelyjen soveltamista Euroopan unionista tuotuihin tuotteisiin. On vaikea ottaa kantaa Viron tuotevastuulainsäädäntöä koskevaan tilanteeseen. Tämän alan lakiehdotukset ovat tutkittavina, mutta mitään aikataulua ei ole saatavana ja Viro on ilmoittanut teknisen avun tarpeesta. Kansallisesti säännellyiltä aloilta, joilla yhteisö ei yhdenmukaista, tietoja ei ole tosiasiassa sovelletaan kuitenkaan saatu siitä, miten yhteisoikeuden periaatteita tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen Virossa. Tämä johtuu erityisesti avoimien järjestelmien puutteesta, jotka liittyvät sisämarkkinoiden toimintaan, ja siten niitä ei voida käyttää sellaisenaan liittymistä valmisteltaessa. Kysymyksessä on erityisesti direktiivi 83/189, jossa säädetään kansallisten teknisten standardien ja määräysten ilmoittamisesta, ja päätös 3052/95, joka koskee toimenpiteitä tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta poikkeamisesta, valitusmenettelyistä komissiossa ja vieläpä perustamissopimuksen 177 artiklassa määrätystä tuomioistuimen ennakkoratkaisun antamisesta. Lisäksi vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen Virossa soveltamisen arvioiminen edellyttää perusteellisempia tietoja kansallisesta lainsäädännöstä sekä kansallisista hallintokäytännöistä, tuotteiden markkinoille saattamiseen. todennäköisesti vaikuttavat jotka Päätelmä Tavaroiden vapaa liikkuvuus ei ole vakava este Viron liittymiselle edellyttäen, että jo aloitettua lakiuudistusta jatketaan ja se pannaan täytäntöön erityisesti standardoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin osalta. Toistaiseksi on vaikea arvioida, missä laajuudessa Viro on yhdenmukaistanut lainsäädäntönsä ennen liittymistä valmistelevan kauden päättymistä. Vaikka pyrkimykset lähentää lainsäädäntöä standardoinnin ja 41 vaatimustenmukaisuuden aloilla ovat erittäin hyvät, on edelleen aihetta epäillä, että yhdenmukaistaminen etenisi oleellisesti ja nopeasti monilla tekniikan aloilla. Viron viranomaisten on vastaavasti varmistettava, että aloilla, joilla yhteisö ei yhdenmukaista, Viron kansallinen lainsäädäntö ei saa estää kauppavaihtoa, ja erityisesti olisi varmistettava voimassaolevien toimenpiteiden suhteuttaminen niillä pyrittäviin tavoitteisiin. Pääomien vapaa liikkuvuus Eurooppa-sopimuksessa vahvistetaan periaate pääomien vapaasta liikkuvuudesta Viron ja Euroopan unionin välillä. Viron velvoitteiden osalta tätä sovelletaan Eurooppa- sopimuksen voimaantulosta suoriin sijoituksiin ja portfoliosijoituksiin sekä kauppa- ja rahoitusluottoihin, joita Viroon jo sijoittautuneet yritykset ovat toteuttaneet, sekä yhteisön yritysten sivuliikkeiden ja edustusten (ja itsenäisten yrittäjien) osalta vähitellen siirtymäkauden aikana. Valkoisessa kirjassa korostetaan pääomien ja rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden välistä yhteyttä. Siinä kuvaillaan alaa koskevaa lainsäädännön sarjaa ja ehdotetaan sen antamista sekä muistutetaan kansainvälisten pääomien vapaan liikkumisen kasvavasta tärkeydestä. Yleiskuvaus Vuoden 1992 rahauudistuksen jälkeen Viro on harjoittanut liberaalia politiikkaa ulkomaanvaluutan valvonnassa. Juoksevien maksujen vaihdettavuus otettiin käyttöön samaan aikaan kuin rahauudistus. Viro hyväksyi muodollisesti sopimuksen VIII artiklan määräykset 15. elokuuta 1994. Suurin osa pääomaliikkeistä vapautettiin 1992. Kaikki ulkomaan valuutan valvonta lakkautettiin 1994, samalla kun luottamus rahapolitiikkaan lisääntyi. Tällä hetkellä Virossa ei ole mitään ulkomaanvaluutan valvontaa, ja maksut Viron ja ulkomaisten yksiköiden välillä sekä valuutan muuntaminen voi tapahtua rajoituksitta. Muiden kuin Viron kansalaisten sijoitukset reaaliomaisuuteen ovat ainoa pääomia koskeva transaktio, johon vielä sovelletaan rajoituksia. Yleisesti muut kuin maan kansalaiset voivat hankkia maaomaisuutta ja reaaliomaisuutta läänin viranomaisten luvalla. Erityistapauksissa (saaret, rajavyöhykkeet) muut kuin Viron kansalaiset ja oikeushenkilöt eivät voi hankkia maata. Vuodesta 1993 lähtien ulkomaisilla suorilla sijoituksilla on ollut tärkeä tehtävä talouden kehittämisessä ja yritysten uudenaikaistamisessa. Suorien ulkomaisten sijoitusten määrä oli 9,8 prosenttia BKT. sta 1993 ja 9,3 prosenttia 1994. Suorien ulkomaisten sijoitusten kokonaismäärä oli 600 miljoonaa ecua vuosina 1990-96. Suorien ulkomaisten sijoitusten osuus kaikista Euroopan unionin maista oli 65,7 prosenttia vuonna 1994 ja 75,8 seuraavana vuonna. Suurin osa suorista ulkomaisista sijoituksista tehtiin prosenttia teollisuus-, kauppa-ja liikennealoilla. Maksuvälineiden fyysisissä rajojen yli tapahtuvissa siirroissa on ryhdytty toimiin rahanpesun estämiseksi. 42 Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Virossa jox toteutetun pääoman vapauttamisen aste ylittää Eurooppa-sopimuksessa asetetut velvoitteet. Virolla ei pitäisi olla mitään vaikeuksia poistaa järjellä olevia rajoituksia, jotka koskevat muiden kuin maan kansalaisten reaaliomaisuuden hankintaa, ja omaksua yhteisön säännöstöä pääomien liikkuvuuden alalla lähivuosina. Päätelmä Pääomien vapaa liikkuvuus ei ole huomattava este Viron liittymiseksi unioniin keskipitkällä aikavälillä. Palvelujen vapaa liikkuvuus syrjinnän kieltäminen, Palvelujen vapaan liikkuvuuden perusta on syrjinnän ja erityisesti kansallisuuteen perustuvan säännösten sekä yhdenmukaistamista koskevat säännöt. Ne koskevat yhtä paljon sekä henkilöiden liikkuvuuteen kuuluvaa sijoittautumisoikeutta että palvelujen vapaata vapaaseen luomista tarjoamista. Niiden valvontaviranomaiset, (pankkivalvontakomiteat, audiovisuaalisen sääntelyviranomaiset) sekä jäsenvaltioiden välisen valvontayhteistyön lujittamista (vastavuoroisen tunnustamisen järjestelyt). hallintorakenteiden täytäntöönpano kansallisten toiminnan edellyttää erilaisten Tärkeä osa palveluiden vapaan liikkuvuuden alalla sovellettavaa lainsäädäntöä liittyy rahoituspalveluihin. Kyseeseen tulevat myös ongelmat, jotka liittyvät kansallisten markkinoiden avaamiseen aloilla, joita monopolit ovat perinteisesti hallinneet. Tällaisia aloja ovat muun muassa televiestintä ja osittain myös energia ja liikenne. Viimeksi mainittuja aiheita käsitellään lausunnon niitä koskevissa jaksoissa. Yleiskuvaus Viron pankkialalla on ollut kriisi verrattain varhain siirtymäkaudella (1992 - 1993). Luottolaitoksista annettu laki tuli voimaan 1995 ja se perustui Euroopan yhteisön pankki direktiiviin. Pankkivalvonnasta vastaa Viron pankin osasto, joka myös huolehtii rahanpesun estämisestä. Markkinat ovat suhteellisen keskittyneet, mutta markkinoille pääsyn kynnys on verrattain matala. Liikepankit on yksityistetty nopeasti, ja lähivuosina on tarkoitus lopettaa valtion pankkien omistus kokonaan. Viron arvopaperimarkkinat ovat verrattain uusi toimintamuoto. Arvopaperimarkkinoita koskeva laki säädettiin vuonna 1993. Ensimmäinen yleinen osakeanti toteutettiin 1991, ja ensimmäiset valtion obligaatiot laskettiin liikkeeseen 1993. Vuonna 1994 perustettiin Viron keskusarvopaperirekisteri, ja arvopaperimarkkinoita koskeva valvonta aloitettiin samana vuonna. Tallinnan arvopaperpörssi aloitti toimintansa toukokuussa 1996, ja sen käytössä on sähköinen osto-ja myyntijärjestelmä. 43 Kaikkien Viron arvopaperipörssin rekisteröityjä oikeushenkilöitä, joille valtionvarainministeriö on myöntänyt arvopaperien välitysluvan, ja niiden hallussa on oltava Tallinnan arvopaperipörssin osakkeita vähintään 400 000 Viron kruunun arvosta (26 000 ecua). jäsenten on oltava Virossa Vakuutusalaa koskee vuoden 1992 vakuutuslaki, joka laadittiin Euroopan unionin vakuutuslainsäädännön perusteella. Laki vastaa kuitenkin vain tietyssä määrin yhteisön säännöstöä. Tätä alaa valvoo vakuutus valvontaviranomainen, joka perustettiin 1993 valtionvarainministeriön alaisuuteen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Pankkitoiminnan säännösten yhteensovittamisesta annettu ensimmäinen pankkidirektiivi, omia varoja koskeva direktiivi ja vakavaraisuutta koskeva direktiivi on enimmäkseen sisällytetty Viron pankkilakiin. Eräissä avainkysymyksissä Euroopan unionin vaatimuksia ei vielä ole täytetty. Vuositilinpäätöstä ja konsolidoitua tilinpäätöstä koskeva direktiivi sekä luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta annettu direktiivi on jo osittain pantu täytäntöön. Aikataulua ei ole ilmoitettu omian varojen riittävyyttä koskevan direktiivin täytäntöönpanosta. ei ole voimassa lainsäädäntöä pankkitalletuksia Tällä hetkellä koskevista se vakuusjärjestelmistä. Lakiluonnos on kuitenkin ja hyväksyttäneen lokakuussa 1997. Hallitus antaa parlamentille syyskuussa luottolaitoksia koskevan uuden lain, jossa käsitellään kaikkia I ja II vaiheen direktiivejä, mukaan luettuna rahanpesu, ei kuitenkaan omien varojen riittävyyttä koskevaa direktiiviä. Laki hyväksyttäneen tämän vuoden lopulla. jätetty parlamentille, Viron arvopapereita koskeva lainsäädäntö kattaa vain osittain yhteisön säännöstön. Siitä puuttuvat erityismääräykset enemmistöosakkuuksien hankinnasta ja käytöstä luetelluissa yhtiöissä, sisäpiirien kaupoista ja siirrettäviä arvopapereita koskevista julkisista tarjouksista. toteutettu toistaiseksi Lisäksi siitä puuttuu lupajärjestelmä ja valtion valvonta muiden investointipalveluiden osalta kuin arvopaperikauppa pörssissä. Valkoisen kirjan toisen vaiheen toimenpiteitä ei ole arvopaperien lisäämällä henkilöstöä ja muita tarkastuslaitosta on vahvistettava huomattavasti voimavaroja. Luonnos arvopaperimarkkinoita koskevaksi laiksi on valmisteilla ja se on tarkoitus antaa parlamentille ennen vuoden 1997 loppua. Tässä yhteydessä on ennakoitu ensimmäisen vaiheen toimenpiteiden toteuttaminen kun on kyse arvopapereiden yleisestä annista, pörssin oikeudellisesta asemasta ja sisäpiirin kaupoista. tällä alalla. Täytäntöönpanon osalta Voimassaolevan vakuutuslain tarkistusta valmistellaan parhaillaan vähimmäispääomaa koskevien vaatimusten korottamiseksi ja yksityistämisen täydentämiseksi. Vakuutusten järjestelmää, on vielä valvontajärjestelmä, kehitettävä. joka vastaa vapaiden markkinoiden Päätelmä Vaikka Viron pankkijärjestelmä perustuu vapaiden markkinoiden politiikkaan ja se on vakaa ja hyvin valvonnassa, Euroopan unioniin liittymistä ajatellen se ei vielä kaikilta 44 osiltaan täysin vastaa unionin vaatimuksia tai sitä on huomattavasti muutettava sen yhdenmukaistamiseksi kaikilta osiltaan. Arvopaperien alalla meneillään olevaa lainsäädännön uudistamista on tehostettava Euroopan unionin vaatimusten täyttämiseksi keskipitkällä aikavälillä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä säätelyelimien vahvistamiseen. Lainsäädännön nykyistä uudistusta tehostettaessa vakuutusalan ei odoteta aiheuttavan suurempia ongelmia liittymisen kannalta. Rahoituspalveluala Virossa on verrattain hyvin kehittynyt. Sitä koskevan lainsäädännön lähentäminen näyttää kuitenkin melko hitaalta, sekä asianomaisten säännösten säätämisen että niiden tosiasiallisen täytäntöönpanon osalta, mikä vaikeuttaa niiden yhdentämistä Euroopan unionin rahoitusmarkkinoihin kohtuullisessa ajassa. Palveluiden vapaan liikkuvuuden ei odoteta aiheuttavan mitään suurempia ongelmia unioniin liittymiseksi keskipitkällä aikavälillä. Henkilöiden vapaa liikkuvuus Henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluu kaksi osa-aluetta, jotka liittyvät eri aihepiireihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa. Periaatteet esittelevässä sopimuksen ensimmäisessä osassa oleva 7 a artikla kuuluu sisämarkkinoiden toteuttamisen alaan ja koskee liikkumista ilman jäsenvaltioiden sisärajoilla tehtäviä tarkastuksia. Unionin kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa olevassa 8 a artiklassa jokaiselle unionin kansalaiselle myönnetään henkilökohtainen oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella tietyin edellytyksin. Rajatarkastusten poistaminen koskee kaikkia henkilöitä kansalaisuudesta riippumattamuuten; muuten 7 a artiklalla ei olisi mitään tosiasiallista vaikutusta. Kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan 8 a artiklasta johtuvia oikeuksia, mutta 7 a artiklasta johtuvia oikeuksia ei ole vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön unionin tasolla. a) Unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus sekä tutkintotodistusten ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen Eurooppa-sopimuksessa määrätään laillisten työntekijöiden (ja heidän perheenjäsentensä) syrjimättömästä kohtelusta. Sopimuksessa määrätään myös mahdollisuudesta yhdistää tai siirtää sosiaaliturvaetuuksia ja rohkaistaan jäsenvaltioita tekemään Viron kanssa työmarkkinoille pääsyä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Vuodesta 1999 alkaen liikkuvuutta. assosiaationeuvosto Valkoisessa kirjassa käsitellään lainsäädännöllisiä vaatimuksia, jotta voidaan toteuttaa työmarkkinoiden sopusointuinen kehittäminen ja samanaikaisesti ehkäistä kilpailun vääristyminen. tutkii muita keinoja parantaa työntekijöiden Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa tunnustetuista perusvapauksista. Oikeus saada harjoittaa joitakin ammatteja (esimerkiksi oikeuden tai terveydenhuollon alalla) voi kuitenkin riippua joidenkin erityisesti kelpoisuutta koskevien edellytysten joko yhteensovitetaan tunnustamisen periaatetta. Sopimuksella taataan myös sijoittautumisvapaus, joka koskee sekä itsenäistä ammattia harjoittavia luonnollisia henkilöitä että yrityksiä. tai niihin sovelletaan vastavuoroisen täyttämisestä. Kelpoisuusedellytyksiä 45 Asuinpaikan vapaaseen valintaan voidaan siten soveltaa vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat varallisuutta ja sosiaaliturvajärjestelmään kuulumista silloin, kun kyseessä ei ole ammatillinen toiminta kyseisessä maassa. Yleiskuvaus Kolmansien maiden kansalaiset voivat muuttaa Viroon asumaan tai tekemään työtä. tai perheen Asumista varten he voivat saada asumisluvan henkilökohtaisista yhdistämiseen liittyvistä syistä. Kolmansien maiden kansalaiset, jotka tulevat Viroon ja oleskelevat ilman voimassaolevaa viisumia, asumislupaa tai yhdistettyä asumis- ja työlupaa, sekä niiden työnantajat, voivat saada syytteen hallintorikkomuksia koskevan lain mukaan. työskentelevät siellä laittomasti ja lääkäreiden, Hammaslääkäreiden, ja sairaanhoitajien koulutusta koskevassa voimassaolevassa lainsäädännössä otetaan vain rajoitetusti huomioon yhteisön vaatimukset ammattipätevyyksien vastavuoroisesta tunnustamisesta. Tämän lisäksi täytäntöönpanojärjestelmiä ja rakenteita on vielä pääasiassa luotava. arkkitehtien, kätilöiden eläinlääkäreiden, Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viron lainsäädäntöä on edelleen kehitettävä siten, että Euroopan unionin kansalaisia kohdellaan kuten Virossa työskenteleviä maan omia kansalaisia. lopulla. Hammaslääkärien, Yhteisön vaatimusten täyttämiseksi ammattipätevyyden vastavuoroisesta tunnustamisesta yleinen ammatteja koskeva laki on valmisteilla. Luonnoksen viimeistely on tarkoitus ja tehdä vuoden 1997 sairaanhoitajien opetussuunnitelmia tarkistetaan parhaillaan ja ne uudistetaan yhteisön vaatimusten mukaisesti. Voimassaoleva lainsäädäntö vastaa vain jossain määrin yhteisön säännöstöä, ja meneillään olevia uudistuksia joudutaan jatkamaan ja tehostamaan säännösten ottamiseksi huomioon keskipitkällä aikavälillä. Erityisiä yhteisön koulutusjärjestelmiä koskevien uudistusten aikatauluja on kuitenkin huolellisesti harkittava, koska tällaisten uudistusten toteutus kestää yleensä useita vuosia. farmaseuttien, kätilöiden Päätelmät Henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskeva säännöstö ei yleensä aiheuta suurempia tapahtuessa keskipitkällä aikavälillä. Ammattipätevyyden ongelmia vastavuoroisen ja täytäntöönpanotoimia on tehostettava keskipitkällä tähtäimellä. lainsäädännöllisiä tunnustamisen liittymisen tarvittavia osalta to Sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklan mukainen vapaa liikkuvuus, eli kansalaisuudesta riippumaton sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen ei ole vielä täysin toteutunut Euroopan unionin tasolla. Rajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen edellyttää useiden liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot eivät ole vielä hyväksyneet ja panneet täytäntöön joitakin näistä toimenpiteistä (katso sisä- ja oikeusasioita käsittelevä jakso). Tietyt jäsenvaltiot ovat kuitenkin tämän tavoitteen Schengenin yleissopimuksella (seitsemän jäsenvaltiota jo soveltaa yleissopimusta ja kuusi valmistelee sen täytäntöönpanoa). toteuttaneet 46 tavoitteen Tämän helpottamaan perustamissopimuksen luonnoksessa, jossa esitellään uusi luku "Vapaus, turvallisuus ja oikeus" ja jolla Schengenin säännöstö otetaan käyttöön Euroopan unionissa. toteutumista Euroopan unionissa pyritään Viro on ilmaissut tahtonsa ja valmiutensa täyttää Schengenin sopimuksen määräykset, jotta siitä voi tulla Schengenin sopimuksen sopimuspuoli. Se on aloittanut tätä varten tarvittavat valmistelut ja pyytänyt jäsenvaltioilta avustusta erityisesti rajatarkastusten vahvistamisen suhteen. Yleisarvio 1. Yhteenveto Viron edistymisestä valkoiseen kirjaan lainsäädännön täytäntöönpanosta esitetään liitteessä. Taulukosta ilmenee, että 30. kesäkuuta 1997 mennessä Viro arvioi saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään 283 valkoisen kirjan 899:stä direktiivistä ja asetuksesta. Nämä tiedot koskevat lainsäädäntöä, jonka Viro katsoo saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään tai jonka osalta se katsoo tarkistaneensa sen yhteisön sääntöjen mukaisuuden. Tämän tiedon perusteella ei voida kuitenkaan vahvistaa tekstien vastaavuutta, sillä komissio ei tässä vaiheessa pysty antamaan siitä lausuntoaan. liittyvän 2. Viro on edistynyt merkittävästi yhdenmukaistaessaan lainsäädäntönsä yhteisön säännöstön kanssa useimmilla tässä luvussa käsitellyillä aloilla. Suurin osa toimenpiteistä on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä osaksi tai kokonaan Viron viranomaisten arvion mukaan, mutta tässä vaiheesssa komissio ei ole voinut ilmaista kantaansa siitä, vastaavatko ne täysin yhteisöoikeutta. Huomattavia toimenpiteitä on kuitenkin vielä toteutettava, jotta ne vastaisivat täysin yhteisön säännöstöä, erityisesti julkisten hankintojen, henkisen ja teollisen omaisuuden sekä rahoituspalvelujen aloilla. Viron viranomaiset ovat ja muutokset lainsäädäntöön tai uudet ehdotukset ovat valmisteilla. Niistä useimmat on tarkoitus toteuttaa parin lähivuoden aikana. tietoisia näistä vaatimuksista, täysin 3. Vaikka kehitystä on jo tapahtunut lainsäädännön alalla, on kyseenalaista kykeneekö Viron hallinto toteuttamaan tämän säännöstön. Toistaiseksi Viron hallinnossa esiintyy merkittäviä puutteita. Näitä voidaan kuitenkin pitää siirtymäkauteen kuuluvina, jos otetaan huomioon tällä hetkellä vajaamiehitetyn julkisen hallinnon potentiaaliset voimavarat. Komissio ei voi vielä antaa lausuntoaan yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä. 4. Maatalouteen liittyviä erityisnäkökohtia huomioon ottamatta unionin sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistaminen on mahdollista vasta lainsäädäntöjen riittävän yhdenmukaistamisen jälkeen. Tämä edellyttää erityisesti hyvään hallintoon perustuvaa molemminpuolista luottamusta (esimerkiksi tiettyjä tuotteita koskevat lähtöpaikassa tehtävät turvallisuustarkastukset). Tavaroiden liikkuvuuden osalta sisärajattoman alueen toteuttaminen 1. tammikuuta 1993 mennessä oli mahdollista ainoastaan poistamalla kaikki unionin jäsenvaltioiden jäsenvaltiosta toiseen liikkumisen osalta noudattamat muodollisuudet ja tekemät tarkastukset. Tämä koski erityisesti teknisiä tarkastuksia (erityisesti tuoteturvallisuustarkastukset), ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä koskevia tarkastuksia, taloudellisia ja kaupallisia tarkastuksia (esimerkiksi väärennösten torjunta), 47 jne. ) (aseet (jätteet sekä ympäristötarkastuksia turvallisuustarkastuksia jne. ). Suurimmassa osassa tapauksia muodollisuuksien ja tarkastusten poistaminen voitiin toteuttaa ainoastaan hyväksymällä ja toteuttamalla yhteisön toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä voitiin yhdenmukaistaa liikkumista tai markkinoille saattamista koskevat säännöt (erityisesti tuoteturvallisuuden osalta) ja tarvittaessa siirtää jäsenvaltioiden alueella tai noudatettavat muodollisuudet tarkastukset ulkorajoilla tehtäviksi (erityisesti arvonlisä- ja valmisteveron kantamisen, eläinten ja kasvien terveystarkastusten sekä tilastotietojen keruun osalta). Osasta Viron nykyisiä rajoja tulee unionin ulkoraja. Tämä merkitsee rajatarkastusten vahvistamista (katso tullia koskeva jakso). tai markkinoilla tehtävät Kyseisillä aloilla tehdyn työn edistymistä ja tahtia koskevan kokonaisarvioinnin perusteella on vaikea sanoa, milloin Viro kykenee hyväksymään ja panemaan täytäntöön kaikki ne säädökset, jotka ovat välttämättömiä sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja näiden tarkastusten teon siirtämiseksi unionin ulkorajoilla tehtäviksi. 5. Viro on jo antanut suuren osa yhtenäismarkkinoita koskevaa yhteisön säännöstöä. Komissio ei voi kuitenkaan vielä muodostaa kantaansa kaikista säädöksistä, jotka Viro on ilmoittanut saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöän. Erityisesti julkisten hankintojen, rahoituspalvelujen ja henkisen omaisuuden alalla on edettävä pidemmälle. Täytäntöönpanoa on vahvistettava useimmilla aloilla. Hallinnon lujittaminen vaatii paljon työtä. Huomattavien ponnistusten avulla Viron pitäisi pystyä keskipitkällä aikavälillä antamaan suurin osa yhtenäismarkkinoiden lainsäädännöstä ja panemaan se täytäntöön täytäntöönpanomekanismien toiminnassa, mikä on täysimääräisen sisämarkkinoille osallistumisen edellytys. tarvittavissa määrin edistymään sekä 48 Kilpailu Euroopan yhteisön kilpailupolitiikan perusta on perustamissopimuksen 3 artiklan g kohta, jossa määrätään, että yhteisössä on oltava järjestelmä, jolla taataan, ettei kilpailu sisämarkkinoilla vääristy. Pääasialliset soveltamisalat ovat kilpailulainsäädäntö ja valtion tuet. Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteisön ja Viron kauppasuhteisiin sovellettavasta kilpailujärjestelystä, että se perustuu perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklassa (yritysten väliset sopimukset/määräävän aseman väärinkäyttö) ja 92 artiklassa (valtion tuki) määrättyihin arviointiperusteisiin ja että kyseisten alojen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt on hyväksyttävä kolmen vuoden kuluessa Eurooppa- sopimuksen voimaantulosta. Lisäksi siinä määrätään, että Viro saattaa kilpailulainsäädäntönsä yhdenmukaiseksi yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Valkoisessa kirjassa viitataan kyseisten määräysten, sulautumisasetuksen säännösten (4064/89) ja perustamissopimuksen 37 ja 90 artiklan (monopolit ja erityis- ja yksinoikeudet) määräysten asteittaiseen soveltamiseen. Yleiskuvaus Viron kilpailulaki tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994 turvaamaan vapaiden markkinoiden periaatteet. Laki sisältää hyvin alkeelliset määräykset kilpailua rajoittavista sopimuksista ja määräävän aseman väärinkäytöstä eikä siinä ole ollenkaan säännöksiä fuusiovalvonnasta tai ryhmäpoikkeusten myöntämisestä. Menettelytapoja koskevat kysymykset on tarkasteltava uudelleen. Kilpailuneuvosto perustettiin vuonna 1993 valtionvarainministeriön alaisuuteen valvomaan kilpailulain tukia valvoo valtionvarainministeriön budjettiosasto yhteistyössä kilpailuneuvoston kanssa. täytäntöönpanoa. Valtion ja hintalain Monopolialojen osalta Viro on ilmeisesti aloittanut vapauttamista koskevan politiikkaansa toteuttamisen ja avannut tiettyjä aloja kilpailulle, kuten televiestinnän ja postipalvelut, tehdäkseen ne yhdenmukaisiksi alan nykyisen ja ennustettavissa olevan kehityksen kanssa. Valtiontukia koskeva inventaario ei ole täydellinen ja se noudattaa jossain määrin komission omassa tukia koskevassa katsauksessaan käyttämää menetelmää. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Voimassaolevan kilpailulain suurimmat heikkoudet poistetaan, kun uusi kilpailulaki hyväksytään vuonna 1997. luotu yksinoikeusjärjestelmiä, jotka on asteittain Monilla kaupan alueilla on mukautettava tai poistettava ennen unioniin liittymistä. Tämä koskee esimerkiksi televiestintäpalveluja ja lento-, rautatie- ja merikuljetuksia. Olemassa olevista valtion monopoleista on luovuttava ennen unioniin liittymistä sellaisilla aloilla kuin liuskeöljy, sähkön toimitus ja romumetallien vienti. 49 ponnistuksia. tarvitaan vielä Yhteisön käytännön mukaisen valtiontuki-inventaarion ja "Valtion huomattavia "Vientiluottorahaston" on yhteisön kyseenalainen. Muut tukitoimenpiteet ovat toimintatukea, joiden käyttö on sallittua ainoastaan takia on epäselvää, noudatetaanko toimintatukien myöntämisehtoja. tiukoin edellytyksin. Avoimuuden puuttumisen vientiapurahaston" kanssa säännöstön yhteensoveltuvuus luomiseksi Nykyisten Sen lisäksi, että hyväksytään Euroopan yhteisön lainsäädäntöä riittävän lähellä oleva lainsäädäntö, kilpailulain uskottavaan täytäntöönpanoon vaaditaan hyvin toimivat kilpailuolosuhteita ja valtiontukia valvovat viranomaiset. Lisäksi vaaditaan, että tuomioistuinlaitos, riittävästi julkishallinto kilpailulakia ja kilpailupolitiikkaa. toimijat ymmärtävät taloudelliset ja Päätelmät Uusi kilpailulaki tulee pian hyväksytyksi ja sen myötä kilpailulainsäädäntöä lähennetään merkittävästi. Edellyttäen, että uuteen kilpailulakiluonnokseen sisällytetään tiettyjä muutoksia, lähentymisaste valtiontukien osalta olisi myös tyydyttävä. Viron kilpailuneuvosto näyttää työskentelevän melko hyvin täytäntöönpanon osalta ja se näyttää pystyvän täytäntöönpanemaan uuden kilpailulain, kun se on otettu käyttöön. Huomattavat lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen keskipitkän aikavälin valtiontukien valvontaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi, etenkin avoimuuden osalta. Läheinen yhteistyö komission kanssa on tällä alalla välttämätöntä. Lisäksi näyttää siltä, että käytössä on tiettyjä erityis- ja yksinoikeuksia, jotka eivät ole säännöstön kanssa. Näitä ongelmia pitäisi käsitellä yhteensopivia yhteisön lähitulevaisuudessa. 3. 2 Innovaatiot Tietoyhteiskunta Nykytilanne tietoyhteiskunnan edistämisessä. Tietotekniikan myyntitietoja Tietotekniikka ja televiestintä tarjoavat yhdessä valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia mahdollisuuksia. Ennen vuotta 1990 näitä mahdollisuuksia ei Virossa hyödynnetty, vaikka koulutusta yleensä ei lyötykään laimin. Nykyään koulutuksella on merkittävä tehtävä ei ole käytettävissä, mutta henkilökohtaisten tietokoneiden määrä on korkea sataa asukasta kohti (5,5 vuonna 1995), kun otetaan huomioon BKT/asukas. Jos tietoyhteiskuntaan tähtäävää kehitystä mitataan suhteellisesti Internet-palvelimien määrällä, Viro ylittää nykyään viiden EU-maan tason. Ehkä Viron hallitus on ottanut esimerkkiä Suomesta, joka on tässä suhteessa yksi EU:n johtavista maista, koska Viro on osallistunut aktiivisesti EU-aloitteita ja viestintätekniikoiden käyttöä erityisesti koulutuksessa. yhteistyöhön koskevaan edistänyt tieto- ja 50 Päätelmät Koska Virossa on suhtauduttu myönteisesti ja maan tietoyhteiskunnan koulutusalalla on mahdollisuudet aikaisemmin kuin KIE-maat keskimäärin ja viimeistään samaan aikaan kuin monet EU:n jäsenvaltiot. telealan vapauttamiseen toteuttanee tehty suurenmoista työtä, Viro Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen ja toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa, millä toimilla pyritään edistämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa sekä parantamaan teollisiin muutoksiin mukautumista ja työmarkkinoiden joustavuutta ammattikoulutuspolitiikkojen kautta. Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä koulutuksen ja ammatillisen pätevyyden tason kohottamiseksi. Valkoiseen kirjaan ei sisälly tämän alan toimenpiteitä. Yleiskuvaus Viro käyttää koulutukseen 5,7 prosenttia BKT:sta, joka vastaa 17 prosenttia valtion talousarviosta. Virossa on 240 000 koululaista, 27 000 opiskelijaa ja 19 000 opettajaa. Virossa on kuusi valtion yliopistoa, yksi yksityinen yliopisto ja 20 korkea-asteen ammatillista oppilaitosta (joista 12 on yksityisiä). Viro toteuttaa parhaillaan uudistuksia koulutusjärjestelmien kaikilla tasoilla, jotta voitaisiin vastata paremmin markkinatalouteen perustuvan demokraattisen yhteiskunnan tarpeisiin. Tämä on tärkeää sekä keskeisten taloudellisten tekijöiden (kuten tuottavuus ja tuotannon laatu, kilpailukyky kansainvälisillä markkinoilla, yksityisen sektorin kehittyminen, työvoiman liikkuvuus ja työttömyys) kehittämiseksi että yhteiskunnan demokraattisten tehtävien turvaamiseksi. hetkellä Tällä ammattikoulutuspolitiikkaa, mutta politiikassa on kasvussa. ole ei olemassa kansallisesti sovittua ammattikoulutuksen merkitys laaja-alaista kansallisessa Vuoden 1996 alussa toteutetun opetusministeriön uudelleenjärjestelyn yhteydessä perustettiin ammattikoulutuksesta vastaava osasto. Tempus-ohjelma on osaltaan edistänyt korkea-asteen koulutuksen uudistamista koskevien tavoitteiden saavuttamista ja luonut perustan yhteistyölle EU:n korkea-asteen oppilaitosten kanssa. Noin 14,2 prosenttia Viron kokonaisväestöstä on iältään 1 5 - 25 vuotiaita. Parhaillaan ollaan kehittämässä nuorisoa koskevaa lainsäädäntöä, jonka tavoitteena on parantaa nuorten elinolosuhteita, edistää nuorten aktiivista osallistumista kansalaisyhteiskunnan demokratisoitumisprosessiin ja luoda olosuhteet nuorten vapaaehtoistoiminnalle. Eräät 51 Viron nuorisojärjestöt ovat osallistuneet Euroopan nuorisoalan toimintaan vuodesta 1995 alkaen, mikä oli ensimmäinen askel kohti Viron osallistumista Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien perusteelliseksi kohentamiseksi tarvitaan huomattavia investointeja opetussuunnitelmien uudistamiseen, opettajien koulutukseen, oppikirjoihin, opetusvälineisiin ja rakennuksiin. Rahoitukseen liittyvien vaikeuksien vuoksi tämän prosessin toteuttaminen kestää todennäköisesti useita vuosia. Edistymisestä huolimatta uudistukset ovat aivan aluillaan ja paljon on vielä tehtävä, ja sen ennen kuin ammattikoulutusjärjestelmän voidaan katsoa olevan EU:n jäsenvaltioiden vaatimusten mukainen. Viron osallistumisella yhteisön ohjelmiin on myönteinen vaikutus asianomaisten henkilöiden kannalta ja se on myös hyvä tapa valmistautua unioniin liittymistä varten. Päätelmät Unioniin liittymistä ajatellen näillä aloilla ei ole odotettavissa suuria ongelmia. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Perustamissopimuksessa ja puiteohjelmassa määrättyjen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteisön tason toimien tavoitteena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja yleisen elämänlaadun parantaminen sekä kestävän kehityksen, ympäristönsuojelun ja muiden yhteisten politiikkojen tukeminen. Eurooppa-sopimuksessa tullaan määräämään näiden alojen erityisesti puiteohjelmassa tehtävästä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia välittömiä toimenpiteitä. Yleiskuvaus Viron tutkimus- ja kehittämisneuvosto on tärkein elin, joka vastaa tiede- ja teknologiapolitiikan toteuttamisesta, hallituksen strategisten ohjelmien hallinnoinnista ja kaikkien valtion rahoittamien alan toimien suunnittelusta, yhteensovittamisesta ja tutkimuksen rahoitusjärjestelyistä. Kilpailumekanismeja rahoittamisessa. Vuonna 1994 tieteeseen liittyvät menot olivat 0,7 prosenttia BKT:sta. käyttöön otettu on Korkeakoulujen lisäksi Virossa on 32 valtion tutkimuskeskusta. Valtio rahoittaa suurimmaksi osaksi tutkimustoiminnan, joka käsittää sekä perustutkimuksen että soveltavan tutkimuksen (perustutkimuksen osuus laski alle 50 prosenttiin vuoden 1995 talousarviossa). Viron ensisijaiset pitkän aikavälin tavoitteet ovat: - rahoituksen nostaminen Euroopan unionin keskitasolle, - tavoitteiden suuntaaminen kohti unionin tavoitteita. 52 Lyhyellä aikavälillä Viron tavoitteena on: - varmistaa, että tutkimuksen osuus valtion talousarviomenoista pysyy kahden prosentin tasolla, - lisätä huomattavasti valtion talousarviostaan teknologiseen innovaatioon käyttämiä varoja pääasiassa valtiovarainministeriön alaisen innovaatiorahaston välityksellä. Säännöllinen yhteistyö Euroopan yhteisön kanssa alkoi vuonna 1992 tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kolmannessa puiteohjelmassa. Tähän mennessä yhteistyö on keskittynyt pääasiassa COPERNICUS-ohjelmaan (KIE-maiden ja IVY-maiden kanssa harjoitettavan yhteistyön erityisohjelma), ja osallistuminen neljänteen puiteohjelmaan on melko vähäistä. Viro on COST:n (tieteellisen ja teknisen tutkimuksen eurooppalainen yhteistyö) jäsen. Alaa koskevat tiedot ja tilastot ovat OECD:n standardien mukaiset vuodesta 1992 alkaen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Tieteen ja teknologisen kehittämisen alalla on jo tapahtunut merkittäviä muutoksia ja parannuksia. Sisäisen rakenteen parantamiseksi, vapauttamiseksi ja rahoittamiseksi on tehty paljon työtä. Henkilöstövoimavarat ja valmiudet ovat leikkauksista huolimatta vahvat. Innovatiivisuuden tasoa on kuitenkin parannettava taloudessa yleensä ja erityisesti teollisuudessa. Lisäksi on parannettava tutkimuslaitosten sekä teollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten välisiä yhteyksiä. Viro on valmis teknologisen kehittämisen alalla ja myöntämään toimintaan tarvittavat varat. Viro on ilmaissut kiinnostuksensa assosioitua täysipainoisesti viidenteen puiteohjelmaan. toimimaan aktiivisesti Euroopan tutkimuksen ja Päätelmä Unioniin liittymisen kannalta tällä alalla ei ole odotettavissa erityisiä ongelmia. Liittymisen hyödyt olisivat molemminpuoliset. Televiestintä Euroopan yhteisön televiestintäpolitiikan tavoitteena on poistaa esteet telelaitteiden, -palvelujen ja -verkkojen yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan tieltä, avata ulkomaiset markkinat EU:n yrityksille ja tarjota yleisesti saatavia nykyaikaisia palveluja kaikille EU:n asukkaille ja yrityksille. Nämä tavoitteet saavutetaan yhdenmukaistamalla tarjottavien palvelujen ja edellytykset, vapauttamalla päätelaitteiden, palvelujen ja verkkojen markkinat ja antamalla tarpeellinen lainsäädäntö. Vaikka tarvittavat tavoitteiden saavuttamiseksi toimintaperiaatteet vahvistettu, liittyvän infrastruktuurin käytön vapauttamista lykätään joissakin jäsenvaltioissa vuodella tai kahdella vuodesta 1998. tarvittavat direktiivit on nyt annettu ja siihen julkisen puhelintoiminnan standardit ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä, jolla pyritään saamaan standardit ja ja postipolitiikassa, käytännöt kohti Euroopan yhteisön uudistamisessa. standardoinnissa, lainsäädäntöperiaatteissa infrastruktuurin tasoa ja televiestintä- 53 Valkoisessa kirjassa keskitytään tarkastelemaan sääntelyn, verkkojen ja palvelujen lähentämistä, jota täydennetään muilla toimilla, jotka vähitellen vapauttavat telealan. Yleiskuvaus Vuoteen 1991 Viron tietoliikenneverkot olivat osa entisen Neuvostoliiton verkkoja, joten esimerkiksi kaikki kansainväliset yhteydet väylöitettiin Venäjän kautta. Viron verkko oli kokonaan automatisoitu, mutta se koostui paljolti sähkömekaanisista laitteista. Itsenäistymisen jälkeen Viron telealan kehitykselle on ollut luonteenomaista yleinen kapasiteetin kasvu ja palvelun laadun paraneminen. Vuoden 1996 loppuun mennessä puhelintiheyttä lisättiin 30:een liittymään sataa asukasta kohti, mutta jonotuslista on kuitenkin vielä pitkä. telelaki, joka on alan vapauttamista ja Vuonna 1991 hyväksyttiin toimilupien myöntämistä koskevan politiikan perusta. Kansallisen operaattoriyrityksen rahoitukseen osallistuneiden ulkomaisten sijoittajien kanssa neuvoteltiin toimilupasopimus. Se antaa 49-prosenttisesti ulkomaalaisten omistamalle yritykselle kytkentäisen puhelintoiminnan monopoliaseman vuoden 2000 loppuun. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Telealan vapautuminen Vuonna 1992 hallitus vahvisti kilpailua telealalla suosivan politiikan ja yksityisti osittain valtion operaattoriyrityksen Eesti Telecomin (ET). Se on yhteisyritys, josta ET omistaa 51 prosenttia, Telecom Finland 24,5 prosenttia ja Telia 24,5 prosenttia ja jolla on kauko- ja ulkomaanpuhelujen välityksen monopoli vuoteen 2001. Lisäksi yritys on saanut käyttävän matkapuhelinverkon toimiluvan tarjoamiseen. yleiseurooppalaista GSM-standardia tarjoajille (kaapelitelevisioyhtiöille, Hintojen tasapainottaminen on alkanut, ja Viron puhelintiheys on suhteellisen korkea, mutta yhteisön säännöstön mukaista yleispalvelua ei ole vielä toteutettu. Vaikka muille infrastruktuurin ja sähköyhtiöille) on annettu mahdollisuus kilpailla yleisen televerkon kanssa, toimilupia ei ole toistaiseksi vielä haettu, joten kilpailua ei alalla ole. Paikalliset markkinat on jo avattu uusille operaattoreille, mutta vain yksi pieni yritys on aloittanut toimintansa. Virossa toimii kymmenen matkapuhelinoperaattoria (yksi analogisen verkon, yksi NMT 450:n, neljä GSM. n ja neljä DCS 1800:n operaattoria) ja viisi henkilöhakupalvelujen tarjoajaa. Satelliitti viestintäpalveluja ja lisäarvopalveluja voidaan tarjota ilman toimilupaa, jos niissä ei tarvita liityntää yleiseen televerkkoon. tielaitokselle, rautateille Lainsäädännön lähentäminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön Sääntelyviranomainen (televiestinnän tarkastuslaitos) toimii ministeriön alaisuudessa, ja asiasta vastaava ministeri käyttää omistusvaltaa pääoperaattoriyrityksessä. Viron telelainsäädännöstä. tielainsäädännössä on otettu käyttöön noin puolet EU: n Suunnitelmissa on antaa vuoden 1997 lopulla uusi viestintälaki, jonka seurauksena selkeämmin erillään sääntelystä ja politiikasta vastaava elin voidaan pitää 54 operaattoriyrityksistä ja hallitus voi toteuttaa kilpailua suosivaa politiikkaa tehokkaasti. Hallituksen suunnitelmien mukaan Viron lainsäädännön pitäisi olla yhteisön säännöstön mukaista vuoteen 2000 mennessä. Tähänastisesta edistyksestä päätellen Virolla on tarvittava hallintokapasiteetti, jos se jatkaa teknisen avun ohjelmiin osallistumista tavoitteidensa saavuttamiseksi. Infrastruktuuri Hallituksen politiikan päätavoite on ollut saada lisää investointeja yleisen televerkon laajentamiseen ja nykyaikaistamiseen ja parantaa tarjolla olevien palvelujen laatua. Viron, kuten kahden kahden muunkin Baltian maan televerkko oli Neuvostoliiton verkon jatke. Verkon alkuperäinen laitteisto oli vanhentunutta, joten nykyaikaistaminen oli välttämätöntä. Vuosina 1991-1996 puhelinverkko laajeni 22,1 :stä 30 liittymään sataa asukasta kohti (Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa liittymiä on keskimäärin 43,9 sataa asukasta kohti). Nykyaikaistaminen on meneillään, ja vuoden 1995 lopussa 20 prosenttia verkosta oli digitalisoitu (verkon digitalisuusaste Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa on prosentin prosenttia). Tavoitteena nyt digitaalisuusasteeseen vuoteen 2000 mennessä ja liittymiä odottavien jonotusaikaa muutamaan viikkoon. on lyhentää keskimäärin päästä 62,4 48 Matkapuhelintilaajia oli vuoden 1996 lopussa noin 4,1 sataa asukasta kohti, mikä on paljon KIE-maiden keskiarvoa enemmän. Matkapuhelinten määrä on kasvanut hyvin nopeasti sen jälkeen, kun uudet operaattorit aloittivat toimintansa vuonna 1995. Kilpailua on sekä data- että satelliittipalvelujen alalla. Vuonna 1995 kaapelitelevisiotilaajia oli 22 sataa kotitaloutta kohti. Alan kilpailuksi® Yleisten televerkkojen operaattorilla oli 10 työntekijää tuhatta liittymää kohti vuonna 1995: tehokkuus on alhainen Kreikkaan, Portugaliin ja Irlantiin verrattuna, joissa on 6,2 työntekijää/1000 liittymää, mutta parempi kuin muissa hakijamaissa (12,1). Vaikka Viron BKT/asukas on hakijamaista kuudenneksi suurin, se on ostovoimana ilmaistuna toiseksi suurin. Yhden puhelinliittymän nykyisin tuottamat tulot ehkä riittävät juuri ja juuri palvelun tason ylläpitämiseen, mutta niitä on saatava huomattavasti lisää tarvittavien investointien kattamiseksi. Uuden liittymän jonotusaika on nyt noin kolme vuotta, ja jos verkko laajenee nykyistä vauhtia, kuluu vielä muutama vuosi, ennen kuin edes peruspuhelinpalvelu on yleisesti saatavilla. Päätelmät Viro on toiminut nopeasti telealansa vapauttamiseksi, ja sillä on hyvät mahdollisuudet saada lainsäädäntönsä yhteisön säännöstön mukaiseksi keskipitkällä aikavälillä, jos ja jatketaan vapauttamistoimenpiteitä on parannettava kilpailukykyään, jos alalle halutaan houkutella investointeja ja se haluaa selviytyä kilpailussa. täytäntöönpanemiseksi operaattorin tehostetaan. Yleisten televerkkojen säännöstön nykyistä yhteisön työtä 55 Audiovisuaalinen ala Audiovisuaalista alaa koskevan yhteisön säännöstön tavoitteena on sisämarkkinoiden yhteydessä toteutettava audiovisuaalisten palvelujen tukeminen ja vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa sekä eurooppalaisen ohjelmateollisuuden edistäminen. Televisio ilman rajoja -direktiiviin, jonka soveltamisala koskee kaikkia yleisradiopalvelun harjoittajia lähetystavasta (maanpäällinen, satelliitti-, kaapelilähetystoiminta) tai niiden yksityis- tai julkisoikeudellisesta luonteesta riippumatta, sisältyy yhteisön säännöstö, jossa määritellään rajat ylittävän yleisradioinnin perussäännöt. Säännöstön pääkohtia ovat: varmistaa televisiolähetysten vapaa liikkuvuus jäsenvaltioiden välillä, edistää eurooppalaisten (säätämällä eurooppalaisiin teoksiin ja itsenäisten tuottajien teoksiin sovellettavista lähetysaikojen vähimmäisosuuksista), määrittää televisiomainontaa koskevat perusstandardit, luoda alaikäisten suojelua koskevat säännökset ja mahdollistaa vastineoikeus. audiovisuaalisten tuotantoa levitystä teosten ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään edistämiseksi lainsäädännölliseksi yhdenmukaistamiseksi. nykyaikaistamiseksi ja yhteistyöstä sekä audiovisuaalisen audiovisuaalisen alan teollisuuden politiikan Televisio ilman rajoja -direktiivi sisältyy valkoiseen kirjaan ensimmäisen vaiheen toimenpiteenä. Yleiskuvaus Audiovisuaalisen alan oikeusperusta määritellään vuonna 1994 säädetyssä yleisradiointia koskevassa laissa. Virossa toimii tällä hetkellä kaksi kansallista televisiolähetystoiminnan harjoittajaa ja kolme paikallista televisioasemaa. Yksityisillä yleisradiotoiminnan harjoittajilla on oltava kulttuuriministeriön myöntämä toimilupa. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viron audiovisuaalinen ala pyrkii uudelleen vakiinnuttamaan asemansa viime vuosien huomattavien muutosten jälkeen. Nopea kasvu ja jatkuvat muutokset ovat sille ominaisia. Sen kyky sopeutua kunnolla yhteisön säännöstön noudattamiseen edellyttää, että parannetaan vastata mukautetun sääntelykehyksen sille asettamiin huomattaviin haasteisiin. ohjelmantuotantoteollisuuden mahdollisuuksia Nykyisen lainsäädännön arviointi paljastaa useita puutteita, jotka koskevat mm. lähetysten vastaanoton vapautta, eurooppalaisen tuotannon edistämistä, mainonnan sääntöjä ja alaikäisten suojelua. Yleisradiointia koskevaa lakia muuttavaa lainsäädäntöä valmistellaan parhaillaan. Lakiehdotuksen avulla edetään tarkoituksenmukaisella tavalla kohti yhteisön säännöstön noudattamista. Päätelmät Edellyttäen, että tarvittavat säädökset toteutetaan riittävän nopeasti ja niihin yhdistetään alan teollisuudessa tarvittavat rakenteelliset sopeuttamistoimet, Viron on mahdollista täyttää audiovisuaalista alaa koskevat Euroopan unionin vaatimukset keskipitkällä aikavälillä. 56 3. 3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous- ja rahaliitto Viron liittyessä Euroopan unioniin EMUn kolmas vaihe on jo alkanut. EMUn kolmas vaihe merkitsee suuria muutoksia kaikille jäsenvaltioille, myös niille, jotka eivät osallistu euro-alueeseen. Kaikki jäsenvaltiot, uudet mukaan lukien, osallistuvat täysin talous- ja rahaliittoon ja jokaisen jäsenvaltion talouspolitiikka koskee muita jäsenvaltioita. Jäsenvaltiot osallistuvat talouspolitiikan koordinointiin (kansalliset lähentymisohjelmat, laajat liiallista alijäämää koskeva menettely). Jäsenvaltioita vaaditaan noudattamaan kasvua ja vakautta koskevaa sopimusta, luopumaan kaikesta suorasta keskuspankkirahoituksesta julkisen sektorin saamista julkisten viranomaisten alijäämän poistamiseksi suosituimmuusluotoista sekä saattamaan päätökseen pääomaliikkeiden vapauttaminen. talouden suuntaviivat, monenvälinen valvonta, rahoituslaitoksilta ja itsenäistä rahapolitiikkaa läheisempää raha- ja valuuttapoliittista Liittyminen unionin jäseneksi merkitsee yhteistyötä Euroopan unionin kanssa. Tämä vaatii raha- ja valuuttapolitiikan alueella rakenteellisten uudistusten vahvistamista. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu euro alueeseen, voivat harjoittaa rajoitetusti keskuspankkien eurooppalaiseen järjestelmään. Kyseisten valtioiden keskuspankkien on oltava riippumattomia ja hintojen vakauden on oltava niiden ensisijainen tavoite. Rahapolitiikkaa ja sen on suuntaukset reaalitalouteen. Tämän vuoksi uudistuksia on "tehokkaasti" välitettävä jatkettava rahapolitiikan tehokkuutta estävien tekijöiden poistamiseksi. Näitä esteitä ovat muun muassa kilpailun puute pankkialalla, rahoitusmarkkinoiden heikko kehitys ja pankkialan järjestämättömät luotot. Jokaisen jäsenvaltion valuuttapolitiikka koskee kaikkia jäsenvaltioita ja jokaisen jäsenvaltion on kyettävä vakauttamaan valuuttansa myöhemmin päätettävässä mekanismissa. täytyy harjoittaa markkinoihin perustuvin välinein ja osallistua ei sen lähentymisperusteet, vaikka Koska Euroopan unionin jäsenyys merkitsee EMUn tavoitteiden hyväksymistä, Viron on tapahtua täytettävä liittymisajankohtana. Vaikka lähentymisperusteiden täyttäminen ei olekaan Euroopan unionin jäsenyyden ehtona, perusteet ovat tärkeä vertailukohta vakauteen pyrkiville makrotalouspolitiikoille, ja uusien jäsenvaltioiden on aikanaan täytettävä ne pysyvästi. Tämän vuoksi järjestelmällisen talouden siirtymän ja markkinatalouteen suuntautuneiden rakenneuudistusten menestyksellinen päätökseen saattaminen on olennaisen tärkeää. Viron taloudellista tilannetta ja sen edistymistä on jo analysoitu tämän maalausunnon aikaisemmissa luvuissa. tarvitse välttämättä Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viron keskuspankki on pitkälti riippumaton. Sen pääjohtajan nimitykseen osallistuu keskuspankkilautakunta ja maan hallitus on nimittämismenettelyn ulkopuolella. Lisäksi keskuspankki on hallituksesta riippumaton rahapolitiikan harjoittamisen suhteen. Keskuspankin sääntöjen mukainen tavoite on varmistaa Viron valuutan vakaus, ja keskuspankkia alijäämän keskuspankkirahoituksen kokonaan kieltävien Euroopan yhteisön perustamissopimuksen toimintaa on ohjannut vuodesta 1992 määräysten kanssa. Käytännössä Viron pieni valuuttakomitea. Valuuttakomiteajärj estelyssä liikkumavara alijäämän rahoituksessa. keskuspankilla ja laki on yhteensopiva harkinnanvaraisessa rahapolitiikassa talousarvion on hyvin koskeva julkisen sektorin 57 on on sääntöjä inflaation tehokasta noudatettu rahapolitiikka ollut melko Valuuttakomitean hidastamisessa Viron yksinumeroiseksi, tiukasti. Avomarkkinaoperaatioita (keskuspankin sijoitustodistuksia käyttäen) ei ole käytetty rahapoliittisiin tarkoituksiin vaan pikemminkin edistämään jälkimarkkinoiden kehitystä ja pankkienvälisten markkinoiden syventämistä. Myöskään varantovaatimuksia ei käytetä rahapolitiikan välineinä vaan pankkien auttamiseksi likviditeettipulassa. Pankkisektorin yksityistämisaste on melko korkea ja lisää pankkeja aiotaan yksityistää tulevaisuudessa. kovat ja kilpailu Sektorin on todeta, että Viron budjettivaatimukset rahoitusyhtiöille. Yhteenvetona voidaan pankkijärjestelmä on varmasti yksi kehittyneimpiä ja järjestämättömät luotot ovat kadonneet alalta lähes täysin. ja vakaimpia alueella, konkurssilainsäädäntö tyydyttävää asettaa Valuuttakurssi on kiinteä (sidottu Saksan markkaan) kuten valuuttakomitean säännöissä määrätään. Valuuttamarkkinoilla ei ole ollut toistaiseksi suuria jännitteitä. Päätelmät arvioida, ennenaikaista On euro-alueeseen pystyykö Viro liittymisajankohtana. Se riippuu rakenneuudistuksessa saavutetusta menestyksestä, joka mahdollistaa lähentymisperusteiden täyttämisen ja niiden jatkuvan noudattamisen. Lähentymisperusteet eivät kuitenkaan ole ehto liittymiselle. osallistumaan Viron osallistumisen EMUn kolmanteen vaiheeseen euro-alueeseen kuulumattomana jäsenvaltiona ei pitäisi juuri aiheuttaa ongelmia keskipitkällä aikavälillä. Sen keskuspankkia koskeva lainsäädäntö vastaa jo täysin yhteisön sääntöjä, jotka kieltävät talousarvion toistaiseksi onnistunut käyttö ja pankkisektorin suhteellinen kehittyneisyys ovat myönteisiä osoituksia Viron kyvystä saada rahoitussektorinsa rakenneuudistus valmiiksi lähivuosina. keskuspankkirahoituksen. Valuuttakomitean alijäämän 58 Verotus Välittömän verotuksen alalla yhteisön säännöstö koskee pääasiassa yritys- ja pääomaverojen tiettyjä näkökohtia. EY:n perustamissopimuksen neljällä vapaudella on laajempi vaikutus kansallisiin verojärjestelmiin. jakelun vaiheissa. Tämä merkitsee kotimaisten Välillistä verotusta koskeva säännöstö koostuu ensisijaisesti yhdenmukaistetusta lainsäädännöstä arvonlisäveron ja valmisteverojen alalla. Siihen sisältyy kasautumaton yleinen kulutusvero (ALV), jota kannetaan kaikissa tavaroiden ja palveluiden tuottamisen ja (tuonnin) liiketapahtumien yhtäläistä verotuskohtelua. ALV-säännöstöön sisältyy myös Euroopan unionin sisällä verovelvollisten välillä toteutettavien liiketapahtumien verotusta koskevia yhdenmukaista osalta siirtymäsääntöjä. Valmisteverojen verotusrakennetta ja verojen vähimmäiskantaa koskevat säännöt sekä yhteiset säännöt valmisteveron alaisten tuotteiden hallussapidosta ja liikkumisesta (mukaan lukien verottomia varastoja koskevat säännöt). Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen johdosta yhteisön sisärajoilta poistettiin kaikki verotarkastukset tammikuussa 1993. ja ei-kotimaisten säännöstö sisältää Jäsenvaltioiden veroviranomaisten keskinäinen avunanto on tärkeä sisämarkkinoiden hallinnollisen yhteistyön piirre. Asiasta annettu direktiivi koskee sekä välitöntä että välillistä verotusta. Eurooppa-sopimuksessa on määräykset verotuksen alalla. lainsäädännön lähentämisestä välillisen Valkoisessa kirjassa esitetään ensimmäisenä vaiheena toimenpiteitä, jotka ovat välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön päävaatimusten mukaisia (lähinnä yhteisössä vuoteen 1993 sovellettuja toimenpiteitä), ja toisena vaiheena toimenpiteitä, jotka edellä mainittujen lisäksi ovat välttämättömiä koko välillistä verotusta koskevan säännöstön täytäntöönpanemiseksi. Yleiskuvaus Välitön verotus Kahdessa yhtiöverotusta koskevassa direktiivissä sekä välimiesmenettelyä koskevassa direktiivissä säädetään vastavuoroisuuden periaatteella toimivasta mekanismista. Vastaavia kansallisia säännöksiä ei siis voida olettaa olevan olemassa ennen jäseneksi liittymistä. Välillinen verotus Arvonlisäveron osuus Viron valtion tuloista oli noin 42 prosenttia ja valmisteveron osuus noin 11 prosenttia vuonna 1995. Tämän tilanteen odotetaan jatkuvan, ja suuntaus on kasvamaan päin. Arvonlisävero Viron nykyinen ALV-järjestelmä otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1991, ja siihen tehtiin tammikuussa 1994. Virossa sovelletaan yksivaiheista 18 suurehkoja prosentin arvonlisäveroa kaikkiin veronalaisiin liiketapahtumiin, myös tuontitavaroihin. tarkistuksia 59 "Tuontipalvelut" sen sijaan ovat arvonlisäverottomia. Standardiverokannan Virossa sovelletaan nollaverokantaa joihinkin rajoitettuihin liiketapahtumiin. lisäksi Tietyt toiminnan lajit ovat vapautettuja ALV:stä, eikä niiden johdosta voida pyytää palautusta. Nämä verovapautukset koskevat pääasiassa yleisen edun mukaista toimintaa, rahoitus- ja vakuutuspalveluja, kiinteistöjä sekä arpajaisia ja muita vastaavia pelejä. Verovelvollisilla on periaatteessa oikeus vähentää liiketoiminnan yhteydessä suorittamiensa tavaroiden ja palvelujen ostojen arvonlisävero. Viron ALV-laissa ei kuitenkaan ole säännöksiä, jotka mahdollistaisivat veronpalautukset verovelvollisille, joiden kotipaikka ei ole Viro. Valmistevero Viron nykyinen valmisteverolainsäädäntö tuli voimaan vuonna 1995. Valmisteveroa kannetaan kivennäisöljyistä, alkoholista ja alkoholijuomista sekä valmistetusta tupakasta. Kunkin tuoteryhmän valmistevero on määrään perustuva. Keskinäinen avunanto Verohallinnon ei vielä ole tarvinnut kehittää valmiuksiaan harjoittaa jäsenvaltioiden veroviranomaisten välistä keskinäistä avunantoa, sillä se tulisi ajankohtaiseksi vasta jäseneksi liittymisen yhteydessä. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Arvonlisävero Viron nykyinen ALV-järjestelmä perustuu yhteisön ALV-säännöstön perusperiaatteille. Se on lähtökohta maan mukautuessa tulevaisuudessa yhteisön ALV-säännöstöön. Se on kuitenkin melko yleisluontoinen, ja sen soveltaminen on suurpiirteistä. Rekisteröityäkseen ALV-velvolliseksi Virossa yrittäjän on kuuluttava yrittäjäluetteloon, mikä vaatii toimipaikan perustamista Viroon. Tämä merkitsee sitä, että ulkomaiset yrittäjät (joilla ei ole toimipaikkaa Virossa) eivät voi rekisteröityä ALV-velvollisiksi Virossa. Viron verovapaita liiketapahtumia koskeva järjestelmä poikkeaa yhteisön järjestelmästä sekä laajuutensa että asiasisältönstä puolesta. Koska Virossa ei ole järjestelmää ALV:n palauttamiseksi ulkomaisille rekisteröimättömille verovelvollisille, ALV merkitsee näille lisäkustannusta. Viron jäsenyys Euroopan unionissa vaatisi huomattavaa sopeuttamista, jotta maan ALV- lainsäädäntö saataisiin yhteisön säännöstön asettamien vaatimusten mukaiseksi sekä yhteisön ALV-lainsäädännön yleisten säännösten osalta että sen verojärjestelmän osalta, joka on välttämätön yhteisön sisärajoilla tapahtuvien tarkastusten loputtua. Viron kansallisessa strategiasuunnitelmassa valkoisen kirjan arvonlisäveroa koskevien suositusten toteuttamiseksi ei ole selvää ja yksityiskohtaista aikataulua tuleville mukautuksille. Lyhyellä keskittymistä muuttamaan nollaverokannat verovapautuksiksi ilman mahdollisuutta ALV:n palautuksiin. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on saattaa Viron ALV-järjestelmä täysin yhteisön järjestelmän mukaiseksi 1. tammikuuta 2000 mennessä. suunnitellaan aikavälillä 60 Valmistevero Virossa ei ole väliaikaisen valmisteverottomuuden järjestelmää, jonka mukaan tavarat voivat liikkua verottomasta varastosta toiseen ilman veroa. Yhteisön valmisteverolainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi on tärkeää, että Viro ottaa mahdollisimman pian käyttöön yhteisön mallin mukaisen varastojärjestelmän. kansallinen strategiasuunnitelma suositusten Viron täytäntöönpanemiseksi ei sisällä selkeää ja yksityiskohtaista aikataulua Viron valmisteverolainsäädännön tulevalle tarkistamiselle. Lyhyen aikavälin tavoitteena on paikallisen tason valvonnan parantaminen. Pitkän aikavälin tavoitteena on veron soveltamisalan ja suuruuden lähentäminen yhteisön lainsäädäntöön. Lainsäädännön täydellistä yhdenmukaistamista ei kuitenkaan ole suunnitteilla. valkoisen kirjan Keskinäinen avunanto Jäseneksi liittymisen yhteydessä olisi myös tarpeen toteuttaa jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon mahdollistavat järjestelyt. Ne ovat oleellisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Päätelmät Välitöntä verotusta koskeva säännöstö ei tuottane merkittäviä vaikeuksia. Vaikka arvonlisäveroa aikavälillä vaatii huomattavia ponnistuksia. työ välillisen verotuksen osalta onkin aloitettu, Viron mukautuminen ja valmisteveroja koskevaan yhteisön säännöstöön keskipitkällä Keskinäiseen avunantoon osallistuminen lienee mahdollista aloittaa verohallinnon kehittäessä tämän alan asiantuntemustaan. 61 Tilastointi periaatteet säännöstön tilastojen keskeiset Yhteisön tietojen) puolueettomuuteen, luotettavuuteen, levittämiseen. Lisäksi on olemassa joukko luottamuksellisuuteen ja tilastotietojen periaatteita ja kansainvälisten ja käytäntöjä, luokitteluiden, kansantalouden tilinpitojärjestelmien, yritysrekistereiden ja erilaisten tilastoluokkien käyttöä. jotka koskevat eurooppalaisten virallisten (yksittäisten avoimuuteen, liittyvät Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä tehokkaan ja luotettavan tilastoinnin kehittämiseksi kansainvälisten standardien ja luokitteluiden mukaisesti. Valkoisessa kirjassa ei käsitellä alaa. Yleiskuvaus Viron tilastolaitos (EESTI STATISTIKAAMET) on Viron virallisten tilastotietojen tuottamisesta ja levittämisestä vastaava valtiovarainministeriön alainen keskuselin. Viron virallisen tilastoinnin oikeusperustana on laki tilastoinnista vuodelta 1990. Hallitus hyväksyi vuoden 1996 joulukuussa uuden lain, jossa otetaan huomioon EU:n ja muut kansainväliset tilastointia koskevat standardit; laki on nyt parlamentin käsiteltävänä. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viron virallinen tilastointi on yhteisön perusedellytysten mukaista. Huomattavaa edistystä tarvitaan kuitenkin vielä. Puutteita on muun muassa yritystilastoissa, yritysrekistereiden perustamisessa, talouden lyhyen aikavälin ja panos—tuotos-tilastoinnissa. Maatalousalan tilastojen uudelleenjärjestely vaatii vielä huomattavasti töitä. indikaattoreissa Päätelmät Virolta vaaditaan jatkuvia ponnisteluja, jos se aikoo pystyä noudattamaan Euroopan unionin virallisia tilastointia koskevia vaatimuksia keskipikällä aikavälillä. 62 3. 4 Alakohtaiset politiikat teollisuuspolitiikalla pyritään parantamaan EU:n Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä ja näin parantamaan elintasoa ja työllisyyttä. Sen tavoitteena on vauhdittaa teollisuuden mukautumista rakennemuutoksiin ja luoda aloitteellisuutta, yritysten kehittämistä ja teollista yhteistyötä suosiva ilmapiiri kaikkialla yhteisössä. Lisäksi pyritään paremmin hyödyntämään innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien politiikan alojen mahdollisuudet teollisuudessa. EU:n teollisuuspolitiikka on luonteeltaan horisontaalista. Alakohtaisten tiedonantojen avulla pyritään saamaan horisontaaliset toimintamallit käyttöön yksittäisillä aloilla. EU:n teollisuuspolitiikassa nivelletään yhteen useiden yhteisön eri politiikkojen tarjoamia välineitä, ja se käsittää sekä markkinoiden toimintaan liittyviä välineitä (tuotemäärittelyt, markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että toimia, jotka liittyvät teollisuuden kykyyn mukautua muutoksiin (muun muassa vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia ja koulutus). Jotta hakijamaiden teollisuus selviytyisi kilpailun ja markkinavoimien paineesta unionissa, sen kilpailukyvyn on oltava tietyllä tasolla liittymiseen mennessä. On voitava todeta hakijamaiden noudattavan avoimiin markkinoihin ja kilpailumarkkinoihin tähtäävää politiikkaa perustamissopimuksen 130 artiklan (Teollisuus) määräysten mukaisesti. Eurooppa-sopimusten mukaiset EY:n ja hakijamaiden yhteiset toimet ja teollisuuden standardoinnin tuotannonalojen välisen yhteistyön, vaatimustenmukaisuuden tärkeä osoitus oikeanlaisesta kehityksestä. investointien, arvioinnin alalla ovat Yleiskuvaus Viron teollisuustuotannon arvo oli vuonna 1995noin 0,8 miljardia ecua, toisin sanoen alle kolmannes Luxemburgin teollisuustuotannosta, ja sen osuus BKT:sta on 23 prosenttia. Teollisuudessa on 185 000 työpaikkaa (28 prosenttia työpaikkojen kokonaismäärästä). Tärkeimmät teollisuuden työvoimasta), kevyt teollisuus (19 %), koneenrakennus ja metallinjalostus (19 %) ja puunjalostusteollisuus (11 %). Teollisuusyritysten kokonaismääräksi on arvioitu noin 4 600, ja lähes kaikki niistä ovat pk-yrityksiä. työnantajat ovat elintarviketeollisuus (20 prosenttia alussa siirtymäkauden Viron taloudellinen rakenne on suurelta osin päässyt eroon neuvostoajan tehottomasta järjestelmästä, jossa työ oli jaettu alueiden kesken välittämättä niiden luonnonvaroista ja kansallisten markkinoiden sen rajallisuudesta. Viron teollisuudessa tapahtui rajuja muutoksia. Vuonna 1994 alkanut BKT:n uusi kasvu on pääasiallisesti teollisuustuotannon kasvun, uusien yksityisyritysten määrän huomattavan lisääntymisen ja ulkomaisten suorien sijoitusten lisääntymisen ansiota. Vuonna 1990 raskas teollisuus muodosti puolet maan teollisuustuotannosta. Nykyään sitä ollaan pakottamassa parantamaan tuotteidensa laatua ja tuotantoteknologiaa. Viron teollisuuden elpymisen erityispiirteisiin kuuluu, että se harjoittaa runsaasti ulkoisen jalostuksen liiketoimia (OPT). Nämä liiketoimet vastaavat 12:ta prosenttia koko viennistä, ja niitä harjoittaa lähinnä tekstiiliteollisuus Suomen ja Ruotsin kanssa. Euroopan unionin yritykset hyötyvät mielellään Viron edullisista työvoimakustannuksista, ja Venäjä puolestaan jalostuttaa puolivalmisteitaan Virossa, koska tuotannon laatu on siellä parempi. Nykyinen talouden nykyaikaistaminen näkyy myös siinä, että suuri osa Viron 63 tuonnista on koneita ja teknisiä laitteita. Vastaavasti viennin koostumuksesta näkyvät yhä selvemmin maan kilpailuedut alhaisen jalostusarvon aloilla kuten puunjalostuksessa ja paperi-, tekstiili- ja elintarviketeollisuudessa. Viro on onnistunut hyvin siirtämään vientinsä suunnan länsimarkkinoille. Viron teollisuus: tärkeimmät tuotannonalat vuonna 1995 Tuotannonala Elintarvikkeet Tekstiili ja vaatetus Metsäteollisuus ja huonekalut Koneenrakennus ja sähkötekninen teollisuus Kemianteollisuus ja lääkkeet Kulkuneuvot Muut mineraalituotteet, ei-metalliset Rakennusteollisuus Yhteensä Osuus teollisuuden työpaikoista (%) 15 14 11 12 7 3 3 20 100 Osuus teollisuus tuotannosta (%) 40 11 15 11 12 5 6 ei tietoja 100 Teollisuustuotannon osuus BKT. sta (%) ottamatta rakennusteollisuutta lukuun Elintarviketeollisuus on Viron tärkein tuotannonala. Tuotantokapasiteetti oli aiemmin suunniteltu vastaamaan Viron omiin ja monien entisen Neuvostoliiton alueiden tarpeisiin. Markkinoiden romahtaminen johti ankariin tuotannon leikkauksiin. Elintarviketeollisuus onnistui kuitenkin lamasta huolimatta säilyttämään johtoasemansa Viron teollisuudessa. Tuotannon suuntaaminen EU:n markkinoille osoittautui vaikeaksi kaupalle asetettujen rajoitusten sekä laatu-ja terveysvaatimusten takia. Suuri osa Viron elintarviketuotannosta menee edelleen Venäjälle, vaikka Venäjä on asettanut korkeat tuontitullit virolaisille tuotteille. Ulkomaiset investoijat sijoittavat mieluiten juuri elintarviketeollisuuteen, minkä vuoksi alalla on tehty uudelleenjärjestelyjä ja tuotannon tekninen taso on noussut. Myös lainsäädännön uudistamisella on pyritty parantamaan laatua ja vastaamaan EU:n vaatimuksiin. On mahdollista, että sektori on kyllin kehittynyt, kun unioniin liittyminen on ajankohtaista. Pitkällä aikavälillä kehitys näyttää suhteellisen hyvältä erityisesti kalatuotteiden, juomien ja meijerituotteiden valmistuksessa. Tekstiili- ja vaatetusteollisuus on Viron toiseksi tärkein tuotannonala, ja sitä hallitsevat muutamat suuret yksityistetyt yritykset. Pienet työvoimakustannukset ja tarvittavien pääomainvestointien alhaisuus ovat tehneet siitä alihankintojen ja ulkoisen jalostuksen liiketoimien kannalta Viron tärkeimmän tuotannonalan. Virolaiset yritykset ovat ja keskittyä omien kuitenkin alkaneet vähentää alihankintasopimusten määrää kokoelmiensa vientiin. Koska tulevaisuudessa nousevan, sopeuttamista vielä tarvitaan. työvoimakustannusten odotetaan Myös puunjalostusteollisuus on tärkeä tuotannonala, ja koska suuri osa Viron alueesta on metsää, teollisuus voi kehittyä kotimaisten luonnonvarojen turvin. Mekaanisella puunjalostusteollisuudella, erityisesti huonekaluteollisuudella, on vahvat kilpailuedut huokean puun, hyvin ammattitaitoisen ja alhaisten pääomainvestointitarpeiden ansiosta, joista viimeksi mainittu johtuu käsityön suuresta ja edullisen työvoiman 64 osuudesta. Huonekaluteollisuus muodostaa yli puolet puunjalostussektorin koko tuotannosta, ja alalla on vahvat kauppasiteet Euroopan unioniin. Ala kehittynee hyvin, eikä unioniin liittymisestä syntyne ongelmia. Kemiallisen puunjalostusteollisuuden on kilpailtava sekä koti- että vientimarkkinoilla teknologisesti kehittyneempien valmistajien kanssa. Varsinkin selluteollisuus on teknisesti vanhentunutta ja aiheuttaa vakavia ympäristöhaittoja. Alan jälkeenjääneisyyden vuoksi sen kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan huomattavia investointeja. Nykyisellään ala ei ole riittävän kilpailukykyinen. edelleen työvoimakustannusten ansiosta näillä aloilla on Koneenrakennus ja sähkötekninen teollisuus: Yksityistäminen on jo suurelta osin tapahtunut. Alhaisten saatu alihankintasopimuksia, ja niiden osuus ulkoisen jalostuksen liiketoimiin liittyvässä viennissä ja tuonnissa on nykyään neljännes. Kaiken kaikkiaan suurin osa tuotannosta on ja KIE-maihin. kuitenkin Kemianteollisuus on hyvin pientä ja tuottaa lähinnä lannoitteita. Tuotantolaitokset ovat selvästi nykyaikaistamisen tarpeessa, ja ympäristön suojelemiseksi tarvitaan suuria toteutettu mittavia uudistuksia mm. investointeja. Lääketeollisuudessa yksityistämällä, asettamalla sääntelyviranomaisia ja yhdenmukaistamalla lainsäädäntöä. Suurin osa kaivosteollisuudesta liittyy öljyliuskeen louhintaan, joka on tuhonnut laajoja maa-alueita Koillis-Virossa. entiseen Neuvostoliittoon tarkoitettu on on ripeätä harjoittanut ja määrätietoista Viro yksityistämispolitiikkaa. Yksityistämisprosessin aikaisemmat organisointiongelmat on voitettu perustamalla Viron yksityistämisvirasto. Pienyritykset on nyt yksityistetty lähes kokonaan. Lisäksi toukokuuhun 1996 mennessä lähes kaikki 450 suurta ja keskisuurta yritystä, jotka kuuluivat hallituksen alkuperäiseen omaisuudenmyyntiohjelmaan, oli yksityistetty. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EBRD:n arvioiden mukaan yksityissektorin osuus BKT:stä oli tuolloin jo 70 %, ja osuuden odotetaan kasvavan edelleen. Nykyään keskitytään monopoleina toimivien infrastruktuuriyritysten (erityisesti julkisten laitosten) uudelleenjärjestelyihin ja yksityistämiseen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Teollisuus on vain pieni osa Viron talouselämää, pienempi kuin missään muussa hakijamaassa. Se on vahvasti keskittynyt vain muutamaan alaan: elintarvike-, puunjalostus- ja paperiteollisuuteen, huonekalu-, tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen, jotka yhdessä muodostavat yli puolet koko teollisuustuotannosta. Nämä alat ovat saatavilla olevien raaka-aineiden, maan topografian ja alhaisen palkkatason kannalta terveellä pohjalla. Joillakin yksittäisillä aloilla, varsinkin selluteollisuudessa, tarvitaan kuitenkin huomattavaa nykyaikaistamista. Myös jotkin muut Neuvostoliiton suunnitelmatalouden osana kehitetyt alat, esimerkiksi koneenrakennus ja sähkötekninen teollisuus, ovat haavoittuvia. Sen sijaan lääketeollisuus on uudistunut esimerkillisen hyvin. Viron teollisuuden vahvuudet ovat suotuisa talousympäristö ja korkea investointitaso. Lisäksi terveen talouspolitiikan ja pankkialan vahvistumisen ansiosta teollisuus voi jo saada pitkäaikaisia ja keskipitkiä luottoja. Teollisuus on jo laajalti yksityistetty. Jotkin Viron tuotannonalat (muun muassa tekstiili- ja vaatetusteollisuus, lääketeollisuus ja rakennusala) on jo suurelta osin yksityistetty ja nykyaikaistettu - usein ulkomaisten suorien sijoitusten avulla - ja siksi ne menestyvät elintarviketeollisuudessa, hyvin vientimarkkinoilla. Toisilla aloilla sähkötekniikassa, ja ja puunjalostuksessa (esimerkiksi kone- paperiteollisuudessa, 65 kemianteollisuudessa ja rakennustarviketeollisuudessa) rakennemuutos on kuitenkin vielä lisää kesken, pääomainvestointeja. ja nykyaikaistamiseen ja kannattavuuden lisäämiseen tarvitaan Päätelmät teollisuuden kilpailukyvystä on hyvin edennyt Viro EU:n teollisuuslainsäädäntöä vastaavan lainsäädännön antamisessa. Jos nykyiset pyrkimykset ja ulkomaisten investointien saanti jatkuvat, keskipitkällä aikavälillä voidaan odottaa, että teollisuuden kilpailukykyä rajoittavat enää vähäiset ongelmat, jotka eivät kasvane esteiksi täydelle osallistumiselle laajenneen EU:n markkinoille. rakenneuudistuksessa teollisuuden ja Teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevaa säännöstöä arvioidaan erikseen sisämarkkinoita käsittelevässä jaksossa. 66 Maatalous taataan tavoitteena on ylläpitää Yhteisen maatalouspolitiikan ja kehittää nykyaikaista maatalousjärjestelmää, jolla varmistetaan maatalousväestön kohtuullinen elintaso sekä kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja tavaroiden vapaa ja liikkuvuus Euroopan yhteisössä. Erityistä huomiota kiinnitetään ympäristöön maaseudun kehittämiseen. Yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan yhteisillä markkinajärjestelyillä, joita täydennetään eläinlääkintää, kasvien terveyttä ja eläinten ruokintaa koskevilla säädöksillä sekä elintarvikehygieniaa koskevilla säädöksillä. Myös rakennepolitiikan alalla on lainsäädäntöä, joka kehitettiin alunperin ensisijaisesti maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi, mutta jossa on viime aikoina korostunut yhä enemmän ympäristö ja rakennepolitiikan alueellinen eriyttäminen. Vuoden 1992 uudistusten jälkeen maatilojen tukeen tarkoitettu rahoitus on tullut yhä enemmän suorista tukimaksuista, joilla korvataan pienentyneitä markkinatukihintoja. Eurooppa-sopimuksessa määrätään Viron ja Euroopan yhteisön välisen maatalouskaupan perustasta, ja sillä pyritään Viron maatalousalan sekä maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden ja kasvinsuojeluvaatimusten nykyaikaistamista, rakenteellista uudistamista ja yksityistämistä koskevan yhteistyön edistämiseen. Valkoinen kirja kattaa eläinlääkinnän, kasvinsuojelun ja eläinten ruokinnan tarkastukset sekä yksittäisten hyödykkeiden kaupan pitämisen vaatimukset. Tällaisen lainsäädännön tarkoituksena on suojella kuluttajia, kansanterveyttä sekä eläinten ja kasvien terveyttä. Yleiskuvaus Maatalouden tilanne Viron maataloustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 0,13 prosenttia unionin tuotannon arvosta. Maatalouden osuus bruttokansantuotteesta romahti noin 20 prosentista 7 prosenttiin vuonna 1995. Maatalouden työvoima väheni 7 prosenttiin. Vuoteen 1994 asti talous supistui ja kulutus siirtyi maito- ja lihatuotteista leipään ja viljaan. Noin 46 prosenttia kokonaispinta-alasta on metsää (2 milj. ha), kun maatalouskäytössä on 32 prosenttia (1,5 milj. ha). ollaan Viron maanviljely sektoria Suurilla maatalousyrityksillä (entisillä valtiontiloilla), joiden rakenne vaihtelee (niiden joukossa on osuuskuntia ja erityyppisiä osakeyhtiöitä), on edelleen hallussaan noin 30 prosenttia maatalousmaasta (keskimääräinen koko 520 ha). Loput 70 prosenttia maatalousmaasta jakautuu ja tasaisesti 14 500 perheviljelmän kotitalouspalstojen (keskimääräinen koko alle 2 ha) kesken. (keskimääräinen koko 23 ha) yksityistämässä. parhaillaan Laillisille omistajille on pyydetty palauttamaan 1,2 miljoonaa hehtaaria maata. Vuoden 1997 toukokuuhun mennessä 500 000 hehtaaria (42 %) oli palautettu ja merkitty maarekisteriin. Toimenpide on tarkoitus saattaa päätökseen vuonna 2000. Kaikkiaan 850 000 hehtaaria ei ole pyydetty palauttamaan, ja maa jätetään toistaiseksi valtion omistukseen ja annetaan vuokralle. 67 Virossa tuotettiin vuonna 1995 514 000 tonnia viljaa, 539 000 tonnia perunaa, 2000 tonnia öljysiemeniä, 812 000 tonnia maitoa (omavaraisuusaste 148 %), 25 000 tonnia naudanlihaa (92 %) ja 46 000 tonnia sianlihaa (109 %). Elintarviketeollisuuden osuus teollisuustuotannosta on tällä hetkellä 34 prosenttia, ja sen työvoiman osuus on säilynyt suurin piirtein samana vuodesta 1986 eli 4 prosenttina. Elintarviketuotannon kaksi pääasiallista ongelmaa ovat taantuva kotimainen kysyntä - joka vaikuttaa kuitenkin nyt olevan tasapainottumassa - ja tullisuojan puutteesta johtuva tuonnin kasvu. Maataloudesta saatavien elintarvikkeiden tuotannon tärkeimmät raaka- aineet ovat liha (22 %), maitotuotteet (20 %) ja kala (17 %). Miltei kaikki Viron elintarviketeollisuuden Viron lihanjalostuslaitoksesta ei ole annettu lupaa tuoda unioniin. yksityistetty. Yhdestäkään yritykset on Maatalous- ja kalastustuotteiden kauppa on ollut perinteisesti tärkeä tekijä Viron taloudelle. Vuonna 1995 kokonaisviennistä 16,6 prosenttia ja kokonaistuonnista 14,3 prosenttia oli maataloustuotteita. Suurin osa (65 %) Viron maatalousviennistä (pääasiassa kalaa, lihaa ja maitotuotteita) meni entisen Neuvostoliiton uusiin itsenäisiin valtioihin ja 29 prosenttia Euroopan unioniin. Viro on maataloustuotteiden nettotuoja, ja EU:lla on Viron kanssa 157 miljoonaa ecua ylijäämäinen kauppatase (vuonna 1995). Tärkeimpiä tuontituotteita ovat sokeri, juomat, rasvat ja öljyt. Maatalouspolitiikka OECD. n laskema tuottajatukiekvivalentti (PSE) oli vuonna 1995 3 prosenttia, kun EU:ssa se oli 49 prosenttia. Viro on noudattanut tähän asti erittäin vapaata maatalouspolitiikkaa. Vaikka Viron parlamentti on antanut useita maanviljelijöille tarkoitetun tuen lisäämiseen tähtääviä lakeja, niitä on pantu täytäntöön hyvin rajoitetusti, ja maatalouteen käytettiin budjettimenoista edelleen suhteellisen vähän eli 3,4 prosenttia koko vuoden 1993 talousarviosta (16,4 milj. ecua). Tuotekohtaisia tukia on vain muutamia. Ohjelmat koskevat pääasiassa siementen ja jalostuseläinten laadun parantamista, rekisteröintiä ja koulutusta. Maatalousalan tärkein tukiväline on maatalouden ja maaseudun luottorahasto, joka myöntää lainoja maatiloille j a j alostusteollisuudelle. Ainoa julkinen interventio on sellaisen kansallisen viljavarannon ylläpito, joka vastaa puolen vuoden käyttöä ihmisravinnoksi (50 000 t). Käytännössä politiikan tavoitetta ei kuitenkaan ole saavutettu. Maatalouden hintoja ei ole säännelty, ja ne ovat huomattavasti yhteisön hintoja alhaisempia, vaikka ovatkin nousseet vuodesta 1992 alkaen (esim. vuonna 1995 vehnän keskimääräinen hinta oli 73 % yhteisön hinnasta, naudanlihan 38 %, sianlihan 88,6 %, maidon 47 %). Maaseudun kehittämispolitiikka on vasta keskusteluvaiheessa, eikä politiikan muotoilusta ole vastuussa yksikään ministeriö. Viro noudattaa vapaata kauppapolitiikkaa, eikä sillä ole tullisuojaa. Viron ja Euroopan unionin vapaakauppasopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1995. Viro on vapauttanut kokonaan myös markkinoille pääsyn, kun taas yhteisö on antanut myönnytyksiä joko rajoittamattoman markkinoille pääsyn tai tariffikiintiöiden muodossa. 68 Vapaakauppasopimuksen vaikutus eläinperäisten rajoittunut toistaiseksi maitotuotealalle, joka on ainoa ala, jolla jotkut tuotteet (esim. maitojauhe) vastaavat hygieniaa koskevia EU:n vähimmäisvaatimuksia. tuotteiden alalla on vapaakauppasopimusta Baltian maiden 1996 myös maataloustuotteisiin. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1997, ja sen on tarkoitus olla ensimmäinen askel kohti tulliliiton muodostamista. Viro ratifioi vapaakauppasopimuksen Ukrainan kanssa toukokuussa 1995. Viro neuvottelee parhaillaan liittymisestä Maailman kauppaj ärj estöön. laajennettiin vuonna Viro on aloittanut Valkoisessa kirjassa eritellyn lainsäädännön mukauttamisen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Keskipitkällä aikavälillä viljan tuotannon ja tuotoksen suhteen saatetaan saavuttaa lähes omavaraisuus, ja Virolla on mahdollisuuksia karjataloustuotantonsa lisäämiseen. Viro voi kuitenkin aloittaa maitotuote- ja karjataloustuotantonsa viennin unioniin vasta, kun yhteisön laatu- ja hygieniavaatimukset on saavutettu. Tämä sektori ei ole toistaiseksi päässyt osalliseksi yleisestä elpymisestä ylikapasiteettinsa ja vanhanaikaisen teknologiansa vuoksi. Yhteisön markkinapolitiikan pääasiallisia välineitä ei sovelleta Virossa. Näihin kuuluvat erityisesti maitoalan kiintiöt, tietyt peltoviljelyjärjestelmän pääkohdat (perusala, maan viljelykäytöstä poistaminen, tasaustuet ja kalatalousalan palkkiot) sekä tietyt maaseudun ja rakenteiden kehittämisohjelmat. toimenpiteiden hallinta ja valvonta edellyttäisi kohtuullisen kehittyneitä Näiden ja hallintojärjestelmiä kuten asianmukaista maarekisteriä rekisteröintijärjestelmää. Yleisesti on selvää, että hallinnon kapasiteettia olisi kehitettävä edelleen näillä aloilla, jos toimenpiteitä haluttaisiin soveltaa Virossa. Valtiollinen viljavirasto olisi lopetettava. ja karjan tunnistus- Tässä vaiheessa on vaikea ennustaa, miten maatalouden tukihinnat kehittyvät Virossa ennen tekijöistä kuten kansantaloudesta, vientimarkkinoiden tilanteesta ja hintatukitason kehittymisestä unionissa. liittymistä. Tämä riippuu monista Viro on ottamassa käyttöön Valkoisessa kirjassa eriteltyä lainsäädäntöä. Eläinlääkintäalalla on tehtävä vielä huomattavasti työtä Viron kansallisen lainsäädännön mukauttamiseksi yhteisön vaatimuksiin. Se käsittää lainsäädännön lähentämisen (jonka on tarkoitus valmistua vuoteen 1998 mennessä) sekä laboratoriotilat ja -välineet ja täysin resurssein Myös virkaeläinlääkäripalvelujen rajatarkastusasemilla ja maan kautta passitettavien tavaroiden osalta olisi aloitettava tehokkaat eläinten tunnistusmenetelmien käyttöönottoa olisi vielä edistettävä. Eläinten hyvinvointia koskevaa lainsäädäntöä vaaditaan. tarkastukset. Todistuksenantomenettelyjä perustamisen. tehokkaiden toimivien ja Tiettyjä elintarviketehtaita on kunnostettava sekä kauppaa että sisämarkkinoita varten. sääntöjen mukaiselta. Voimassa oleva Lainsäädännön lähentäminen on alkutekijöissään, eikä työn loppuun saattamiselle ole annettu aikataulua. rehulainsäädäntö ei vaikuta yhteisön 69 ja biologista viljelyä koskevaa ei ole Kasvinsuojelutuotteita lainsäädännön yhdenmukaistettu hyväksymiseksi on aloitettu. Vaikuttaa siltä, ettei Virossa tällä hetkellä valvota torjunta- ainejäämiä. kanssa, mutta lainsäädännön lainsäädäntöä yhteisön työ Siemeniin ja kasvulliseen lisäysaineistoon liittyvän lainsäädännön sanotaan olevan yhdenmukaistettua yhteisön lainsäädännön kanssa. Virolle ei ole myönnetty yhteisön vastaavuuksia yhdenkään lajin osalta, ja vaikuttaa siltä, että yhä tarvitaan huomattava työmäärä tilanteen tosiasialliseksi lähentämiseksi ja tarpeeksi kehittyneiden rakenteiden perustamiseksi. Yhteisön hyväksymistä odotettiin vuoden 1996 loppupuolella. lähenevän kasvien lainsäädäntöä terveyttä koskevan lainsäädännön Päätelmät Yhteisön säännöstöön mukautumiseksi vaaditaan vielä huomattavia ponnisteluja, vaikka Valkoisessa kirjassa mainittujen toimenpiteiden toteuttamisessa onkin jo edistytty. Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettävä huomiota: - eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluvaatimusten täytäntöönpano ja voimaan saattaminen sekä laitosten kunnostus yhteisön vaatimusten noudattamiseksi; tämä on erityisen tärkeää tarkastus-ja valvontamenettelyjen osalta unionin ulkorajojen suojelemiseksi, - hallintorakenteiden vahvistaminen, jotta taataan YMP:n välineiden - tuontimenettelyt mukaan lukien - täytäntöönpanoa ja voimaan saattamista varten tarvittava kapasiteetti, - maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden muutokset kilpailukyvyn lisäämiseksi. Koska yhteisen maatalouspolitiikan välineitä on olemassa vasta rajoitetusti, tarvitaan maatalouspolitiikan liittymiseen keskipitkällä aikavälillä edellyttää suuria ponnisteluja. perusteellista muutosta, ja valmistautuminen 70 Kalastus Yhteinen kalastuspolitiikka käsittää yhteiset markkinajärjestelyt, rakennepolitiikan, sopimukset kolmansien maiden kanssa, kalavarojen hoidon ja säilyttämisen sekä tutkimuksen tämän toiminnan tueksi. Eurooppa-sopimuksessa on määräyksiä yhteisön kanssa käytävästä kalastustuotteiden kaupasta sekä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei kuulu alan toimenpiteitä. Yleiskuvaus Vuonna 1995 kalastuksen osuus Viron bruttokansantuotteesta oli 2,6 prosenttia, ja alalla työskenteli noin 20 000 henkeä. Viro on yksityistänyt koko kalastussektorin. Luoteis-Atlantilla toimivaa syvänmerenkalastuslaivastoa on vähennetty vuoden 1991 75 aluksesta 31 alukseen (1. tammikuuta 1996). Tämän vuoksi saalismäärät ovat vähentyneet vastaavasti 230 000 tonnista 70 000 tonniin, joka menee kokonaisuudessaan vientiin. Pääasialliset kalastettavat lajit ovat piikkimakrilli, pohjan puna-ahven ja valkoturska (suurimmaksi osaksi NAFO-alueilla). Pienillä yksityisillä yrityksillä on Itämerellä 161 alustaja rannikolla kalastaa lisäksi 500 alle 12-metristä venettä. Vuonna 1995 kokonaissaalis oli 60 000 tonnia (pääosin silliä, kilohailia ja turskaa - kaikki kiintiöissä). Enemmän kuin puolet aluksista on yli 20 vuotta vanhoja. Kalastus muodostaa melko suuren osan Viron elintarviketeollisuutta, mutta vain 4 0 - 50 prosenttia kapasiteetista on käytössä. Vuonna 1994 yhteensä 120 yritystä tuotti 102 000 tonnia (vuonna 1990 tuotantoa oli vielä 233 000 tonnia), josta 30 000 tonnia oli säilykkeitä. Maissa toimivaa tuotantoa oli 34 000 tonnia, ja se on lajien ja kapasiteetin ylläpidon vuoksi riippuvainen tuonnista. Kokonaistyövoima alalla on 8000 henkeä. Vesiviljelytuotanto (pääasiassa taimenta ja karppia) on pudonnut vuoden 1989 huippulukemista eli 1700 tonnista 317 tonniin (arvo 0,4 miljoonaa ecua). Ala työllistää yhteensä 2000 henkeä. tuodaan 0,15 prosenttia EU:n Viro on yhteisön kauppakumppani, kalastustuotteiden kokonaistuonnista ja 6 prosenttia hakijamaiden kalastustuotteiden tuonnista unioniin. Viroon viedään 0,13 prosenttia EU:n kalastustuotteiden kokonaisviennistä ja 1,5 prosenttia EU:n näiden tuotteiden viennistä hakijamaihin (arvon mukaan laskettuna). (alkuperästä riippumatta) ja sieltä Itämeren kalavarojen hoito järjestyy tällä hetkellä EU:n ja Viron välillä yhteisen elimen eli Kansainvälisen Itämeren kalastuskomission kautta. Viro ei sovella protektionistisia tuontitoimenpiteitä tai kansallisia tukia. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viron tuotanto- ja ulkomaankauppaluvut ovat pieniä verrattuna EU:n vastaaviin lukuihin, eikä niillä todennäköisesti ole suurta vaikutusta koko yhteisöön. Ensisijaisia seikkoja ovat kalastuslaivaston kapasiteetin mukauttaminen, koko alan nykyaikaistaminen ja tarpeellisen rakennetuen määrittely. 71 Tehtyjen kalastussopimusten ja Viron kansainvälisten ja alueellisten kalastusjärjestöjen jäsenyyden osalta käytettävissä olevien tietojen perusteella odotettavissa ei ole suuria ongelmia. Viron olisi perustettava kalastushallinto, joka pystyy panemaan täytäntöön yhteistä kalastuspolitiikkaa - erityisesti kalavarojen hoidon, kalastusalusrekisterin pidon, alan rakennepolitiikan tilastotietojen soveltamisen, markkinajärjestelyn kokoamisen osalta - sekä EU:n terveys-, hygienia- ja ympäristöpolitiikkaa. hallinnon ja Päätelmät Nykyaikaistaminen täytäntöönpano vaativat huomattavia ponnistuksia. Viron liittyminen yhteisön kalastuspolitiikkaan ei aiheuttane suuria ongelmia. ja yhteisön säännöstön 72 Energia Euroopan unionin energiapolitiikan tärkeimpiä tavoitteita ovat komission valkoisen kirjan Euroopan unionin energiapolitiikka mukaisesti kilpailukyvyn vahvistaminen, energian saannin varmuus ja ympäristönsuojelu. Yhteisön energiasäännöstön tärkeimpiä osia ovat perustamissopimusten määräykset sekä johdettu oikeus, joka koskee erityisesti kilpailua ja valtion tukea, energian sisämarkkinoita (esim. direktiivit sähköstä, hintojen avoimuudesta, kaasun- ja sähkönsiirrosta, hiilivedyistä, luvista ja suunnitelmista hätätilanteiden varalle, kuten varmuusvarastointivelvoitteista), ydinenergiaa sekä energiatehokkuus- ja ympäristömääräyksiä. Muita tärkeitä energiapolitiikan osa-alueita ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittäminen ja energia-alan tutkimuksen ja kehittämisen tukeminen. Parhaillaan ollaan vapauttamassa kaasualaa, kehittämässä energiatehokkuuteen liittyvää yhteisön säännöstöä ja toteuttamassa Auto Oil -ohjelmaa. on kehittynyt Euroopan Yhteisön ydinenergiasäännöstö laajaksi oikeudellisten ja poliittisten atomienergiayhteisön perustamissopimuksesta keinojen järjestelmäksi, johon kuuluvat myös kansainväliset sopimukset. Nykyään säännöstö koskee säteilysuojelua), investointeja (esim. ydinlaitosten ydinenergian Euratomin yhteismarkkinoita, toimituksia, turvavalvontaa ja kansainvälisiä yhteyksiä. turvallisuutta, radioaktiivisen jätteen käsittelyä, rahoitusinstrumentteja), turvallisuuskysymyksiä alkuperäisestä tutkimuksen edistämistä, terveys- (esim. ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä Euroopan energiamarkkinoiden yhtenäistämiseksi asteittain, ja se sisältää määräyksiä avunannosta asiaan liittyvillä politiikan aloilla. Valkoisessa kirjassa, jolla valmistellaan KIE-maiden liittymistä energian sisämarkkinoihin, painotetaan, että tärkeimpiä sisämarkkinadirektiivejä on sovellettava kaikilta osin yhdessä Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Ydinalan osalta valkoisessa kirjassa käsitellään ydinenergiatoimituksia, turvavalvontaa ja y dinj ätekulj etuksia. Yleiskuvaus Viron energia-alalla ja erityisesti sähköntuotannossa on hallitsevassa asemassa kotimainen öljyliuske (geologisesti hiilestä erillään oleva kiinteä polttoaine). Kotimaisen turpeen, puun ja tuulivoiman käyttö on kasvussa ja muodostaa nyt 5 prosenttia maan energiataseesta. Loput 35 % tarvitsemastaan energiasta (erityisesti öljystä ja kaasusta mutta myös hiilestä) Viro joutuu tuomaan Venäjältä. Virossa ei tuoteta ydinsähköä. Energia-ala kärsii tehottomuudesta, sillä keskimääräinen energian kulutus on 2-4 kertaa suurempi kuin Euroopan unionissa, mikä johtuu alhaisten hintojen perinteestä, puutteellisesta politiikasta ja vanhentuneesta teknologiasta. Virossa tutkitaan parhaillaan, miten maan energiaverkko voitaisiin yhdistää aikaisempaa paremmin Euroopan unioniin verkkoon. Vaikka mahdollinen tuleva Baltian maiden sähköyhteenliittymä edistäisi tällaisia yhteyksiä, Viro pysynee keskipitkällä aikavälillä kytköksissä Venäjän energiajärjestelmään. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viron energiapolitiikan tavoitteet vastaavat Euroopan unionin tavoitteita, ja niihin sisältyvät energian saannin varmuus (mm. energian käyttöä ja hankintalähteitä monipuolistamalla), uusien markkinaperiaatteiden käyttöönotto, ympäristönsuojelu, 73 energiatehokkuuden parantaminen ja Baltian maiden energiayhteistyön lisääminen. Tällaisesta Baltian maiden yhteistyöstä on energia-alalla erityistä hyötyä, koska maiden energiavarat täydentävät toisiaan. Energia-alan kilpailulainsäädäntö ei vielä vastaa energian sisämarkkinoista annettuja direktiivejä, joita sovelletaan yhdessä Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Vuonna 1993 annettua Viron kilpailulakia sovelletaan energia-alan palvelulaitoksiin, mutta voimassa ei ole sellaista erityisesti energia-alaa koskevaa lainsäädäntöä, joka takaisi Euroopan unionin lainsäädännön, kuten energian sisämarkkinoita koskevien määräysten, noudattamisen. Näin ollen olisi jatkettava paraikaa tehtävää työtä energialain ja tarvittavan johdetun oikeuden aikaansaamiseksi. Kyseisen lain täytäntöönpano lähentäisi Viron lainsäädäntöä yhteisön säännöstöön. Öljy- ja hiilikauppaa lukuun ottamatta energia-alalle ovat tyypillisiä valtion monopolit. Yksityistäminen on kuitenkin aloitettu, ja se tulee todennäköisesti koskemaan myös tiettyjä suuria energiayhtiötä. Energian hintoja on korotettu huomattavasti, mutta varsinkin kotitalouksien energian hintoja on edelleen mukautettava, jotta ne kattaisivat kustannukset. Energia-alan varautuminen hätätilanteisiin ei täytä yhteisön säännöstön vaatimuksia, kuten velvoitetta ylläpitää 90 päivän öljyvarastoja. Viron sisällä tehtävän työn käynnistämisestä huolimatta toistaiseksi ei ole olemassa aikataulua eikä investointivaroja, joiden avulla kyseistä osaa yhteisön säännöstöstä voitaisiin noudattaa. louhitaan tehottomasti, mistä aiheutuu huomattavia Öljyliusketta ympäristöongelmia rikkidioksidipäästöistä). Öljyliuskeriippuvuuden vähentämiseksi tarvitaan perusteellinen rakenneuudistusohjelma, ja Viron on otettava huomioon sen sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset. ja poltetaan kaksi kolmasosaa Viron (mm. ryhdyttävä entistä Maan on energiatehokkuutta ympäristönsuojelua (mm. polttoaineiden laatua) koskevia yhteisön standardeja. jotta se voisi soveltaa ja ja vähimmäistehokkuusvaatimuksia) laitemerkintöjä tehokkaampiin toimiin, (mm. jätteen käsittelyä, Virolla ei ole ydinvoimaohjelmaa, mutta maan on noudatettava Euratomin jotka koskevat perustamissopimuksen määräyksiä sekä alan muita periaatteita, radioaktiivisen hankintaa, turvavalvontaa ja Euratomin kansainvälisiin sopimuksiin liittymistä. Ydinvoimaohjelman puuttumisesta johtuen Viro ei ole vielä ydinalan kansainvälisten sopimusten sopimuspuoli eikä se ole myöskään saattanut osaksi oikeusjärjestelmäänsä niitä yleissopimuksia, joiden sopimuspuoli se on (eli ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevaa kansainvälistä tehtyä Wienin yleissopimusta). siviilioikeudellisesta ydinmateriaalien säteilysuojelua, sopimusta vastuusta ja Virolla ei myöskään vielä ole voimassaolevaa täysimittaista turvavalvontasopimusta Kansainvälisen on ydinsulkusopimuksen sopimuspuoli ja valmistelee tulevaa täysimittaista turvavalvontaa. kanssa, mutta maa atomienergiajärjestön (IAEA) Koska Virossa ei ole ydinreaktoreita eikä ylipäätään ydinteollisuutta, hankintaa ja ydinenergian yhteismarkkinoita koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamisessa tai Euratomin turvavalvontajärjestelmän toteuttamisessa ei liene erityisiä ongelmia. 74 Päätelmät Ydinjätetilannetta Neuvostoliiton entisessä Paldiskin sukellusvenetukikohdassa on seurattava tarkoin. Jos nykyisiä toimia tehostetaan, yhteisön energiasäännöstöä voitaneen noudattaa keskipitkällä aikavälillä ilman suuria ongelmia. Erityisen tärkeitä seikkoja liittymistä valmisteltaessa ovat monopolien (mm. tuonti- ja vientimonopolien) uudelleenjärjestely, pääsy verkkoihin, energian hinnoittelu, öljyliuskealan valtiontuki ja rakenneuudistus, kokoaminen), hätätilanteisiin energiatehokkuus ja ympäristönormit. öljyvarastojen varautuminen pakollisten (mm. Euratomin määräyksiä voitaneen noudattaa suuremmitta vaikeuksitta. 75 Liikenne Yhteisön liikennepolitiikka koostuu seuraavien kolmen pääalueen politiikoista ja aloitteista: - parantaminen laadun liikennejärjestelmäkokonaisuuksia, jotka vaikuttavat osaltaan myös ympäristöä ja turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin; ja jotka perustuvat kehittyneisiin tekniikoihin ja liikennejärjestelmiä kilpailukykyisiä kehittämällä - yhtenäismarkkinoiden ja helppokäyttöisten liikennepalvelujen tarjonnan edistämiseksi alentamatta työehtoja alalla; tehokkaiden, vaihtoehtoisten toiminnan parantaminen - yhteisön ulkopuolisten suhteiden liikenneyhteyksiä kolmansiin maihin ja edistämällä Euroopan unionin liikenteenharjoittajien pääsyä muille liikenteen markkinoille (Yhteinen liikennepolitiikka - Toimintaohjelma 1995- 2000). laajentaminen parantamalla yhteistyöstä, lainsäädännön yhteisön Eurooppa-sopimuksessa määrätään liikenteen rakenteen muuttamiseen ja sen uudenaikaistamiseen lainsäädäntöön ja tähtäävästä parantamisesta, liikennemarkkinoille kauttakulkuliikenteen helpottamisesta ja yhteisön liikenteen standardeja vastaavan tason saavuttamisesta. Valkoisessa kirjassa toteutetaan sisämarkkinoiden edellytykset liikenteen alalla, ja näihin kuuluu muun muassa kilpailu, lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja standardit. lähentämisestä tarkastellaan toimia, pääsyn joilla Yleiskuvaus länsimaiden välisen kaupan Viron käytännöllisesti katsoen sulat Itämeren satamat tekivät siitä entisen Neuvostoliiton ja tärkeän kauttakulkureitin. Tästä syystä satamat erikoistuivat tiettyihin aloihin, joita ei enää harjoiteta yhtä laajasti. Viron asema Länsi- Euroopan ja Venäjän sekä Keski-Aasian valtioiden välisenä kauttakulkukäytävänä riippuu kuitenkin aina ole helpottaneet kauttakulkuliikennettä. Uusien rajojen syntyminen Venäjän ja Latvian kanssa on myös vaikuttanut Viron kauttakulkureitin kilpailukykyyn. Siksi Viron on investoitava itä-länsi- rautatieverkkoonsa satamiensa infrastruktuuriin. Viron alueella kulkee yksi yleiseurooppalainen liikennekäytävä, joka määriteltiin yleiseurooppalaisessa liikennekokouksessa Kreetalla. ja kaikkien uusien suhteista Venäjään, rajanylityspaikkojen jotka eivät sekä Viron talouden yleisen kohenemisen ansiosta liikenteen osuus BKT:sta on kasvanut, mutta Viron taloustilanteen muutokset johtivat liikenteen absoluuttisen kysynnän jyrkkään laskuun maan avautumisen jälkeen. Kysyntä on kuitenkin jälleen kasvamassa, vaikkei se olekaan vielä palannut entisekseen. Samalla eri liikennemuotojen käyttö on nopeasti muuttumassa niin, että maanteiden tavaraliikenne kasvaa ja rautatie- ja sisävesiliikenne ovat vähenemässä. Yksityisautojen käyttö on lisääntynyt hyvin nopeasti, ja suurin osa henkilöliikenteestä on yksityisautoilua osittain bensiinin suhteellisen halvan hinnan seurauksena. Tämä on lisännyt ruuhkia kaupungeissa ja niiden ympäristössä sekä joillakin rajanylityspaikoilla. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 76 lainsäädännön antamiseksi. Kansainvälisen Sisämarkkinoiden toteuttamista ajatellen Viro on tehnyt paljon työtä yhteisön säännöstön mukaisen liikenteen alalla Virossa jo suurimmaksi osaksi sovelletaan unionin sääntöjen kaltaisia sääntöjä erityisesti sisävesiliikenteessä ja yhdistetyissä kuljetuksissa. Maanteiden henkilöliikenteessä Virolla ei pitäisi olla ongelmia, jos se pystyy nopeasti ottamaan käyttöön ammattiin pääsyä koskevan yhteisön säännöstön. Rautatieliikenteessä on seuraavina vuosina seurattava yhteisön säännöstön soveltamista käytännössä julkisen palvelun alalla ja kirjanpidon muuttamista normien mukaiseksi. Maanteiden tavaraliikenteessä ei pitäisi olla erityisiä ongelmia Viron unioniin liittymisen kannalta, jos Viron viranomaiset mukauttavat liittymistä edeltävänä aikana mittoja ja painoja sekä maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan ammattiin pääsyä koskevaa lainsäädäntöään yhteisön lainsäädäntöön. Viron on myös yhdenmukaistettava ajoneuvojen katsastusta koskevaa lainsäädäntöään yhteisön säännöstön kanssa. Meriliikenteessä Viron on vielä annettava yhteisön säännöstön mukaista turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Lentoliikenteessä erityisesti alan uudelleen organisointi on edistynyt huomattavasti. Jos edistys jatkuu tällä tavalla, lentoliikenteessäkään ei pitäisi olla erityisiä ongelmia liittymisen kannalta sillä edellytyksellä, että suurin osa suunnitellusta lainsäädännöstä tulee todella voimaan vuosina 1998-1999. Viron viranomaiset pitävät yhtenä tavoitteenaan yhtenäisen ja kilpailukykyisen liikennejärjestelmän kehittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamisessa suurimmat haasteet ovat lähinnä liikenneturvallisuuden saaminen oikealle tasolle ja liikennejärjestelmän optimaalinen käyttö. Virossa on edistytty liikenneturvallisuuden alalla tyydyttävästi. Liikennejärjestelmän yhtenäisyyden tavoite näyttää kuitenkin olevan vaikeampi saavuttaa. Maantieliikenne kasvaa luultavasti jatkuvasti, ja Viron on panostettava rautatieliikenteen käyttöön. Viro aikoo sijoittaa omasta talousarviostaan 100 miljoonaa ecua vuosina 1995-1999 kansainvälisen liikenteen käyttämään infrastruktuuriin ja lähinnä yleiseurooppalaiseen liikennekäytävään parantaakseen yhteyksiään unionin jäsenvaltioiden ja naapurimaidensa kanssa. Määrä on lähes 0,7 prosenttia bruttokansantulosta, eikä se riitä kattamaan tarvetta. Päätelmät Viro on edistynyt huomattavasti yhteisön säännöstön mukaisen liikennelainsäädännön antamisessa. Jos maanteiden ja painot), lentoliikennettä pyritään meriliikennettä kehittämään (ja ottamaan todella käyttöön yhteisön säännöstö) ja jos rautatieliikenteen taloutta saadaan avoimemmaksi, liikenteen ala ei todennäköisesti aiheuta suuria ongelmia yhteisön sisämarkkinasäännöstön mukaisen lainsäädännön antamisessa. (turvallisuus) ja vähäisemmässä määrin (alalle pääsy, mitat tavaraliikennettä On myös valvottava, että käytettävissä on tarvittavat keinot tulevan, unionin jäsenyyttä hakeviin maihin ulottuvan Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi. ja esimerkiksi Lisäksi Viron hallintorakenteita, turvallisuudesta vastaavat viranomaiset, kannattaisi lujittaa pian. joihin kuuluvat valvonnasta 77 Pienet ja keskisuuret yritykset Euroopan unionin yrityspolitiikan tavoitteena on edistää pk-yritysten kehitykselle suotuisan toimintaympäristön syntymistä kaikkialla unionissa, parantaa yritysten kilpailukykyä ja rohkaista niitä toimimaan myös Euroopan ja koko maailman tasolla. Politiikalle on luonteenomaista toissijaisuusperiaatteen vahva noudattaminen. Yhteisön täydentävät tehtävät määritellään ja toteutetaan Euroopan unionin monivuotisen pk- yritysohjelman avulla. Ohjelma muodostaa oikeus- ja rahoitusperustan yhteisön pk- yrityspolitiikan yksittäisille toimille. Yhteisön säännöstö sisältää toistaiseksi vain alakohtaisia suosituksia, mutta myös muiden alojen lainsäädäntö (esim. kilpailu-, ympäristö- ja yhtiölainsäädäntö) vaikuttaa pk-yrityksiin. ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä pk-yritysten kehittämiseksi vahvistamiseksi erityisesti yksityisellä sektorilla. Yhteistyö koskee muun muassa tiedonsaantia sekä avunantoa oikeudellisissa, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissä kysymyksissä. Valkoinen kirja ei sisällä erityisesti pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä. Yleiskuvaus lopulta Viron yksityisyritysten määrä on 1980-luvun lähtien kasvanut nopeasti markkinatalouden luomiseen tähdänneen uudistuspolitiikan sekä yksityistämisprosessin ansiosta. Esimerkiksi vuonna 1995 perustettiin 10 000 uutta yritystä. Pk-yritykset ovat hallitsevassa asemassa rakennusalalla, tukku- ja vähittäiskaupassa sekä muissa palveluissa. Niiden osuus työvoimasta on kasvanut vuosi vuodelta, ja vuoden 1995 loppuun mennessä se oli jo yli 54 %. Suurten yritysten osuus taloudesta on supistunut huomattavasti, mutta suuret yhtiöt ovat edelleen hallitsevassa asemassa teollisuudessa ja energiantuotannossa. Viron yrityspolitiikka on luonteeltaan yleistä, ja sen tarkoituksena on parantaa kaikkien yritysten liiketoiminnan olosuhteita yritysten koosta riippumatta. Yritystoiminnan valtiontuesta vuonna 1994 annetulla lailla perustettiin kuitenkin pienyritysteri laina- ja takausrahasto sekä maaseudun ja maatalouden luottorahasto. Pk-yrityksiin ei sovelleta erityisiä kirjanpitosääntöjä, mutta hyvin pienet yritykset on kuitenkin vapautettu tilintarkastuksesta. Pk-yritykset saavat tukea talousministeriön pk-yritysvirastolta ja sisäasiainministeriön alaisesta paikallishallinnon ja aluekehityksen osastosta sekä valtiosta riippumattomilta välikäsiltä, kuten Viron pienyritysten yhdistykseltä, kauppakamarilta ja yritysneuvontakeskuksista. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Pk-yritysten tärkeimmät tukijärjestelyt on toteutettu, mutta politiikkaa olisi edelleen kehitettävä ja johdonmukaistettava sekä lainsäädäntöä yksinkertaistettava, jotta se suosisi aikaisempaa pk-yritysten tukijärjestelyjä, verotuskohtelua ja rahoituksen saantia. enemmän pk-yrityksiä. Lisäksi olisi parannettava Viron vapaakauppajärjestelmän vuoksi kansainvälinen kilpailu aiheuttaa jo nyt pk- yrityksille huomattavia paineita myös kotimarkkinoilla. Ilmeistä on, että Viron pk- yritysten kilpailupaineet kasvavat entisestään, kun Viro tulee mukaan sisämarkkinoille. Tästä syystä olisi edelleen jatkettava nykyisiä toimia, jotka tähtäävät pk-yritysten vahvistamiseen liittymistä edeltävänä aikana. 78 Päätelmät Viron liittyminen yhteisön pk-yritysohjelmiin ei aiheuttane erityisiä ongelmia. 79 3. 5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset Yhteisön sosiaalipolitiikkaa on kehitetty eri tavoilla, esimerkiksi lakisäännöksillä, Euroopan sosiaalirahaston avulla ja erityisaloihin, mm. kansanterveyteen, köyhyyden vastustamiseen ja vammaisiin kohdistetuilla toimilla. Yhteisön säännöstö kattaa työterveyden ja työturvallisuuden, työoikeuden ja työolot, naisten ja miesten tasa-arvoiset mahdollisuudet, siirtotyöläisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen, ja tupakkatuotteet. Unionin Lisäksi asetetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu eurooppalaisella tasolla on sisällytetty sopimukseen Euroopan unionista (118 b artikla), ja pöytäkirjassa sosiaalipolitiikasta viitataan työmarkkinaosapuolten kuulemiseen ja yhteiskunnallista vuoropuhelua helpottaviin toimenpiteisiin. vähimmäisvaatimukset. sosiaalilainsäädännössä Eurooppa-sopimuksessa edellytetään kansallisen lainsäädännön lähentämistä yhteisön oikeuteen ja yhteistyötä työterveyden ja työturvallisuuden tason parantamisessa, työmarkkinapolitiikassa ja uudenaikaistamisessa. Siinä sosiaaliturvajärjestelmän edellytetään myös Virossa laillisesti työllistettyjen yhteisön työntekijöiden kohtelua ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjintää suhteessa heidän työoloihinsa. Valkoisessa kirjassa edellytetään lainsäädäntöä lähentäviä toimenpiteitä yhteisön säännöstön kaikilla aloilla. Yleiskuvaus Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käydään sekä kahden että kolmen osapuolen tasolla ja siihen osallistuu yleensä kaksi liittoa, joilla on säännölliset yhteydet Euroopan ammatilliseen yhteistyöjärjestöön (EYA), sekä kaksi työnantajajärjestöä, jotka eivät ole Euroopan teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liiton UNICE:n jäseniä. Vuoropuhelussa tunnutaan edistyvän hyvin. ILO:n mukaan työttömyysaste oli noin 7,6 prosenttia vuonna 1994 (tuoreimmat luvut). Työmarkkinalautakunnan vuonna 1995 EU-standardien mukaisesti suorittaman työmarkkinatutkimuksen mukaan työttömyysaste on kuitenkin noin 9 %. Alueelliset erot ovat huomattavia. työvoimapolitiikan Työmarkkinapolitiikassa. Viro on kehittänyt alueellistetun työnvälitysjärjestelmän toimivan toteuttamiseksi. aktiivisen useilla jota työmarkkinajärjestelmän työvoimatoimenpiteillä jatkuvan tehokkaan työvoiman mukautumiskyvyn varmistamiseksi rakennemuutosten yhteydessä. Tämä on jakautumisen edellytyksistä, täydennettävä eräs on ja Virossa valmistellaan parhaillaan useita vanhoja lakeja korvaavia sosiaalisia uudistuksia. Tekeillä on lakiesitys sosiaaliturvasta, joka muodostaa sosiaalilainsäädännön kehyksen ja jonka perusteella keskustellaan uusista rahoitusjärjestelyistä ja eläkeuudistuksesta. Nykyisin työnantajat maksavat sosiaalimaksuja erityisinä veroina, mutta uudessa järjestelmässä työnantajat ja työntekijät mahdollisesti jakavat kustannukset. Uusia vammaisten lakeja valmistellaan. Toimia sosiaalietuja sosiaaliturvan kehittämiseksi on jatkettava. ja eläkkeitä koskevia Viron terveydenhuoltojärjestelmää on parannettava huomattavasti. 80 Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viro hyväksyi joulukuussa 1996 uuden EU:n kehysdirektiivin mukaisesti laaditun työterveys- ja työturvakin, joka sisältää työterveyden ja -turvallisuuden perusperiaatteet. Useita siihen sisältyviä erityistoimenpiteitä ei kuitenkaan ole vielä otettu käyttöön. Jotkut niistä ovat valmisteluvaiheessa. Viro on jonka mukaan lainsäädännön lähentäminen sosiaalialalla saadaan loppuun vuoteen 1999 mennessä. ILO:n sääntöjen mukaisia puolueettomia tarkastusjärjestelmiä ei vielä ole, mutta ne on tarkoitus saada käyttöön vuonna 1998. tehnyt suunnitelman, Viro on jo siirtänyt jotkut yhteisön työlainsäädännön pääperiaatteista osaksi kansallista lainsäädäntöään. Uusia lakeja ja merkittäviä mukautuksia nykyisiin lakeihin tarvitaan kuitenkin yhdenmukaisuuden varmistamiseksi joukkovähentämistä, yritysten luovutusta ja työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan yhteisön säännöstön kanssa. Yhdenmukaisuus yhteisön säännöstön kanssa edellyttää jatkotoimia useilla alueilla, kuten työsopimukseen tai työsuhteeseen ja työaikaan liittyvissä tiedoissa. Useissa EY:n direktiiveissä edellytettävää tiedottamista työntekijöille ja heidän kuulemistaan yritystasolla on lisättävä. työntekijöiden Naisten ja miesten välisen syrjinnän kieltävän EY:n lainsäädännön perussäännökset sisältyvät Viron lainsäädäntöön. Tasa-arvoisuusperiaatetta ei aina noudateta käytännössä erityisesti mitä tulee sama palkka samasta työstä-periaatteeseen ja sukupuoleen ja naisten väliset palkkaerot ovat perustuvaan huomattavia. Isyysloman osalta tarvitaan mukautuksia. työpaikkailmoitteluun. Miesten Virolla ei näytä olevan mitään esteitä työvoiman vapaata liikkumisoikeutta koskevan yhteisön säännöstön toimeenpanossa. Oikeus työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen edellyttää kuitenkin muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön, erityisesti työnsaannin ja kansallisuuteen perustuvan syrjivän kohtelun poistamisen osalta. Siirtotyöläisten sosiaaliturvan osalta unioniin liittyminen ei periaatteessa aiheuta suurempia ongelmia, vaikkakin tietyt tekniset mukautukset ovat tarpeen. Tärkeämpää on hallinnon kyky soveltaa yksityiskohtaisia yhteensovittamissääntöjä yhteistyössä muiden maiden kanssa. Virolla näyttää olevan monia näiden tehtävien suorittamiseen vaadittavia hallinnollisia rakenteita, mutta lisävalmistelut ja -koulutus ovat tarpeen ennen unioniin liittymistä. Kahta tupakkapakkausten varoitusmerkinnöistä ja enirnmäistervapitoisuudesta annettua direktiiviä ei vielä ole sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön. Viron viranomaiset ovat ilmoittaneet, että direktiivit sisältävä lainsäädäntö on valmisteilla ja se on tarkoitus hyväksyä ennen vuoden 1997 loppua. Päätelmät jatkettava terveydenhuoltojärjestelmää on Sosiaalista uudistusta on parannettava huomattavasti. Myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on kehitettävä. Viron on pyrittävä yhdenmukaistamaan lainsäädäntönsä EY:n edellytysten mukaiseksi sellaisilla aloilla kuten työterveys ja -turvallisuus, työlainsäädäntö sekä tasa-arvoiset lainsäädännön mahdollisuudet kehitettävä tehokkaita edelleen julkista ja ja 81 täytäntöönpanorakenteita. Edellyttäen, että Viro jatkaa pyrkimyksiään sen on mahdollista täyttää EU-jäsenyysvelvoitteet keskipitkällä aikavälillä. 82 Aluepolitiikka ja koheesio Perustamissopimuksen XIV osaston määräysten mukaisesti yhteisö tukee koheesion lujittamista pääasiassa rakennerahastojen välityksellä. Viron edellytetään käyttävän näitä välineitä tehokkaasti, ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan voimassa olevia periaatteita, tavoitteita ja menettelyjä. Eurooppa-sopimuksessa edellytetään yhteistyön harjoittamista aluekehityksen ja alueiden käytön suunnittelun aloilla erityisesti paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten välisen tiedonvaihdon sekä virkamies- ja asiantuntijavaihdon avulla. Valkoisessa kirjassa ei ole erityisedellytyksiä. Yleiskuvaus Viron BKT oli vuonna 1995 noin 23 prosenttia EU:n keskiarvosta. Vaikka Viro on kooltaan pieni, alueiden elinkeinoelämän kehityksessä on suuria eroja. Yleisesti voidaan puhua jaosta itäisten ja vauraampien läntisten osien välillä. Viro on jaettu 15 alueelliseen hallintoyksikköön (maakond) ja 254 itsehallinnolliseen kuntaan, joilla on omat talousarvionsa ja alueellinen veronkanto-oikeus. Aluepolitiikan suuntaviivat hyväksyttiin hallituksessa vuonna 1994 ja parlamentissa 1995. Toimintaa on suunnattu tehostetusti alueille, joilla on erityisiä taloudellisia vaikeuksia: • Itä- ja Etelä-Viron maakunnat • pienet saaret rajaseudut • teollisuusalueet, joilla on pääasiassa yhdentyyppistä teollisuutta. • Viron aluekehityspolitiikka on erottamaton osa sen kansallista kehityspolitiikkaa. Aluekehitysaloitteet pannaankin täytäntöön alakohtaisen politiikan osana aluepolitiikan suuntaviivojen mukaisesti. Aluekehitystoimista vastaa ensisijaisesti sisäasiainministeriö. Kansallinen aluekehitysneuvosto, johon kuuluu asianomaisten ministeriöiden edustajat, vastaa ministeriöiden välisestä koordinoinnista. Alueiden käytön suunnittelusta vastaa ympäristöministeriö. Valtiollisia ohjelmia on käynnistetty kehityksen tehostamiseksi muun muassa sellaisilla ja entisen sotateollisuuden aloilla kuten suurten uudistaminen, ulkomaalaisväestön integrointi ja kylien kehittäminen. Alueelliset liiketoiminnan edistämiskeskukset on verkostoitu. teollisuuden monialayritysten rakennepolitiikan Aluepolitiikan välineet Virossa ovat erittäin rajallisia. EU:n rahoitukseen käytettäviä mahdollisia kansallisia rahoitusosuuksia kehitykseen liittyvistä kokonaismenoista ei ole vielä mahdollista määrittää. Tämän vuoksi Viron osarahoituskykyä ei voida vielä arvioida riittävän luotettavasti. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi toteuttaa Viro talouspolitiikkansa osana. Aloitteisiin käytettävissä olevat varat ovat kuitenkin hyvin rajalliset ja liittymistä ajatellen niitä on lisättävä EU:n rakenteellisia aloitteita vastaaviksi. tiettyjä aluekehitysaloitteita kansallisen 83 Ministeriöiden vastuualueet näyttävät olevan selkeät, mutta ministeriöiden välisessä koordinoinnissa ei voida luottaa ainoastaan kansalliseen aluekehitysneuvostoon. Lisäksi olisi vahvistettava hallinto- ja budjettimenettelyt, jotta Viro pystyy kanavoimaan EU:n toimia. Päätelmät olisi aluepolitiikan Viro on edistynyt rajoitetusti aluekehityspolitiikan käyttöönotossa. Alueellisia eroja varten olisi otettava käyttöön erillinen politiikka. Kun otetaan huomioon Viron pinta-ala, kansallista sen kehittämisstrategiaa. Mikäli poliittinen tuki on riittävää, Virolla näyttää hallinnollisesti kuitenkin olevan mahdollisuus luoda Euroopan yhteisön integroitujen rakennetoimien uudistukset edellyttämät hallinto-ja budjettirakenteet. Tarvittavat hoitamisen toteutettuaan Viro lienee keskipitkällä aikavälillä valmis soveltamaan yhteisön sääntöjä ja kanavoimaan Euroopan yhteisön rakennepoliittista tukea tehokkaasti. erottamaton jatkossakin oltava osa 84 3. 6 Elämän laatu ja ympäristö Ympäristö ennaltaehkäisyyn, Euroopan yhteisön perustamissopimuksien mukaisen ympäristöpolitiikan tavoitteena on kestävä kehitys, joka perustuu EU:n politiikan eri aloihin sisällytettyyn ympäristön suojeluun, ympäristövahinkojen torjumiseen syntypaikassa ja vastuun jakamiseen. Yhteisön säännöstössä on noin 200 säädöstä, jotka koskevat muun muassa veden ja ilman pilaantumista, jätteiden ja luonnonsuojelua. kemikaalien Jäsenvaltioiden on valvottava, että ympäristövaikutukset arvioidaan ennen kuin tietynlaisille valtion tai yksityisille hankkeille annetaan toteuttamislupa. aiheuttamisperiaatteeseen, säteilysuojausta bioteknologiaa, käsittelyä, ja periaatteen mukaista, Eurooppa-sopimuksessa määrätään, että Viron maankäyttöpolitiikan on oltava kestävän kehityksen huomioon ympäristönäkökohdat. Sopimuksessa määrätään myös, että ympäristö kuuluu kahdenvälisen yhteistyön alaan, ja sitä koskeva lainsäädäntö on lähennettävä yhteisön vastaavaan lainsäädäntöön. otettava siinä aina on ja Valkoisessa kirjassa käsitellään vain pientä osaa yhteisön ympäristöalan säännöstöstä, nimittäin tuotelainsäädäntöä, joka liittyy suoraan tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. Yleiskuvaus Ympäristötilanne Virossa on suhteellisen hyvä, koska se on parantunut viime vuosina osaksi siksi, että teollisuus- ja maataloustuotanto ovat taantuneet nopeasti viime vuosina ja osaksi siksi, että ympäristöinvestointeja on tehty runsaasti. Jäljellä on kuitenkin vielä suuria ongelmia. Eräs niistä on erittäin saastuttava öljyliusketeollisuus, josta tuotetaan huomattava osa energiaa. Vaikka tehtaiden rikkipäästöt ovat puoliintuneet vuodesta 1990 energiantuotannon vähentymisen takia, Viro on edelleenkin rikin nettoviejä, ja huomattavat korjaustoimet ovat tarpeen, kuten savukaasujen rikinpoisto ja hiukkassuodattimet. öljyliuske aiheuttaa myös huuhtoutumista myrkyllisistä ja maanviljelysmaan saastumista. Hallitus harkitsee paraikaa vanhojen kattiloiden korvaamista uudella teknologialla, mutta aikataulua ei ole päätetty. tuhkakaatopaikoista Virossa on kertynyt vuosien mittaan suuria määriä jätteitä, mukaan lukien armeijan ja teollisuuden jätteet sekä vaaralliset jätteet. Kunnille on vahvistettu ohjelma teknisen ja rahoitusavun järjestämiseksi, koska ne vastaavat jätevedenkäsittelystä ja juomaveden hankinnasta. Viro on ratifioinut sekä vuoden 1974 ja vuoden 1992 Itämeren suojelua koskevat Helsingin yleissopimukset ja on päässyt hyvin alkuun Itämereen laskettujen käsittelemättömien jätevesien päästöjen vähentämisessä. Kansainvälinen työryhmä on perustettu avustamaan Viroa Paldiskin laitoksen (entinen Neuvostoliiton armeijan laivaston koulutuskeskus) käytöstäpoistosuunnitelman laadinnassa radioaktiivisia jätteitä koskevissa kysymyksissä. Virossa on merkittäviä ja monimuotoisia merien, järvien ja metsien luonnonvaroja. 85 keskiarvoihin, Ympäristöasioihin käytettävien julkisten varojen osuus prosentteina BKT:sta on korkea rahoittamaan verrattuna EY. n ympäristöinvestointeja, erityisesti Itämeren erityisen saastuneita alueita varten. Viro on onnistunut hyvin saamaan ulkomaista tukea, ja noin 40 prosenttia investoinneista tietoinen rahoitetaan ympäristökysymyksistä, vaikkakin erityistä huomiota on kiinnitettävä ongelmiin, joita voi muodostua kontrolloimattomasta taloudellisesta kehityksestä. kansainvälisillä sitoutunut lainoilla. hallitus yleisö hyvin Suuri on on ja Virossa ryhdyttiin kehittämään ympäristöhankkeita ennen lainsäädännön uudistusta. Vuonna 1994 säädettiin kuitenkin joitakin merkittäviä ympäristösäännöksiä, joihin kuuluu vesilaki ja säädökset jätevesipäästöistä, vaarallisten jätteiden kuljetuksista ja ympäristörahaston perustamisesta. Vuonna 1995 annettiin laki kestävästä kehityksestä. Äskettäin on vahvistettu kansallinen ympäristöstrategia ja yksityiskohtaista kansallista ympäristöalan toimintasuunnitelmaa ollaan toteuttamassa. Vaikka alakohtaisia säädöksiä on annettu, sovellettavat normit ja asetukset ovat vielä usein entisen Neuvostoliiton aikaisia. Uudet lait ovat yleensä luonteeltaan puitelakeja, ja niitä on konkretisoitava normeilla, täytäntöönpanomääräyksillä ja hallinnollisilla rakenteilla. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viron ympäristölainsäädännön lähentäminen EY:n säännöstöön on meneillään, ja se saataneen päätökseen keskipitkällä aikavälillä. Hallituksen tavoitteena on antaa vuoden 1998 loppuun mennessä koko valkoiseen kirjaan sisältyvä lainsäädäntö. Muuta lainsäädäntöä koskevan lähentämisstrategian pitäisi olla valmis vuonna 1998. Työtä tarvitaan, jotta nykyinen jätteitä, vettä ja luontoa koskeva lainsäädäntö saadaan täysin yhteensopivaksi EU:n lainsäädännön kanssa. Säteilysuojausta ja radioaktiivisia jätteitä alalla puuttuu yleisesti ottaen koskeva turvallisuuskulttuuri. Erityistä huomiota pitäisi kiinnittää ilmaa, jätteitä ja vettä koskevan puitedirektiivin ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) nopeaan saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä rahoitusstrategioiden vahvistamiseen suuria investointia vaativien vesi-, ilma-ja jätealan lainsäädäntöä varten. sekä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen lainsäädäntö puuttuu vielä. Tällä EY:n säännöstön tosiasiallinen voimaan saattaminen tulee olemaan vaikeinta suurten polttolaitosten osalta ja vesialalla (erityisesti jäteveden käsittely pienissä ja keskisuurissa kaupungeissa) investointitarpeen suuruuden vuoksi. Paljon investointeja tarvitaan myös teollisuudessa. Kaupunkien ilman pilaantuminen ja kiinteiden ja vaarallisten jätteiden sekä yhdyskuntajätteiden käsittely ovat myös aloja, joilla tarvitaan sekä investointeja että yleisön tietoisuuden lisäämistä. Entisen Neuvostoliiton Paldiskin sukellusvenetukikohdan radioaktiivisten Sopivia täytäntöönpanomenetelmiä on kehitettävä. Lisäksi on reagoitava sellaisen helnkilöstön puutteeseen, jolla olisi asiantuntemusta lähentämisprosessia toteuttamaan. Unioniin liittymistä kuulua ympäristöalan täytäntöönpanoaikataulut EY:n ympäristöalan säännösten voimaan saattamiseksi. Se aloitettaisiin muun muassa edellä mainittujen puitedirektiivien ja IPPC-direktiivin täytäntöönpanolla. koskevaan Viron strategiaan seurattava tilannetta jätteiden tiiviisti. pitäisi olisi 86 Päätelmät Kun otetaan huomioon politiikan innovatiivisen uudistuksen nykyiset suuntaukset ja investointien suhteellisen korkea määrä ja jos pyritään vakavasti kehittämään lakien täytäntöönpanorakenteita, Viron pitäisi pystyä saattamaan yhteisön ympäristösäännökset lakien kokonaan osaksi kansallista tosiasiallisessa voimaan saattamisessa keskipitkällä aikavälillä. Kuitenkin monien pitkäkestoisia ja määrältään huomattavia investointeja sekä huomattavaa hallinnollista työtä vaativien säännösten juomavesi, jätteidenkäsittelyä ja ilman pilaantumista koskevan lainsäädännön tietyt näkökohdat) tosialliseen noudattamiseen päästään vasta pitkällä aikavälillä. lainsäädäntöään ja edistymään merkittävästi jäteveden käsittely, (esim. kaupunkien 87 Kuluttajansuoja Yhteisön säännöstö kattaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen (johon sisältyy harhaanjohtavan mainonnan, hintojen ilmoittamisen, kulutusluottojen, kohtuuttomien sopimusehtojen, etämyynnin, matkapakettien, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvan myynnin ja kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden valvonta) ja tavaroiden yleisen turvallisuuden sekä kosmetiikka-alan, tekstiilien nimitysten ja lelujen erityisalat. Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisestä yhteisön oikeuden kanssa sekä yhteistyöstä, jonka päämääränä on Viron ja Euroopan yhteisön kuluttajansuojajärjestelmien täydellinen vastaavuus. Valkoisen kirjan ensimmäisen vaiheen toimenpiteissä keskitytään tuoteturvallisuuden parantamiseen, mukaan lukien kosmetiikka, tekstiilien nimitykset ja lelut, sekä kuluttajan taloudellisten etujen suojaamiseen, erityisesti harhaanjohtavaa mainontaa, kulutusluottoja, kohtuuttomia sopimusehtoja ja hintojen ilmoittamista koskevilla toimenpiteillä. Toisen vaiheen toimenpiteet liittyvät matkapaketteihin, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvaan myyntiin ja kiinteistöjen osa-aikaiseen käyttöoikeuteen. Euroopan yhteisön uusi lainsäädäntö, joka on otettu käyttöön äskettäin (etämyynti) tai otetaan pian käyttöön (vertaileva mainonta, hintojen ilmoittaminen), on myös otettava huomioon. Yleiskuvaus Viron valtiovarainministeriöllä on kokonaisvastuu kuluttajapolitiikasta. Ministeriö valvoo kuluttajansuojalautakuntaa, joka on julkinen elin ja jolla on valtuudet suojella ja käsitellä kuluttajavalituksia. Vuoden 1993 kuluttajansuojalaissa määritellään kuluttajien oikeudet toimissa liikkeenharjoittajien, tuottajien ja väliportaan kanssa, sekä säädetään kuluttajansuojan institutionaalisista puitteista. Useilla muilla laeilla ja säännöillä säännellään kuluttajansuojan erillisiä osa-alueita. Viron kuluttajansuojaliitto on vapaaehtoinen, riippumaton järjestö, jonka tehtävänä on kuluttajien etujen suojaaminen, kuluttajien kouluttaminen ja tiedottaminen sekä yhteistyö valtion ja paikallisten elinten kanssa. Järjestö on edustettuna kuluttajien neuvoa-antavassa neuvostossa, mutta se on melko heikko voimavarojen puuttumisen vuoksi. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi tärkeillä aloilla Vaikka kuluttajansuojalaissa säädetään laajasta kuluttajien etujen suojaamisesta, Viron on tehtävä useita mukautuksia ennen kuin sen lainsäädäntö vastaa EU:n standaredeja. Taloudellisten etujen suojaamisen osalta hintojen ilmoittamisesta ja harhaanjohtavasta mainonnasta voimassa olevat säännöt vastaavat yleisesti ottaen yhteisön säännöksiä, täydellisen yhdenmukaisuuden mutta varmistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa. Muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvan myynnin, etämyynnin, matkapakettien ja kiinteistöjen osa- aikaisen käyttöoikeuden alalla tarvitaan uutta lainsäädäntöä. Joissakin tapauksissa on ja valmisteilla kulutusluottojen voimassa olevia sääntöjä on muutettava kuluttajansuojan tehostamiseksi. lakiluonnoksia. Kuluttajasopimusten kohtuuttomien sopimusehtojen tarvitaan vielä muutoksia Kuluttajansuojalain säännökset yleisestä tuoteturvallisuudesta ovat riittämättömiä; niiden on oltava täsmällisempiä ja niissä on myönnettävä lisää toimivaltaa viranomaisille. 88 Viranomaiset ovat ilmoittaneet uuden lainsäädännön valmistelusta. Kosmetiikan ja lelujen turvallisuuden erityisaloja koskevia lakiluonnoksia käsitellään parhaillaan. Yhteisön säännöstön käyttöönottamiseen on liityttävä tehokkaan ja riippumattoman, viranomaisten tukeman kuluttajaliikkeen kehittäminen. Päätelmät on edistytty merkittävästi Virossa lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa. Viron lainsäädännön uudistamista on kuitenkin jatkettava, koska voimassa olevat lait vastaavat vain osittain säännöstöä. Toimielintensä tasolla Virolla näyttää olevan kuluttajapolitiikan käyttöönottamiseen vaadittavat rakenteet ja elimet. Kuluttajapolitiikan omaksuminen ei todennäköisesti aiheuta Virossa suuria ongelmia keskipitkällä aikavälillä. kuluttajansuoja-alan 89 3. 7 Oikeus- ja sisäasiat Nykyiset säännökset Oikeus- ja sisäasioita (YOS) koskeva yhteisön säännöstö perustuu pääasiassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VI osastossa (sen K artiklassa) määrättyyn yhteistyöhön, ns. "kolmanteen pilariin", mutta siihen liittyvät läheisesti myös eräät "ensimmäisen pilarin" (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen) määräykset ja lainsäädäntötoimenpiteet. rikos- Yhteisön säännöstön soveltamisalaan kuuluvat oikeus- ja sisäasioiden alalla ensisijaisesti turvapaikkakysymykset, yhteisön ulkorajojen valvonta, maahanmuuttoasiat, tulli- ja poliisiyhteistyö vakavien rikosten, mm. huumekaupan, torjumiseksi sekä oikeudellinen yhteistyö ja yksityisoikeuden alalla. Sopimuksessa Euroopan unionista määritellään tällaisessa yhteistyössä noudatettavat pääperiaatteet, joita ovat erityisesti Euroopan yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä vuonna 1951 tehty pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus. Lisäksi yhteistyön perustana käytetään tähän alaan liittyviä kansainvälisiä sopimuksia, joita on tehty mm. Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja Haagin konferenssin piirissä. Kolmanteen pilariin liittyvän yhteisön säännöstön lainsäädännöllinen sisältö on erilainen kuin ensimmäisessä pilarissa, sillä sen muodostavat sopimukset, yhteiset toiminnat, yhteiset kannat ja päätöslauselmat (mukaan lukien vielä neuvoteltavina olevien luonnosten hyväksytyt osat). Neuvosto on hyväksynyt useita yhteisön sopimuksia (mm. tapahtuvaa vuonna 1990 luovuttamista, petoksia ja Europolia koskevat sopimukset), ja ne ovat parhaillaan kansallisten kansanedustuslaitosten ratifioitavina; eräät muut sopimukset, mm. ulkorajoja koskeva sopimus, ovat edelleen neuvoston käsiteltävinä eri vaiheissa. Oikeus- ja sisäasioita koskeva yhteisön sen täytäntöönpanotoimenpiteet ja edellyttää runsaasti käytännön yhteistyötä. tehdyn Dublinin sopimuksen sekä rikoksen johdosta lainsäädännön säännöstö sisältää itse ja Uusi sopimus Kun Amsterdamissa hallitusten välisen konferenssin työn tuloksena laadittu uusi sopimus tulee voimaan, yhteistyökehys useilla edellä mainituilla aloilla muuttuu kokonaan. Uudessa sopimuksessa vahvistetaan pyrkimys tehdä unionista "vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue", ja siksi kyseiset alat ja erityisesti henkilöiden vapaa liikkumisoikeus sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset sisällytetään yhteisön toimialaan. Erityisesti henkilöiden vapaan sopimuksessa määrätään, että Schengenin säännöstö sisällytetään Euroopan unioniin, ja edellytetään, säännöstön että kukin yhteisön kokonaisuudessaan. jäsenyyttä hakeva maa hyväksyy kyseisen liikkumisoikeuden osalta uudessa Rikosoikeudelliset ja poliisiasiat jäävät edelleen hallitusten välisen yhteistyön piiriin, mutta uudessa sopimuksessa vahvistetaan niihin liittyviä yhteistyömenettelyjä. Eurooppa-sopimus ja Valkoinen kirja Eurooppa-sopimus sisältää määräyksiä yhteistyöstä huumeiden väärinkäytön rahanpesun torjumiseksi. ja 90 Valkoisessa kirjassa ei suoranaisesti käsitellä kolmanteen pilariin liittyviä asioita, mutta siinä viitataan sellaisiin ensimmäiseen pilariin kuuluviin asioihin kuin rahanpesu ja henkilöiden vapaa liikkumisoikeus, jotka liittyvät läheisesti oikeus- ja sisäasioihin. Lisäksi viitataan Brysselin ja Rooman sopimuksiin. Yleiskuvaus Yleiset edellytykset yhteistyölle oikeus-ja sisäasioissa Viro liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1993, ja se on allekirjoittanut tai ratifioinut useimmat keskeiset ihmisoikeussopimukset. Maan perustuslaissa säädetään tuomiovallan riippumattomuudesta oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti. Oikeus- ja sisäasioita käsittelevien hallintoelinten uudistus on käynnissä, ja rajavalvonta on kehittynyt. Hallitus on laatinut oikeus- ja sisäasioiden alalla noudatettavan toimenpidesuunnitelman, ja helmikuussa 1997 se perusti asiaa käsittelevän ministeriöiden välisen työryhmän. Viro ei ole vielä ratifioinut vuonna 1990 tehtyä tietosuojasopimusta, mutta parlamentti hyväksyi jakso kesäkuussa 1996 henkilötietosuojaa koskevan sisämarkkinoista). lain. (Ks. myös erillinen Turvapaikkakysymykset Viro ratifioi Geneven yleissopimuksen ja vuonna 1967 tehdyn pöytäkirjan helmikuussa 1997. Samaan aikaan parlamentti hyväksyi pakolaisia koskevan lain, jolla yleissopimus pannaan täytäntöönpanoa sekä ja maahanmuuttoasioita käsittelevän toimivaltaisen viranomaisen neuvoston) nimittämistä ja kouluttamista. Laki perustuu Geneven yleissopimukseen ja sisältää useita yhteisön säännöstöön kuuluvia käsitteitä, mm. käsitteen "turvallinen maa". täytäntöön. Nyt viranomaiset valmistelevat (kansalaisuus- lain Maahanmuuttokysymykset/Rajavalvonta Viro on tehnyt sopimuksen viisumivapaudesta Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin, Tanskan, Suomen, Ruotsin, Norjan, Islannin ja useiden Keski-Euroopan maiden kanssa, mm. Latvian ja Liettuan, joiden kanssa se muodostaa yhteisviisumialueen. Viisumivapautta koskevista järjestelyistä neuvotellaan parhaillaan muiden yhteisön jäsenvaltioiden kanssa. Viro on ottanut käyttöön luettelon niistä yhteisön ulkopuolisista maista, on joiden uudenaikaistettu tilapäisten oleskelulupien myöntämisestä henkilöille, joilla ei ole Viron kansalaisuutta. vaaditaan rekisteri pysyvien viisumi. Maahanmuuttohallintoa kansalaisilta ja perustettu ja Takaisinottoa koskeva sopimus on voimassa Suomen, Ruotsin, Tanskan, Norjan, Latvian ja Liettuan kanssa. Muiden yhteisön jäsenvaltioiden kanssa sopimusneuvottelut ovat käynnissä. Rajahallinnon alalla on tapahtunut edistystä: rajavartiostoa on merkittävästi uudistettu, ja muitakin parannuksia on käynnissä. Rajavalvontajärjestelmää kehitetään yhteistyössä Pohjoismaiden kanssa. Viro on ottanut käyttöön koneellisesti luettavat passit. Viro ja Venäjä tekevät yhteistyötä yhteisen rajansa hallinnon suhteen, mutta vaikeuksia aiheuttaa edelleen se, ettei Venäjän kanssa ole tehty takaisinottoa koskevaa sopimusta. 91 Poliisiyhteistyö esiintyy rikollisuutta huumekaupan, järjestäytynyttä Virossa rahanpesun, autovarkauksien, turvallisuuspalvelujen ja petosten alalla. Jotta järjestäytynyttä (ja huumeisiin liittyvää) rikollisuutta voitaisiin torjua tehokkaammin, poliisivoimiin on perustettu erikoisyksikköjä ja lisätty lainvalvontaviranomaisten keskinäistä yhteistyötä. Poliisivoimia uudistetaan. Koulutusta erityisaloilla, mm. huumeiden väärinkäytön, talousrikosten ja rahanpesun torjumiseksi, lisätään yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa ja kahdenvälisten koulutusohjelmien avulla. Viro valmistautuu ratifioimaan vuonna 1990 tehdyn rahanpesua koskevan sopimuksen. (Ks. myös erillinen jakso sisämarkkinoista). Virossa ei esiinny kansallista eikä kansainvälistä terrorismia. Maa on ratifioinut tärkeimmät terrorismia koskevat kansainväliset sopimukset, ja terrorismia koskeva kansallinen lainsäädäntö on kunnossa. Huumeet idän ja Viro on lännen välisen huumekaupan kauttakulkumaa. Maan sisäiset huumemarkkinat ovat suppeat, ja amfetamiineja valmistetaan jonkin verran. Viro on ratifioinut tai valmistautuu ratifioimaan tärkeimmät huumeita koskevat kansainväliset sopimukset ja osallistuu aktiivisesti YK:n kansainväliseen huumeidenvalvontaohjelmaan ja Phare-ohjelman huumeidenvastaisiin toimiin. Kansallista huumelainsäädäntöä ja siihen liittyviä järjestelmiä kehitetään, ja narkoottisia ja psykotrooppisia aineita koskeva laki on valmisteilla. Oikeudellinen yhteistyö Virossa on saavutettu huomattavaa edistystä valmisteltaessa oikeuslaitosta Euroopan unionin jäsenyyteen oikeus- ja sisäasioiden alalla. Viro on ratifioinut neljä Haagin sopimusta (todisteiden vastaanottaminen ulkomailla, asiakirjojen tiedoksianto ulkomailla, kansainvälisluonteisten oikeudenkäyntien helpottaminen, ja elatusapu) ja aikoo liittyä Luganon sopimukseen. Lisäksi maa ratifioi huhtikuussa 1997 rikosasioita koskevia Euroopan neuvoston keskeisiä sopimuksia ja niihin liittyviä pöytäkirjoja. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viron lainsäädännössä on edelleen suuria aukkoja, mutta tietyillä aloilla on tapahtunut suotuisaa kehitystä. Lähitulevaisuuden ensisijaisena tarvittavien kansainvälisten oikeudellisten sopimusten ratifiointi ja täytäntöönpano sekä oikeusalan ammattilaisten koulutus- ja kokemustason parantaminen. tehtävänä on haasteet keskeiset Valtionhallinnon että henkilöstövoimavarojen niukkuuteen. Hallitus pyrkii valmistelemaan hallintoelimiä oikeus-ja sisäasioiden alalla tapahtuvaan lähentymiseen mm. tutustuttamalla virkamiehiä yhteisön vastaavien elimien kanssa tehtävään käytännön yhteistyöhön tarjoamalla heille kohdennettua teoreettista ja työpaikalla annettavaa koulusta. taloudellisten liittyvät sekä Hallintoa on kuitenkin edelleen kehitettävä pakolais- ja turvapaikkakysymysten käsittelyn parantamiseksi, ja järjestäytyneen rikollisuuden ja rahanpesun torjuntaan luotuja järjestelmiä on tehostettava. 92 Päätelmät täytäntöönpanon hyvin alhaiselta Viro aloittaa oikeus- ja sisäasioita koskevan (sekä nykyisen että tulevan) yhteisön säännöstön tasolta. Rohkaisevia esimerkkejä edistymisestä on nähtävissä erityisesti rajavalvonnan osalta, mutta Virolta vaaditaan edelleen suuria ponnistuksia, mikäli se aikoo toteuttaa yhteisön säännöstön oikeus- ja sisäasioiden alalla keskipitkällä aikavälillä. 93 3. 8 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Yhteisön monenväliset ja kahdenväliset kauppapoliittiset sitoumukset ja niiden autonomiset kauppapoliittiset puolustusvälineet muodostavat pääosin tällä alalla yhteisön säännöstön. Eurooppa-sopimuksessa on monilla aloilla määräyksiä, jotka vaativat sopimuspuolia toimimaan Maailman kauppajärjestön/GATTin periaatteiden mukaisesti tai muiden asian kannalta oleellisten kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Valkoisessa kirjassa ei ole tätä alaa koskevia määräyksiä. Yleiskuvaus Viro on kehittänyt avoimen kauppatalouden ja sen odotetaan liittyvän jäseneksi Maailman kauppajärjestöön vuoden 1997 loppuun mennessä. Virolla on tarkkailija- asema julkisten hankintojen sopimusten osalta, ja liityttyään unioniin sen olisi noudatettava WTO:n sellaisten monenvälisten sopimusten määräyksiä, joissa yhteisö on sopimuspuolena. Virolla ei tällä hetkellä ole käytössä tekstiili tai vaatetuotteita koskevia määrällisiä rajoituksia. Kun Viro liittyy unioniin, yhteisön tekstiilituotteita koskeva politiikka ulotettaisiin koskemaan Viroa. Kaikkia yhteisön rajoituksia, jotka ovat yhä voimassa sinä päivänä kun Viro liittyy unioniin, olisi mukautettava sopivin määrin Viron unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Viro ei nykyisin sovella tuontitulleja. Liityttyään unioniin Viron pitäisi soveltaa yhteisön yhteistä tullitariffia ja yhteisön maatalouspolitiikan määräyksiä ulkoisesta kaupasta. Yhteisön osalta Uruguayn kierroksen keskimääräistaso jälkeinen painotettu suosituimmuuskohtelun saavien teollisuustuotteiden tullille on 3,6 %. Suhteissaan kansainvälisten järjestöjen kuten Maailman kauppajärjestön kanssa Viron pitäisi varmistaa se, että sen toimet ja sitoumukset noudattavat Eurooppa-sopimusta ja varmistaa tulevien velvollisuuksiensa yhdenmukainen täytäntöönpano yhteisön jäsenenä. Liityttään unioniin Virosta tulisi yhteisön useiden suosituimmuuskohtelua koskevien sopimusten sopimukset suosituimmuuskohtelusta olisi yleensä lakkautettava liittymisajankohtana. ja kolmansien maiden väliset sopimuspuoli. Viron Palvelujen kaupan ja sijoittautumisen alalla liittyvän palvelukaupan yleissopimukseen melko samanlaisin ehdoin kuin yhteisö, ja pitäisi olla mahdollista ratkaista mahdolliset jäljellä olevat huomattavat Viron ja yhteisön sitoumusten väliset eroavuudet. Viron odotetaan pian Liityttyään unioniin Viron pitäsi kumota kansallinen kauppapolitiikan puolustusvälineitä koskeva lainsäädäntönsä, ja yhteisön vastaavaa lainsäädäntöä sovellettaisiin sen sijaan. 94 Kokemus aikaisemmista unioniin liittymisistä on osoittanut, että olemassaolevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden automaattinen ulottaminen koskemaan uusia jäsenvaltioita aiheuttaa sen, että kolmannet maat aiheuttavat ongelmia asettamalla kyseenalaiseksi tällaisen lähestymistavan asian kannalta oleellisten WTO-määräysten kanssa. On myös nähty, että unioniin liittyminen mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden kiertämisen, jotka komissio on ottanut käyttöön kauppapolitiikan puolustusvälineinä. Näin tapahtuu kun ennen liittymistä huomattavat määrät toimenpiteen alaisia tuotteita viedään lasketaan ja automaattisesti vapaaseen liikkeeseen laajentuneella tullialueella. Nämä kaksi ongelmaa pitäisi käsitellä Viron unioniin liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. jäsenvaltion alueelle tapahduttua ne liittymisen tulevan Viro ei ole jäsen missään ydinsulkujärjestelyssä, vaikka se on ilmoittanut olevansa kiinnostunut jäsenyydestä. Viron ja yhteisön valvontaluettelot siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetuista tavaroista muistuttavat toisiaan. Aseiden vienti on myös valvottua. Ei näytä olevan mitään periaatteellista estettä sille, että Viro soveltaa tällä alueella yhteisön lainsäädäntöä. Päätelmät Viron tilanne on hyvä sen suhteen, että se voi vastata yhteisön vaatimuksiin tällä alalla lähivuosina. 95 Kehitysyhteistyö Yhteisön yleissopimuksesta, joka on voimassa vuoden 2000 alkuun. säännöstö kehitysyhteistyön alalla koostuu pääasiallisesti Lomén Eurooppa-sopimus ja valkoinen kirja eivät sisällä tätä alaa koskevia määräyksiä. Yleiskuvaus Virolla ei ole etuuskohteluun perustuvia kauppasopimuksia AKT-valtioiden kanssa eikä se sovella yleisiä tullietuusjärjestelmiä. Pääsy Viron markkinoille on kuitenkin erittäin vapaata. Vaikka Viron talousarvio ei sisällä kehitysyhteistyömäärärahoja, maa on osallistunut Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakentamisen rahoittamiseen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Unioniin liittymisen jälkeen Viron olisi sovellettava etuuskohteluun perustuvaa kauppajärjestelmäänsä AKT-valtioihin ja rahoitettava muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahastoa (EKR), joka antaa rahoitusapua Lomén yleissopimuksen mukaisesti. Virolla ei yleisesti pitäisi olla vaikeuksia Lomén kauppajärjestelmän soveltamisessa. Tavanomaisesti uudet jäsenvaltiot liittyvät Lomén yleissopimuksen sopimuspuoliksi unioniin liittymispäivänä erillisellä pöytäkirjalla. Päätelmä Viron odotetaan täyttävän Euroopan unionin vaatimukset tällä alalla lähivuosina. 96 ïulli Tullialan säännöstö on yhteisön tullikoodeksi ja sen soveltamista koskevat säännökset, EY:n yhdistetty nimikkeistö, yhteinen tullitariffi mukaan luettuna kauppaa koskevat etuudet, tariffikiintiöt ja tariffisuspensiot, sekä muu tullia koskeva lainsäädäntö, johon ei sovelleta tullikoodeksia. Eurooppa-sopimus koskee vapaakauppa-alueen perustamista yhteisön kanssa ja tullien asteittaista poistamista monilta tuotteilta sopimuksen voimaantulopäivästä aikataulun mukaisesti. Valkoiseen kirjaan sisältyvät ensimmäinen vaihe, toimenpiteet Eurooppa-sopimuksen perusteella vahvistetetun vapaakaupan lujittamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, mukaan luettuna muun muassa tullikoodeksin ja yhdistetyn nimikkeistön mukainen lainsäädäntö. Toinen vaihe koskee koko yhteisön lainsäädännön käyttöönottoa maan liittämiseksi tulliliittoon jäsenyyden toteutuessa. Yleiskuvaus Euroopan unioniin liittyessään Viron tulliviranomaisia vaaditaan ottamaan kaikki vastuu unionin ulkorajan suojelemisesta ja valvomisesta. Välillistä verotusta koskevien säädösten soveltamisen lisäksi tulliviranomaiset vastaavat muun muassa yhteisön yhteisen kauppapolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanosta ja toteuttamisesta yhteisön ulkorajalla. Viron kyky soveltaa täysin yhteisön säännöstöä edellyttää mahdollisuutta hyväksyä ja panna täytäntöön yhteisön lainsäädäntö sekä riittävää perusrakenteiden sekä välineiden ja laitteiden tasoa, erityisesti kun on kyse tietokoneistamisesta ja tutkimusvälineistä ja sellaisen tehokkaan tiliorganisaation perustamista, jossa on riittävä määrä pätevää ja motivoitunutta henkilökuntaa, jolla on korkea moraali viranhoidossaan. Tulliohjelmissa annetun teknisen avun turvin Viro on parhaillaan muuttamassa nykyistä tullilainsäädäntöään ja valmistelemassa 38:aa täytäntöönpanolakia. Tällä hetkellä voimassa oleva lainsäädäntö ei vastaa Euroopan unionin säännöstöä. Tällä hetkellä ei ole myöskään laittomasti valmistetuista tavaroista. eikä väärennetyistä tullihelpotuksista lainsäädäntöä ja Viro on jo melkein kokonaan yhdenmukaistanut kansallisen tavaranimikkeistönsä yhteisön yhdistetyn nimikkeistön kanssa. Lisäksi Virolle on annettava opastusta Euroopan unionin käyttämän sitovan tariffitietojärjestelmän menetelmien käytössä. Viro otti käyttöön 1 huhtikuuta 1997 Euroopan maiden välisen alkuperäkumulaatiota koskevan uuden järjestelmän. Viro on esittänyt hakemuksen päästä EY. n ja EFTA:n yhteistä passitusmenettelyä koskevan yleissopimuksen sopimuspuoleksi sekä sopimuspuoleksi yleissopimukseen yhtenäisestä hallinnollisesta asiakirjasta. Yhteisön erityistyöryhmä auttaa Viroa tällä alalla. 97 Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi tarpeellista mukauttaa kansalliset menettelynsä vastaamaan yhteisön Viron on lainsäädäntöä suspensiojärjestelyistä ja taloudellisesti vaikuttavista tullimenettelyistä. Viron liittyessä unioniin eräitä teknisiä siirtymäjärjestelyjä olisi toteutettava erityisesti sellaisten toimintojen osalta, jotka alkavat ennen liittymispäivää, mutta saatetaan päätökseen sen jälkeen. Viron on yhdenmukaistettava tullitariffinsa rakenne siten, että se vastaa yhteisen tullitariffin tulleja. Viro ei tunne tariffisuspensioita koskevan järjestelmän toimintaa eikä tariffikiintiöiden ja -kattojen järjestelmää, jotka ovat perustavaa laatua olevia järjestelmiä yhteisön kauppapolitiikan soveltamiseksi. Tämä aiheuttaa merkittävää huolta Viron kyvystä selviytyä yhteisön järjestelmien monimutkaisuudesta näillä aloilla. On tärkeätä, että Viron tulliviranomaiset voivat osallistua asianmukaisesti erilaisiin tietokoneistettuihin järjestelmiin, jotka ovat välttämättömiä järjestelmien hoitamiseksi tulliliitossa ja sisämarkkinoilla, sovellettaessa tullia ja välillistä verotusta koskevia säännöksiä sekä hoidettaessa tietokoneistettuja järjestelmiä keskinäisen hallinnollisen avun antamiseksi tullia, maataloutta ja välillistä verotusta koskevissa asioissa. Tietokoneistaminen on tällä hetkellä alkuvaiheissaan Virossa. liittyessään Viron olisi poistettava tullivalvonta Euroopan unionin Unioniin jäsenvaltioihin rajoiltaan rajoittuvilta Rajanylityspaikkojen vahvistamiseksi tarvittavat varat Viron ja unioniin kuulumattomien maiden välisillä rajoilla olisi otettava huomioon strategisessa suunnittelussa. ja muihin unioniin liittyneihin maihin Päätelmä Viro joutuu jatkamaan huomattavia ponnisteluja laatiakseen tullilainsäädännön, joka vastaa yhteisön lainsäädäntöä, ja yhdenmukaistaakseen sen organisaation ja kehittääkseen henkilöstöä siten, että se vastaa nykyaikaisen tullihallinnon asettamia vaatimuksia. Mikäli Viro toteuttaa nämä toimenpiteet, se saattaa pystyä täyttämään Euroopan unionin vaatimukset keskipitkällä aikavälillä. 98 Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka vuonna uudelleen 1991 Viro ja Itsenäistyttyään turvallisuuspolitiikkansa Euroopan unionia ja NATOa kohti. Viro on myös pitänyt suhteiden parantamista naapurimaiden kanssa ensisijaisen tärkeänä. Viro on osallistunut turvallisuuspolitiikan mukaisiin aktiivisesti Euroopan unionin yhteisen uiko- ja vuoropuhelua koskeviin järjestelyihin ja on pyydettäessä tukenut Euroopan unionin toimintaa tässä yhteydessä. suunnannut uiko- on Viro on Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ), Euroopan neuvoston ja monien muiden kansainvälisten järjestöjen jäsen. Se on Länsi-Euroopan unionin (WEU) liitännäiskumppani, se osallistuu Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston (NACC) ja rauhankumppanuusohjelman toimintaan ja on selvästi ilmaissut halunsa liittyä Länsi-Euroopan unionin ja NATOn jäseneksi mahdollisimman pian. Se on lähettänyt joukkoja osallistumaan IFOR/SFOR-rauhanturvajoukkojen toimintaan ja antanut apua Bosnian sodanjälkeiseen jälleenrakentamiseen. Viro osallistuu toimintaan mukaan lukien Itämeren maiden myös useiden alueellisten järjestöjen neuvosto. Virolla ei ole aluekiistoja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa, vaikka Suomen ja Ruotsin kanssa ei ole vielä päästy sopimukseen merirajan määrittämisestä. Virolla ei ole myöskään merkittäviä aluekiistoja unioniin assosioituneiden naapurimaiden kanssa. Latvian kanssa merirajan määrittämisestä käydyt neuvottelut on saatettu päätökseen ja vain ratifiointivaihe puuttuu. suhteissa Viron ulkopolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu hyvien suhteiden kehittäminen Venäjän kanssa. Tärkeisiin ja myönteisiin tapahtumiin tällä alalla kuului muun muassa Venäjän joukkojen vetäytyminen Virosta ja siihen liittyvä sopimus eläkkeelle jääneiden (venäläisten) sotilaiden kohtelusta. Merkittävä vielä ratkaisematta oleva asia Viron ja Venäjän puuttuminen. Rajaneuvotteluissa edistyttiin merkittävästi vuoden 1996 viimeisen vuosineljänneksen aikana, kun Viro päätti luopua vaatimuksesta, jonka mukaan Venäjän olisi tunnustettava vuoden 1920 Tarton rauhansopimuksen pätevyys. Rajasopimusluonnoksessa annetaan täydellinen kuvaus rajasta, joka noudattaa nykyistä valvontalinjaa pienin muutoksin. Viron hallitus on ilmoittanut olevansa valmis allekirjoittamaan sopimuksen heti, kun Venäjä on valmis tekemään samoin. sopimuksen koskevan niiden rajoja on Virolla on uusi ja vähälukuinen ulkoasiainhallinto, jonka kokemus ja voimavarat ovat rajalliset. Aikanaan sen pitäisi kuitenkin pystyä toimimaan täysipainoisesti Euroopan unionin jäsenenä. Virolla on 23 ulkomaanedustustoa, ja sen diplomaattisen henkilöstön määrä on noin 220. Viro tukee ydinaseiden sekä biologisten ja kemiallisten aseiden leviämisen estämistä ja on allekirjoittanut kaikki tärkeimmät asevalvonnasta tehdyt kansainväliset sopimukset. Viro ei itse valmista aseita tai harjoita niiden vientiä. Viron pienet asevoimat ovat demokraattisessa valvonnassa ja niiden rakennetta ollaan uudistamassa NATOn vaatimusten täyttämiseksi. Viro osallistuu Baltian maiden rauhanturvapataljoonaan (BALTBAT) ja vuonna 1996 se osallistui rauhankumppanuusohjelmaan kuuluvaan suureen sotilasharjoitukseen (Baltic Challenge). 99 Viro vahvisti jäsenyyshakemuksensa liitteenä olevassa lausunnossa olevansa valmis ja kykenevä osallistumaan täysipainoisesti ja aktiivisesti Euroopan unionin yhteiseen liiko ja turvallisuuspolitiikkaan. Viron tähänastista uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan arvion perusteella on odotettavissa, että Euroopan unionin jäsenenä se pystyy täyttämään velvollisuutensa tällä alalla. 100 3. 9 Varainhoitoa koskevat kysymykset Varainhoidon valvonta täytäntöönpano ja Yhteisön politiikkojen ja rakennerahastojen valvontajärjestelmiä, säännökset. Lainsäädäntöjen lähentäminen on lisäksi tarpeen, jotta omien varojen järjestelmä ja siihen liittyvät riittävät kirjanpitoa koskevat säännökset voitaisiin ottaa käyttöön. erityisesti maatalouden hallinnointi- julkisten menojen petostentorjuntaa tehokkaita edellyttää sisältyvät koskevat joihin alalla Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä ja varainhoidon valvonnan alalla, mihin sisältyy yhteisön tarvittaessa antama tekninen apu. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia toimenpiteitä. tilintarkastuksen Yleiskuvaus Vuonna 1990 perustettu valtion tarkastusvirasto (State Audit Office) on Viron korkein liittyi vuonna 1992 riippumaton ulkoinen valvontaviranomainen. Tarkastusvirasto kansainvälisen Järjestön jäseneksi. (INTOSAI) vahvistamat standardit otettiin huomioon, kun Viro laati valtion tarkastusvirastoa koskevan lain vuonna 1995. tilintarkastusvirastojen järjestön Valtion tarkastusvirasto antaa parlamentille kertomuksen siitä, kuinka ministeriöt, laitokset ja valtionyritykset ovat sen havaintojen mukaan hoitaneet valtion varoja ja omaisuutta koskevan tilinpidon ja käytön. Virasto valvoo lisäksi valtion ulkomaisten lainojen käyttöä ja takaisinmaksua sekä ulkomaisen tuen käyttöä. Tämä toteutetaan jälkivalvontana. Verohallitus tarkastusstandardien mukaisesti. Tullihallitus vastaa puolestaan tuontitullien kannosta. tarkastuksesta veronkannon sisäisestä kansainvälisten vastaa Kuntien taloudellista toimintaa valvoo tilintarkastuskomitea, jonka nimittää kunkin kunnan valtuusto. Ministeriöihin, valtion hallintoelimiin ja -yrityksiin sekä muihin vastaaviin elimiin ollaan perustamassa riippumattomat sisäisen tarkastuksen järjestelmät. Varainhoidollisiin koskeva rangaistusjärjestelmä perustuu useisiin lakeihin. Virossa ei ole kuitenkaan viranomaista, joka vastaisi keskitetysti petostentorjunnasta. taloudellisiin kohdistuvia petoksia etuihin ja Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Euroopan unionin politiikkojen täytäntöönpanon onnistumiseksi on otettava käyttöön tarvittavat säädökset, joiden on katettava sisäiset varainhoidon valvontajärjestelmät. Viron viranomaisten on varmistettava omien varojen järjestelmän tehokas hallinto. Tämä edellyttää muutoksia nykyiseen kirjanpitojärjestelmään. On suotavaa, että tällä alalla tehdään lisää yhteistyötä komission kanssa. Päätelmä Varainhoidon valvonta ei näytä keskipitkällä aikavälillä aiheuttavan merkittäviä esteitä liittymiselle, vaikka huomattava valmistelutyö onkin vielä tarpeen, jotta Euroopan 101 unionin politiikkojen valvontajärjestelmät saadaan perustettua. täytäntöönpanon onnistumiseksi tarvittavat hallinnointi- ja 102 Budjettivaikutukset Tiedonannossa "Agenda 2000" esitetään kokonaisrahoitusta koskeva kehys, johon sen mukaan pitäisi sisältyä tulevien laajentumisten vaikutus talousarvioon keskipitkällä aikavälillä siten, että varmistetaan sen yhdenmukaisuus yhteisön politiikkojen ehdotettujen suuntalinjojen kanssa järkevissä budjettirajoissa. Tässä vaiheessa olisi vaikeata, ja varmasti ennenaikaista, arvioida ja maakohtaisesti niitä vaikutuksia, jotka ehdokasmaiden liittymisellä on talousarvioon. Vaikutus talousarvioon riippuu suurelta osin monesta eri tekijästä: tarkasti - ajankohdasta, jolloin ehdokasmaan liittyminen toteutuu - yhteisön politiikkojen tulevasta kehityksestä, erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen jatkamisen ja rakennetoimien alalla asetettavien uusien suuntaviivojen osalta tehtävistä päätöksistä - ehdokasmaissa tapahtuvasta kehityksestä kasvun, niiden kilpailu- ja tuotantokyvyn lujittamisen sekä säännöstön omaksumiskyvyn osalta - siirtymätoimenpiteistä, joista neuvotteluissa voidaan päättää. Tässä voidaan ainoastaan esimerkinomaisesti esittää joihinkin talousarvion osa-alueisiin kohdistuvien vaikutusten suuruusluokkaa koskevia arvioita sekä kokonaisarvio. Menot Olettaen, että yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan komission esittämien suuntaviivojen mukaisesti, Viron liittyminen merkitsisi kyseistä uudistusta täysin sovellettaessa ja ainoastaan markkinoihin kohdistuvien interventiotoimenpiteiden osalta vain täysin marginaalista menojen lisäystä nykyisten 15 jäsenvaltion ennustettavissa oleviin vastaaviin menoihin nähden. Rakennetoimien yhteydessä Viron osalle tulevat määrärahat saattaisivat asteittaisen nousun jälkeen olla noin 4 prosenttia maan BKT:sta. Muiden yhteisön sisäisten politiikkojen soveltaminen unioniin vasta liittyneisiin maihin merkitsisi varmastikin suurempaa lisämenoa kuin mitä niiden suhteellinen painoarvo unionin BKT:ssa on, koska joidenkin politiikkojen toteuttamisesta aiheutuvat lisämenot riippuvat osittain asianomaisen väestön koosta, maantieteellisestä soveltamisalasta tai niiden ja yhdenmukaistamista koskevia toimia toteutetaan. Mainittakoon esimerkinomaisesti, että Viron BKT on nykyisin alle 0,1 prosenttia unionin BKT:sta. yhteensovittamista jäsenvaltioiden lukumäärästä, kanssa joiden Viron liittymisen ei sitä vastoin pitäisi aiheuttaa merkittäviä lisämenoja unionin ulkoisten toimien osalta. Toisaalta on otettava huomioon, että jokaisen ehdokasmaan liittyminen merkitsee niiden menojen päättymistä, jotka sille on saatettu osoittaa yhteisön talousarviosta liittymistä edeltävien ohjelmien mukaisesti esimerkiksi Phare-ohjelman kautta. 103 Viron liittymisestä kolmella edellä mainitulla alalla aiheutuvien menojen voidaan edellä mainittujen seikkojen perusteella arvioida sijoittuvan vuosittain 0,3 ja 0,4 miljardin ecun välille vuosina 2005 - 2006 (vuoden 1997 hintoina). Tulot Olettaen, että omien varojen järjestelmää sovelletaan täysin, unioniin vasta liittyneiden maiden yhteisön talousarviosta maksettavaksi tulevan osuuden olisi oltava BKT- ja ALV-tulojen osalta - ottaen huomioon jälkimmäisten osalta tasoitussäännöt - likimain sama kuin niiden osuus unionin BKT:sta. Viron tapauksessa se on alle 0,1 prosenttia. Viron osuus perinteisistä omista varoista riippuu sen kauppavirtojen rakenteesta liittymisajankohtana. Viron nykyistä tullijärjestelmää on tarpeen mukauttaa perinteisten omien varojen toteamisen, valvonnan ja käyttöönasettamisen varmistamiseksi yhteisön säännösten mukaisesti. BKT-tulon asianmukainen laskeminen merkitsee huomattavia parannuksia luotettavuuteen, yhdenmukaisuuteen ja kattavuuteen. Kyseiset kansallisten tilastolliset parannukset ovat välttämättömiä ALV:a koskevan omien varojen määräytymisperusteen vahvistamiseksi, joka edellyttää Viron ALV-järjestelmän täydellistä mukauttamista yhteisön direktiiveihin. tilien 104 4. Hallinnon edellytykset soveltaa yhteisön säännöstöä Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmissä joulukuussa 1995 todettiin yhtenäisen integroitumisen Euroopan unioniin edellyttävän Keski- ja Itä-Euroopan mailta muun muassa hallinnon rakenteiden mukauttamista. Tässä osastossa tarkastellaan Viron julkista hallintoa oikeusjärjestelmän keskeisiä piirteitä sivuuttamatta ja arvioidaan maan tämänhetkisiä ja näköpiirissä olevia edellytyksiä suoriutua nykyaikaisen demokraattisen valtion sille asettamista tehtävistä, etenkin yhteisön säännöstön soveltamiseen liittyvien asioiden hallinnoinnista. 4. 1 Hallinnon rakenteet Osastossa 1 on esitetty Viron valtiosäännön mukaiset toimielimet, niiden valtaoikeudet ja tehtävät, myös paikallisen ja alueellisen tason elinten osalta. Viron keskushallintoon kuuluu 14 ministeriötä sekä joukko keskusvirastoja ja tarkastusyksiköltä. Pääministerin kanslialla on tärkeä rooli kaikkien valtionhallinnon virkamiesten toiminnan arvioinnissa ja koordinoinnissa. Pääministerille suoraan raportoiva integraatiotoimisto on pysyvä hallintoelin, joka vastaa Euroopan unionin jäsenyyteen liittyviä asioita koskevasta teknisestä tuesta ja koordinaatiosta. Tammikuussa 1996 voimaan tulleissa hallintolaissa ja julkisia palveluja koskevassa laissa määritellään sekä ministeriöiden keskinäinen että keskus- ja paikallishallinnon välinen tehtävänjako. Lisäksi niissä määritellään virkamiesten julkisen hallinnon toimihenkilöiden tehtävät ja palvelussuhteen ehdot. ja Viro tunnustaa julkisen hallinnon poliittisen riippumattomuuden periaatteen, vaikka puoluepolitiikalla onkin vaikutusta korkean tason virkoihin. Hallintohenkilöstön määrää on vähennetty huomattavasti vuodesta 1991 lähtien. Ministeriöiden palveluksessa on 2 150 henkilöä, keskusvirastojen 9 620 ja alueellisten neuvostojen 1 390 henkilöä. Kuntien henkilöstömääristä ei ole käytettävissä tietoja. Julkisen hallinnon palkkataso on huomattavasti matalampi kuin yksityisen sektorin. tehokkaaseen toteutettu kansainvälisellä avustuksella koulutusohjelmia, Hallinnossa on joiden tarkoituksena on kouluttaa henkilöstöä Euroopan unioniin liittyvien asioiden hallintoon julkiseen hallintokäytäntöön markkinatalouteen perustuvassa sekä demokraattisessa yhteiskunnassa. Tämä on parantanut huomattavasti henkilöstön valmiuksia. Hallitus on luonut uudistamisprosessin koordinoimiseksi erityisen hallinnollisen rakenteen, joka muodostuu politiikkaa muotoilevasta ja hallitukselle ehdotuksia laativasta ministeritason komissiosta sekä korkeimpien hallintovirkamiesten muodostamasta neuvostosta, jossa ovat edustettuina tärkeimmät asian koskettamat ministeriöt. Pääministerin kanslian alaisuudessa toimii kansallinen virkamiesten koulutuslaitos. Integraatiotoimisto on asteittain kehittänyt koordinointikapasiteettiaan, vaikka sen henkilöstövoimavarat ovatkin olleet vähäiset. (Ks. myös johdannosta Euroopan unionin ja Viron suhteita käsittelevä jakso). 105 4. 2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen edellytykset Viro kuului vuoteen 1991 asti Neuvostoliittoon. Tällä kaudella sitä hallittiin keskitetyn suunnitelmallisuuden avulla. Kommunistinen järjestelmä kumosi lain koskemattomuuden ja alisti sekä oikeuden että hallinnon puolueen politiikan toteuttamisen välikappaleeksi. Tässä tilanteessa yleinen mielipide alkoi pitää hallintoa ja lainkäyttöä yhä enenevässä määrin poliittisen valvonnan välineinä. Viron julkisen hallinnon rakenteet ja järjestelmät vaativat vielä huomattavaa kehittämistä. Tähänastisen edistymisen merkitystä ei pidä kuitenkaan aliarvioida. Ongelmista huolimatta ja ehkä osaltaan uusien rakenteiden perustamistarpeen vuoksi Viron julkinen hallinto on monissa tapauksissa osoittanut huomattavaa joustamiskykyä. Useimmat ministeriöt ovat pieniä ja raskaan työtaakan rasittamia. Ministeriöiden toiminnan tehokkuuteen vaikuttaa monissa tapauksissa enemmän johdon kyvykkyys kuin hallintoelimen rakenne. Kaikkien ministeriöiden jatkuvana ongelmana on varojen erityisesti vähäisyys. Vuoden puolustusministeriön budjettiosuutta. Tämän ministeriön laajuus ja voimavarat ovatkin parantuneet. Pääministerin kanslian roolia kehitetään edelleen kansainvälisellä tuella. Tietotekniikan käyttö on Viron julkishallinnossa yleisesti ottaen jo korkealla tasolla. talousarviossa painotettiin kuitenkin 1997 Julkisella hallinnolla on riittävä oikeusperusta. Virkamiehiin kohdistuu huomattavia poliittisia paineita erityisesti kuntatasolla, mutta myös keskeisissä ministeriöissä. Tästä huolimatta kehityssuuntana näyttää olevan julkisen hallinnon riippumattomuuden vahvistuminen. Julkisen hallinnon henkilöstön määrä on riittämätön. Vaikka Viron hallinnon pienuus joissakin suhteissa edistääkin henkilöstön valmiuksien kehittämistä ja hallintorakenteen uudistamista, vähäinen henkilöstömäärä merkitsee toisaalta myös sitä, että tärkeät toiminnot ovat usein vain rajallisen virkamiesjoukon varassa. Tämän vuoksi ministeriöt ovat alttiita yksityiselle sektorille suuntautuvalle "aivovuodolle" (joka liittyy erityisesti palkkatason eroihin), mikä voi kyseenalaistaa niiden kyvyn suorittaa tehtävänsä täysimittaisesti. Yleinen luottamus julkista hallintoa kohtaan ei ole vakiintunut. Eräillä hallinnon aloilla ja kuntatasolla esiintyviä väärinkäytöksiä koskevat epäilykset ovat aiheuttaneet laajaa tyytymättömyyttä. Usein tällaisten käsitysten tueksi ei ole voitu esittää yksityiskohtaisia todisteita, mutta myös vahvistettuja tapauksia on ilmennyt. Uudistuksia koskevien, perusteiltaan oikeansuuntaisten hallituksen aloitteiden tavoitteenasettelua on tarkennettava ja näitä pyrkimyksiä on huomattavasti vahvistettava liittymistä valmistelevan prosessin osana. Hallinnon pätevyys- ja koulutustasot vaihtelevat laajalti. Näille aloille suunnataan huomattavaa kansainvälistä tukea. Vakavimman tätä alaa koskevan huolenaiheen Euroopan unioniin liittymisen yhteydessä aiheuttaa se lukumäärältään huomattava joukko yhtäaikaista toteuttamista vaativia lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia toimenpiteitä, joiden koordinointi asettaa Viron hallinnolle vaikean haasteen. Hallituksen toimintalinjaan sisältyy yhtenäinen, vaikkakaan ei täysin kattava, komission valkoisessa kirjassa määriteltyjä täytäntöönpanotoimia koskeva suunnitelma. Integraatiotoimistoa on vahvistettava. 106 Yhteisön säännöstön täytäntöönpanon avainalueet Yhteisön oikeuden yhtenäinen soveltaminen: Yhteisön säännöstön soveltaminen käytäntöön edellyttää sitä, että jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset pystyvät soveltamaan perustamissopimuksen määräyksiä säännöstön yhtenäisyydestä ja sen soveltamisesta sekä turvaamaan yleisesti yhtenäismarkkinoiden ja yhteisön eri politiikkojen toimivuuden. Tarvitaan korkeatasoisia ja hyvin koulutettuja oikeusviranomaisia, jotta tuomioistuimet noudattavat yhteisön oikeutta myös suoraan sovellettavan lainsäädännön osalta ja tapauksissa, EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla. tuomioistuimeen yhteisöjen voidaan vedota joissa Oikeusjärjestelmässä on merkittäviä heikkouksia, erityisesti henkilöstön ja sen asiantuntemuksen osalta. Tässä tilanteessa komissio epäilee suuresti yhteisön säännöstön käytännön soveltamisen onnistumista. Yhtenäismarkkinat: Viron kyky toteuttaa moitteettomasti yhteisön vaatimukset yhtenäismarkkinoiden osalta, etenkin tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkumisen osalta, edellyttää sellaisten korkeasti kehittyneiden ja toimivien sääntely-, standardointi-, sertifiointi- ja valvontaviranomaisten löytymistä, jotka osaavat toimia EY:n säännösten mukaisesti. Tätä on tarkasteltu luvussa 3. 1 (jaksossa "Neljä vapautta"). Tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisedellytysten tilanne Virossa ei ole vielä hallinnon osalta tyydyttävä ennen kaikkea henkilöstön määrään liittyvien rajoitusten takia. Arviointi- ja sertifiointitoimintoja ollaan erottamassa toisistaan, jolloin järjestelmä vastaa paremmin EU:n vaatimuksia. Palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta tilanne on joissakin suhteissa tyydyttävä. Keskuspankin ja yksityisten pankkien tarkastus sujuu hyvin (28 henkilöä hoitaa toimintaa Viron pankissa), mutta vakuutustoiminnan valvontavirastossa työskentelee 14 tarkastajaa ja vakuutustoiminnan tarkastuslaitoksella on vain 12 työntekijää; niiden henkilöstö on riittämätön. Euroopan unionin vaatimusten merkittävää lisäämistä. täyttämiseksi alalla tarvitaan vielä henkilöstön luvussa 3. 1 Kilpailu: Kuten todettu, kilpailulakien täytäntöönpano edellyttää yrityskeskittymiä ja valtiontukia valvovan elimen perustamista sekä oikeuslaitoksen, julkisen hallinnon ja taloudellisten toimijoiden riittävää kilpailulain ja kilpailupolitiikan ymmärtämystä. (jalossa "Kilpailu") on Keskeinen viranomainen alalla on Viron kilpailuvirasto, jolla on 22 työntekijää, mikä ei riitä. Asiantuntemuksen taso ei ole korkea, vaikka virasto toimii nykyisin tyydyttävästi. EU:n vaatimusten täyttäminen edellyttää henkilöstön vahvistamista. Televiestintä: Yhteisön säännöstön markkinoiden vapauttamista koskevien asetusten täytäntöönpanemiseksi tarvitaan televiestintäsääntelyä ja -politiikkaa toteuttava elin, jonka on oltava tosiasiallisesti riippumaton alalla toimivista yrityksistä. Televiestintää sääntelevät Viron liikenne- ja televiestintäministeriö (60 työntekijää, joista 4 televiestinnän parissa) sekä televiestinnäntarkastus (35 työntekijää), joka päättää radiolähetysten taajuudet, radiolaitteiden tyyppihyväksynnät ja niiden käytön valvonnan. Näillä yksiköillä näyttää olevan edellytykset hallinnoida televiestintää koskeva yhteisön säännöstö. 107 Välillinen verotus: Välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää, että siitä vastaava elin kykenee panemaan EY:n lainsäädännön täytäntöön arvonlisäveron ja valmisteverojen yhtenäistämisen osalta sellaisessa toimintaympäristössä, jossa unionin sisärajat on kumottu ja jossa valmisteverot perustuvat verottomiin varastoihin ja sen jäsenvaltion tasoon, jossa tavara luovutetaan kulutukseen. Tästä suoriutumiseen tarvitaan korkeatasoista, hyvin koulutettua, hyvin varustettua ja ehdottoman rehellisesti toimivaa yksikköä. Asianomainen viranomainen Virossa on valtiovarainministeriö, jolla on 800 työntekijää. Koulutetun henkilöstön yksityiselle sektorille siirtymisestä osittain johtuvan henkilöstön suuren vaihtuvuuden takia on vaikea arvioida nykyisen henkilöstön pätevyyttä. Alaa koskevan yhteisön säännöstön hallinnoinnin käytännön toteutumisen vuoksi on tarpeen vahvistaa henkilöstön ammatillista pätevyyttä eri toimien avulla, joihin sisältyvät mm. koulutus ja palkkatason korottaminen. ja kasvinsuojelun Maatalous: Maatalouden osalta hallintoa koskevat vaatimukset liittyvät ennen kaikkea ja eläinlääkinnän maataloustuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen ja edellytyksiin hallinnoida YMP:n erilaisia mekanismeja ja vaatimuksia, joihin kuuluu mm. korkealaatuinen varainhoidon valvonta ja tilastointi. Näitä näkökohtia käsitellään luvussa 3. 4 (jaksossa "Maatalous") ja tilastoinnin yleisiä normeja luvussa 3. 3 ("Tilastointi"). tarkastuksiin, kansanterveyden suojeluun Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastusten hallinnollisissa edellytyksissä on Virossa ja elintarvikealan huomattavasti kehitettävää. Henkilöstöä valtion eläinlääkintä- valvonnan tarkastustoimessa on 571 henkeä ja kolmessa tärkeimmässä kasvien terveyttä käsittelevässä laitoksessa 106 työntekijää. YMP. n yleisten vaatimusten täyttämiseksi vaadittavat hallinnolliset rakenteet on vielä luotava. Maatalousministeriön palveluksessa on 115 henkeä. EU:n alalle asettamien vaatimusten täyttämiseksi vaaditaan huomattavia parannuksia. Liikenne: EU:n sisämarkkinoiden ja kilpailua koskevien vaatimusten soveltaminen liikenteen alalla, tarvittavien infrastruktuuriin liittyvien säännösten kehittäminen sekä muut yhteisön säännöstön näkökohdat asettavat haasteita uusien jäsenvaltioiden hallinnolle. Virossa alasta vastaava viranomainen on liikenne- ja televiestintäministeriö, jonka kokonaishenkilöstö on 60 henkeä (56 työskentelee liikenneasioiden parissa). Pätevän henkilöstön puute aiheuttaa ongelmia. Sen vuoksi erityistä huomiota on kiinnitettävä turvatarkastusten täytäntöönpanoon. Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Keskeinen yhteisön säännöstön hallinnolle asettama vaatimus koskee riittävää tarkastuskapasiteettia, erityisesti työsuojelun osalta. Virossa työsuojelutarkastuksessa toimii 77 tarkastajaa; henkilöstön määrää ja sen asiantuntemusta on lisättävä huomattavasti. Aluepolitiikka ja koheesio: Keskeiset vaatimukset hallinnolle ovat asianmukaiset ja toimivat hallinnolliset yksiköt sekä henkilöstön pätevyys ja rehellisyys yhteisön varojen hallinnoinnissa. 108 Virossa sisäministeriön paikallishallinnon ja aluekehityksen osastot, joilla on näitä tehtäviä varten 20 työntekijää, yhteensovittavat alueellista kehitystä koskevia aloitteita. Järjestelyt eivät ole vielä täysin riittävät. Myöskään varainhoidon valvonnan alalla tilanne ei ole vielä tyydyttävällä tasolla (ks. jäljempänä "Varainhoidon valvonta"). Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää erityisesti tarvittavien hallinnon, talousarvion ja valvonnan puitteiden luomista. Ympäristö: Koska EU:n ympäristöpolitiikassa ympäristönsuojelu on sisällytetty unionin eri politiikkoihin, hallinnolle asetetaan laaja-alaisia vaatimuksia monen sellaisenkin elimen osalta, joka tavallisesti ei ole tekemisissä ympäristönsuojelun kanssa. Päävastuu kuitenkin kuuluu ympäristöministeriölle ja sen alaisille eri elimille. Viron ympäristöministeriön henkilöstövahvuus on 105. Valvontaa suorittavat eri täytäntöönpanosta vastaa valtion viranomaiset alakohtaisen ympäristötarkastuskeskus yhdessä 17 ympäristökeskuksen kanssa. Nämä järjestelyt eivät ole vielä riittävät, koska viranomaisilta puuttuvat lainsäädännön täytäntöönpanokeinot. Yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää parannuksia koulutukseen, ympäristöä parantaviin laitteistoihin ja suurempaa panostamista henkilöstöön. työnjaon perustalta, Kuluttajansuoja: Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää vastuun keskittämistä erityiselle valtion virastolle, joka laatii ja panee täytäntöön kuluttajapolitiikkaa ja kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön. Virossa talousministeriön kotimarkkinajaosto vastaa kuluttaja-asioista yhdessä puoli- itsenäisen kuluttajansuojalautakunnan kanssa (55 henkilöä). Valtiosta riippumattomat kuluttajaelimet ovat Virossa edelleen liian heikkoja. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja päämääristä on epäselvyyttä. Tämä selittää osaltaan kuluttajalakien täytäntöönpanossa kohdatut vaikeudet, ja muita mainittavia syitä ovat asiantuntevan henkilöstön puuttuminen, organisaatioiden puutteet ja oikeusviranomaisten riittämätön tietoisuus kuluttajakysymysten merkityksestä. sisäasiat: Oikeus- ja ja Oikeus- sisäasiainministeriöille. ja maahanmuuttoasioita, rajahallintoa sekä poliisialan ja oikeudellista yhteistyötä. Tarvitaan ensisijaisesti riittävän suurta ja riittävästi koulutettua henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä. sisäasioiden on hoito kuuluu oikeus- Hallintoelinten turvapaikka- hoidettava ja ei vielä Viron oikeus- ja sisäasiainministeriöillä on tarpeeksi henkilöstöä. Kansalaisuus- ja ja maahanmuuttovirasto turvapaikka- maahanmuuttopolitikkaa, mutta merkittävää edistystä tapahtuu kaiken aikaa. Rajahallintoa on uudistettu ja työ jatkuu. Samoin poliisihallintoa on uudistettu ja erikoisyksiköltä on perustettu. Oikeudellista yhteistyötä on parannettu merkittävästi. Alaa taloudellisten koskevan yhteisön voimavarojen ja henkilöstön lisäämistä ja nykyisten uudistustoimien tehostamista. säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää hoitamaan kykene riittävää säännöstön Tulli: Alaa koskevan yhteisön infrastruktuuria ja välineistöä, mukaan lukien tietokoneistaminen ja tutkimuspanostus, ja tehokkaan tulliorganisaation luomista sekä riittävän suurta, riittävästi koulutettua ja motivoitunutta henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä. soveltaminen edellyttää 109 Viron tullihallintoon kuuluu 1 100 henkilöä. Suuri vaihtuvuus vaikeuttaa henkilöstön tehokkuuden ja määrän riittävyyden arvioimista. Yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää koulutetun ja kokeneen henkilöstön pysymistä tullihallinnon palveluksessa sekä rajoilla tapahtuvan tullivalvonnan tehostamista. taloudellisten etujen suojaaminen edellyttää Varainhoidon valvonta: Yhteisön petostentorjuntayksiköiden kehittämistä, erikoistuneen henkilöstön kouluttamista (tutkimuksista vastaavat virkamiehet, tuomarit) ja tiettyjen yhteistyöjärjestelmien vahvistamista. Yhteisöpolitiikkojen toteuttaminen edellyttää etenkin maatalouden ja rakennerahastojen osalta ja valvontajärjestelmiä petostentorjuntasäännöksineen. On olennaista pitää sisäinen ja ulkoinen tarkastus hallinnollisesti selvästi erillisinä. Poliisi- ja oikeusviranomaisten on taloudellisiin etuihin vaikuttavaa kyettävä käsittelemään monimuotoista kansainvälistä talousrikollisuutta (petolliset menettelyt, lahjonta ja rahanpesutoiminta mukaan lukien). julkisten varojen käytön hallinnointi- tehokkaasti yhteisön tehokkaita Viron pääasiallinen ulkoista tarkastusta suorittava virasto on valtion tilintarkastusvirasto, jossa on 80 työntekijää. Tämä on tehtäväkenttään nähden vähän. Alaa koskevan yhteisön säännöstön tehokas hallinnointi edellyttää huomattavia ponnisteluja tarvittavien johtamis- ja valvontajärjestelmien luomiseksi. 4. 3 Yleisarviointi Viron hallintorakenteiden osalta tarvitaan huomattavia uudistusponnistuksia, jotta niiden kapasiteetti riittäisi yhteisön säännöstön tehokkaaseen hallinnointiin keskipitkällä aikavälillä. Tässä vaiheessa on vaikea arvioida lopullisesti oikeuslaitoksen edellytyksiä soveltaa yhteisön oikeutta. 110 C. YHTEENVETO JA PÄÄTELMÄT Viro jätti Euroopan unioniin liittymistä koskevan hakemuksensa 24. marraskuuta 1995. Hakemuksen jossa Euroopan jättäminen on osa historiallista kehitysvaihetta, jakautuminen päättyy ja joka osoittaa demokratian juurtumisen Viroon. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio on Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä laatinut Viron jäsenyyshakemusta koskevan lausunnon. Viro on valmistautunut liittymiseen pääasiassa 1. tammikuuta 1995 voimaan tulleen vapaakauppasopimuksen perusteella. Euroopan unioni ja Viro allekirjoittivat Eurooppa-sopimuksen 12. kesäkuuta 1995. Heti kun ratifiointimenettelyt on saatu päätökseen ja sopimus tulee voimaan, se korvaa vapaakauppasopimuksen. Liittymistä valmistelevan strategian toisen oleellisen osan eli vuoden 1995 toukokuussa annetun sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpanossa on noudatettu Viron hallituksen vuoden 1996 kesäkuussa esittämää ohjelmaa. Hallitus on myös perustanut kansalliset Euroopan koordinaatiorakenteet. yhdentymispolitiikan täytäntöönpanossa tarvittavat Jäsenyyshakemusta on arvioitu Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien arviointiperusteiden mukaisesti. Päätelmien lopussa todetaan, että seuraavat edellytykset täyttävät Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat liittyä Euroopan unioniin: laillisuusperiaatteen sekä demokratian, vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet, noudattamisen, ihmisoikeudet toimiva markkinatalous sekä edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa, edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, joista tärkeimpiä ovat sitoutuminen poliittisen, taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin. Näiden kolmen arviointiperusteen - poliittiset perusteet ja taloudelliset perusteet sekä edellytykset ottaa käyttöön yhteisön säännöstö - arviointi perustuu myös julkishallinnon ja oikeuslaitoksen edellytyksiin panna täytäntöön demokratian ja markkinatalouden periaatteet sekä soveltaa yhteisön säännöstöä ja varmistaa sen noudattaminen. Noudatetun menetelmän mukaisesti jokaisesta hakijamaasta on tehty keskipitkän aikavälin tulevaisuutta koskeva arviointi, jossa on otettu huomioon tähänastinen edistyminen ja jo aloitetut uudistukset. Poliittisten edellytysten osalta komissio on tarkastellut nykytilannetta toimielinrakenteen kuvaamisesta demokratian todelliseen toimintaan. 1) Poliittiset arviointiperusteet m Viron toimielimet ovat vakaita ja toimivat moitteettomasti; valtaa käyttävät tahot tuntevat toimivaltansa rajoitukset ja toimivat keskenään yhteistyössä. Vuosina 1992 ja 1995 pidetyt vaalit olivat vapaat ja rehelliset, ja niiden yhteydessä vallan vaihtuminen on toimintaan. ollut mahdollista. Oppositio osallistuu Oikeuslaitoksen toimien tehostamiseksi on vielä ponnisteltava. toiminnan parantamiseksi ja korruption toimielinten normaalisti vastaisten Perusoikeuksien noudattamisessa ei ole suuria ongelmia, mutta Viron on toteutettava jotta kansallisuuden myöntämismenettelyjen toimenpiteitä venäjänkieliset kansalaisuudettomat asukkaat pääsisivät integroitumaan paremmin yhteiskuntaan. nopeuttamiseksi, Viro täyttää näin ollen sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on laillisuusperiaatteen noudattamisen ja ihmisoikeudet takaavat vakaat toimielimet. 2) Taloudelliset arviointiperusteet Taloudellinen tuotanto on ollut jälleen nousussa itsenäistymistä seuranneen tuotannon voimakkaan laskun jälkeen vuoden 1993 toisesta puolivuotiskaudesta alkaen (+ 4 prosenttia vuonna 1996). Hallitus on suurinpiirtein pystynyt säilyttämään julkisen talouden tasapainon. Ulkomaanvelkaa on vähän, vaikka Viron kauppavaje on huomattava. Inflaation vauhti on hidastunut viime vuosina, mutta se oli kuitenkin edelleen 23,1 prosenttia vuonna 1996. Bruttokansantuote on 23 prosenttia Euroopan unionin keskiarvosta, ja asukasluku 1,5 miljoonaa. Maatalousalalla työskentelee 8 prosenttia aktiiviväestöstä, ja se edustaa 7 prosenttia lisäarvosta. Viron viennistä 54 prosenttia suuntautuu Euroopan unioniin ja 66 prosenttia tuonnista tulee unionista. Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston arviointiperusteiden osalta tilanne Virossa on seuraava: asettamien taloudellisten Viroa voidaan pitää toimivana markkinataloutena. Se on vapauttanut ulkomaankaupan laajalti. ja yksityistänyt inflaation Valuuttakomiteajärjestelmä hillitsemisessä. Lainsäädäntökehys on suurelta osin valmis. Maareformi on kuitenkin edennyt hitaasti, eikä eläkeuudistusta ole vielä edes aloitettu. vapautettu ja varovainen veropolitiikka ovat auttaneet sektorin. julkisen Hinnat on jos se Viron pitäisi kyetä selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä, laajentaa vientipohjaansa. Alhaisina pidettyjen valuuttakurssien ja pienten palkkamenojen ansiosta siirtyminen kevyeen teollisuuteen on helpottunut, mistä on saatu valuuttavarantoa. Pankkisektori on terveellä pohjalla ja kehittyy voimakkaasti. Viro on ollut tärkeimpiä ulkomaisten suorien investointien kohteita, vaikka ne ovatkin viime aikoina vähentyneet. Vientipohja on kuitenkin edelleen suhteellisen kapea-alainen, ja kauppavajeesta ja tuontikaupan lisääntymisestä johtuva rahoitustarve aiheuttaa huolta. 112 3) Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet Yhteisön säännöstön käyttöönottoa on arvioitu eri tekijöiden perusteella: sijoittautumisoikeuteen, Eurooppa-sopimus, kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan kohteluun, vapaakauppaan, henkiseen omaisuuteen ja julkisiin hankintoihin liittyvistä velvoitteista, jossa määrätään erityisesti yhtenäismarkkinoiden luomiseksi tarvittavien valkoisessa kirjassa toimenpiteiden toteuttaminen, lueteltujen yhteisön muun lainsäädäntöä. säännöstön asteittainen saattaminen osaksi kansallista jo ennen sopimuksen voimaantuloa. Se Viro on toteuttanut todellisia ponnisteluja soveltaakseen tiettyjä Eurooppa-sopimuksesta täyttää johtuvia velvollisuuksiaan vapaakauppasopimuksessa sille tulleet velvollisuudet ja noudattaa siinä määrättyä aikataulua. Vakavia kahdenvälisiä ongelmia ei ole ilmennyt. Viro on ottanut käyttöön myös tärkeitä yhtenäismarkkinoihin liittyviä yhteisön säännöstön osia ja on aloittanut tyydyttävästi Valkoisessa kirjassa eriteltyjen asetusten ja direktiivien saattamisen osaksi kansallista luomassa yhtiöoikeuden, kirjanpidon, henkilötietojen suojan ja pääomien vapaan liikkuvuuden aloilla. Julkisten markkinoiden, henkisen omaisuuden, rahoituspalvelujen, verotuksen ja kilpailun (erityisesti valtiontukien avoimuuden) suhteen on kuitenkin vielä paljon tekemistä. laisäädäntöään. Peruslainsäädäntöä ollaan Vaikka yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi lainsäädäntöä ollaan edistytty, Viron viranomaisten kyvystä soveltaa lainsäädäntökehystä on esitetty epäilyksiä. Viime aikoina havaittujen vaikeuksien uskotaan kuitenkin olevan vain väliaikaisia ottaen huomioon nykyisen hallintohenkilöstön laatu. Jos Viro jatkaa aktiivisesti jäsenyyteen liittyviä valmisteluja, sillä ei pitäisi olla erityisiä vaikeuksia yhteisön muun säännöstön täytäntöönpanemisessa keskipitkällä aikavälillä varsinkaan seuraavilla aloilla: koulutus, nuoriso ja ammatillinen koulutus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, audiovisuaalinen ala, pienet ja keskisuuret yritykset, ulkomaankauppa ja kehitysyhteistyö. Sen sijaan Viron olisi edistyttävä huomattavasti tilastointi-, kalastus-, kuluttajansuoja- ja tulliasioissa. Viro on edistynyt teollisuutensa rakenteiden muuttamisessa. Jos nykyisiä ponnisteluja jatketaan, sen pitäisi selviytyä yhdentymisestä yhtenäismarkkinoihin keskipitkällä aikavälillä. Viro on vapauttanut televiestintäalaansa nopeasti. Jos nykyisiä vapauttamiseen ja säännöstön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä liittyviä ponnisteluja jatketaan, sen pitäisi pystyä soveltamaan yhteisön säännöstöä keskipitkällä aikavälillä. Ympäristön osalta on toteutettava erittäin merkittäviä toimenpiteitä, joihin kuuluu tehokkaan laajoja vahvistaminen lainsäädännön investointeja hallinnon ja 113 täytäntöönpanon varmistamiseksi. Yhteisön säännöstön käyttöönotto voi tapahtua osittain keskipitkällä aikavälillä ja kokonaan pitkällä aikavälillä. Viro on edistynyt yhteisön säännöstön käyttöönotossa liikenteen alalla, mutta tavaroiden maantiekuljetusten ja merikuljetusten osalta on saatava aikaan parannuksia. Myös turvallisuuskysymyksiin olisi kiinnitettävä huomiota. Jos nämä edellytykset täytetään, liittymisessä keskipitkällä aikavälillä ei liene ongelmia. Investointeja kuitenkin tarvitaan Euroopan laajuisten verkkojen toimisivat moitteettomasti. laajentamiseksi, jotta yhtenäismarkkinat Viro pystynee soveltamaan voimassa olevaa työllisyyttä ja sosiaaliasioita koskevaa se pyrkii mukauttamaan yhteisön ja esimerkiksi lainsäädäntöään Euroopan työturvallisuuden sekä työlainsäädännön aloilla. säännöstöä keskipitkällä vaatimuksiin aikavälillä, terveyden unionin jos Jos Virossa luodaan tarvittavat hallinto- ja talousarviopuitteet ja toteutetaan toimenpiteitä rahoitusvalvonnan riittävien rakenteiden perustamiseksi alue- ja koheesiopolitiikan alalla, sen pitäisi pystyä käyttämään keskipitkällä aikavälillä alue- ja rakennerahastoja oman kehityksensä ylläpitämiseksi tehokkaasti. Maatalousalan rakenteita on muutettava, sillä Virossa käytetään vasta muutamia YMP:n välineitä. Liittyminen keskipitkällä aikavälillä edellyttää huomattavia ponnisteluja. Energia-alalla Virolla ei ole ydinvoimaohjelmaa, eikä Euratom-sopimuksen määräysten noudattamisessa ole odotettavissa ongelmia. Sen pitäisi pystyä mukautumaan keskipitkällä aikavälillä suurimpaan osaan energia-alaa koskevasta yhteisön säännöstöstä, jos se jatkaa monopolien toimintaa, verkkoihin pääsyä, hintojen määrittelyä ja öljyliusketeollisuutta koskevia ponnistelujaan. Kyseisten alojen kokonaisarvion perusteella vaikuttaa siltä, että Viro pystyisi keskipitkällä aikavälillä ottamaan käyttöön tarvittavat toimenpiteet sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja niiden siirtämiseksi unionin ulkorajoille. ja panemaan täytäntöön Lisäksi Viron pitäisi myös kyetä aikanaan osallistumaan talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen, ja pääomanliikkeiden täydellistä vapauttamista. Sen sijaan on liian varhaista arvioida, pystyykö se osallistumaan liittymisajankohtana euroalueeseen: lähentymisedellytysten täyttyminen riippuu meneillään olevien rakenteellisten uudistusten onnistumisesta. Tämä ei ole kuitenkaan jäsenyyden edellytys. talouspolitiikkojen yhteensovittamista joka edellyttää Viron lähtökohta oikeus- ja sisäasioissa oli heikko, ja se on edistynyt rohkaisevasti erityisesti rajavalvonnassa. Suuria ja jatkuvia ponnisteluja tarvitaan kuitenkin, jos alan yhteisön säännöstöä halutaan soveltaa keskipitkällä aikavälillä. Viro pystynee mukautumaan yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan vaatimuksiin ilman vaikeuksia. Lisäksi Virolla ei ole rajakiistoja yhdenkään jäsenvaltion tai jäsenyyttä hakevan maan kanssa. Viro on ottanut ulkopolitiikansa tärkeäksi painopisteeksi Venäjän-suhteet ja on saavuttanut merkittävää edistystä, vaikka maiden välisen rajan määrittämistä koskevaa sopimusta ei vielä olekaan allekirjoitettu. 114 4) Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky Tarvitaan lisää suuria uudistustoimia, jotta Viro saa keskipitkällä aikavälillä yhteisön säännöstön ja käytännön soveltamisen edellyttämät tehokkaan hallinnolliset rakenteet. täytäntöönpanon Oikeuslaitoksen kyky varmistaa yhteisön oikeuden yhdenmukainen soveltaminen on tärkeä tekijä erityisesti yhtenäismarkkinoiden toteutumisen kannalta. Tässä vaiheessa kyseistä sektoria on vaikea arvioida, vaikka Viro onkin aloittanut hiljattain ohjelman uusien tuomareiden palvelukseen ottamiseksi. 115 PÄÄTELMÄT Tekemänsä arvioinnin perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät: - Viro täyttää sellaisen demokratian, tunnusmerkit, jolla on laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan toimenpiteitä toimielimet. On kuitenkin venäjänkieliset kansallisuuden myöntämismenettelyjen kansalaisuudettomat asukkaat pääsisivät integroitumaan paremmin Viron yhteiskuntaan, toteutettava jotta takaavat vakaat nopeuttamiseksi, - Viroa voidaan pitää toimivana markkinataloutena, jonka pitäisi kyetä kehittymään selviytyäkseen kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä, - Viro on edennyt yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisessa erityisesti yhtenäismarkkinoiden osalta. Jos se jatkaa ponnistelujaan, sen pitäisi kyetä osallistumaan täydellisesti yhtenäismarkkinoihin keskipitkällä aikavälillä. Erityisiä toimia tarvitaan erityisesti investoinneissa yhteisön säännöstön soveltamiseksi kokonaan ympäristön kaltaisilla aloilla. Hallinnon rakenteiden vahvistaminen on välttämätöntä, jos Viro haluaa käyttöönsä välineet, joiden avulla yhteisön säännöstöä voidaan soveltaa ja noudattaa tehokkaasti. Näiden päätelmien mukaisesti komissio suosittelee, että jäsenyysneuvottelut aloitetaan Viron kanssa. Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla Viroa autetaan valmistautumaan mahdollisimman nopeasti liittymistä koskevien velvoitteiden täyttämiseen ja korjaamaan lausunnossa yksilöityjä puutteita. Komissio antaa kertomuksen Viron edistymisestä viimeistään vuoden 1998 lopussa. 116 Parlamentin kokoonpano LIITTEET EllûlUÊ Kokoomuksen ja maakansan yhdistys Paikkojen määrä 41 Uudistuspuolue Keskustapuolue Isänmaa (Isamaa) Maltilliset Kotimme on Viro Oikeisto 19 16 8 6 6 5 117 30-06-97 EE This table is based on information provided by the Estonian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It does not indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table shows the number of measures for which the Estonian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of compatibility with the corresponding White Paper measures. White Paper chapters Dire ctives Regul ations Total l. Free Movement of Capital Eston,a 2. FM and Safety of Industrial Products 3. Competition 4. Social policy and action 5. Agriculture 6. Transport 7. Audiovisual 8. Environment ^Telecommunication lO. Direct Taxation 1 l. Free movement of goods 12. PubIic Procurement 13. Financial services H. Protection of personal data 15. Company Law 16. Accountancy 17. CiviI law 18. Mutual rec. of prof. Qual. 19. 1ntellectual property 20. Energy 21. Customs law 22. 1ndirect Taxation 23. Consumer Protection Total Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estoma Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Estonia Number of White Paper measures Stage I 3 3 16 56 0 3 9 12 10 93 3 19 1 1 4 31 0 9 1 2 0 0 2 5 8 13 0 0 2 2 2 3 0 1 0 2 1 5 5 10 0 2 15 15 5 8 87 295 Stage II/III 1 l 3 104 0 0 5 15 0 46 6 15 0 0 0 7 0 7 2 2 0 0 0 l 6 8 2 2 3 3 1 2 0 1 0 16 2 3 1 2 0 1 26 54 0 3 58 293 Stage I 0 0 0 4 1 1 0 0 10 62 0 8 0 0 3 7 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 3 7 14 0 0 0 0 22 99 Stage II/III 0 0 0 î 0 0 2 2 0 2 0 13 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 3 0 0 112 184 2 6 0 0 116 212 4 4 19 165 1 4 16 29 20 203 9 55 1 1 7 45 0 16 3 4 0 0 2 6 14 21 2 2 5 6 3 5 0 2 0 18 3 n 7 15 119 201 43 75 5 n 283 899 Source: TAIEX Tilastotiedot Jollei muuta ole mainittu, tämän liitteen tiedot on kerätty Viron tilastolaitokselta (EESTI STATISTIKAAMET), jonka kanssa Eurostat ja jäsenvaltioiden tilastolaitokset ovat jo useiden vuosien ajan tehneet yhteistyötä Phare-ohjelmassa. Yhteistyöhön kuuluu säännöllinen tietojen keruu ja levittäminen, jolla pyritään yhteisön säännösten ja toimintamallien soveltamiseen tilastoalalla. Jäljempänä olevien tietojen laadinnassa on mahdollisuuksien mukaan noudatettu EU:n määritelmiä ja normeja, jotka joissain tapauksissa poikkeavat kansallisesta käytännöstä. Nämä tiedot saattavat tämän vuoksi toisinaan poiketa muihin raportin osiin sisältyvistä tiedoista, jotka yleensä perustuvat hakijamaiden kyselylomakkeessa ilmoittamiin tarkistettuihin tietoihin. Kyselylomake toimitettiin hakijamaille huhtikuussa 1996. Tietojen yhdenmukaisuutta yhteisön tilastollisten normien kanssa ei kuitenkaan vielä voida taata, joten luvut eivät välttämättä ole vertailukelpoisia yhteisön tilastojen lukujen kanssa, erityisesti niiden tilastotietojen osalta, joita ei ole toimitettu Eurostatin kautta vaan jotka on saatu suoraan hakijamailta. Lukuja on täydennetty tilastotietojen sisältöä ja ominaisuuksia koskevilla metodologisilla selityksillä aina, kun se on ollut mahdollista. Tilastot perustuvat toukokuusta 1997 lähtien saatavilla olleisiin tietoihin. PERUSTIEDOT Kokonaispinta-ala Väkiluku (viitejakson lopussa) - yhteensä • naisia • miehiä Väestöntiheys Kaupunkiväestö Kuolleisuus Syntyvyys Tulot ja BKT asukasta kohti -kuukausikeskiansio palkansaajaa kohti -BKT asukasta kohti 1990 1993 1994 1000 ha 1995 1996 4522. 7 4522. 7 4522. 7 4522. 7 1506. 9 803. 3 703. 6 1000 1491. 6 795. 7 695. 9 1 km2:l kohti 1476. 3 788. 3 688. 0 34. 7 71. 5 osuus kokonaisväestöstä, % 1 000 asukasta kohti 14. 0 10. 0 14. 8 9. 5 ecuina 32. 6 69. 8 14. 1 9. 1 150 1854 8. 1 22. 9 5. 3 63. 7 Tuotantorakenne: toimialan osuus bruttoarvonlisäyksestä (BAL:stä) osuus bruttoarvonlisäyksestä, % -maatalous -teollisuus -rakentaminen -palvelut share of branch GVA in 1995 22. 9 -agriculture -industry -construction D -services - Others ,63. 7 share of branch GVA in 1995 = Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1995 - agriculture = maatalous - industry - teollisuus - construction = rakentaminen - services = palvelut - others = muut Väestöntiheys: tiedot koskevat viitejakson loppua. Kaupunkiväestö: tiedot koskevat viitejakson loppua. 121 KANSANTALOUDEN TILINPITO Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 797. 71 1832. 0 13157. 7 22059. 9 30102. 9 41503. 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1 000 000, kansallisena valuuttana 1 000 000 000 ecua ostovoimakorjattu, asukasta kohti 1. 4 1. 9 2. 8 3508. 9 3592. 8 3917. 2 muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % -8. 5 -1. 8 4. 3 Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) Bruttokansantuote Bruttokansantuote Kulutusmenot - kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt -julkisyhteisöt Kiinteän pääoman bruttomuodostus Tavaroiden ja palveluiden vienti Tavaroiden ja palveluiden tuonti Kulutusmenot -kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt -julkisyhteisöt 77. 7 64. 4 13. 2 Kiinteän pääoman bruttomuodostus Tavaroiden ja palveluiden vienti Tavaroiden ja palveluiden tuonti osuus BKTsta, % 71. 0 55. 2 15. 8 60. 0 54. 1 77. 8 57. 5 20. 3 23. 9 68. 9 73. 1 67. 8 54. 7 13. 1 31. 9 27. 0 81. 8 59. 4 22. 4 26. 4 78. 6 89. 8 81. 8 58. 0 23. 8 25. 6 75. 8 84. 0 122 BKT (muutos ed. vuoteen verrattuna, %) 6. ( 4. ( 2 Î. 0 Y 0 -2. ( -4. C -(•> 0 K -8. ( • ] ( ). ( 1991 \> * ^ t f ^ ^, ' *'*&•*&, 123 TÄRKEIMMÄT INDIKAATTORIT TALOUDEN Inflaatioaste 1076 89. 8 47. 7 29 23. 1 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % Teollisuustuotannon volyymi-indeksi Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) - yhteensä - alle 25-vuotiaita -25- Ulkomaan bruttovelka Maksutase -tavaroiden vienti -tavaroiden tuonti -kauppatase -palvelut, netto -tulot, netto -vaihtotase -pääoma-ja rahoitustase (pl. valuuttavaranto) -valuuttavaranto 101. 9 98. 8 edeltävä vuosi - 100 81. 3 88. 3 osuus työvoimasta, % 6. 6 11. 3 5. 8 97 85. 8 7. 6 11. 8 6. 9 USD 1 000 000 000 0. 022 0. 17 0. 212 USD 1 000 000 457 -547 -90 42 -13 36 52 -82 812 -957 -145 75 -13 22 219 -195 1329 -1684 -356 105 -30 -165 167 -31 1857 -2531 -674 379 3 -166 245 -106 2064 -3122 -1058 512 7 -443 565 -101 Inflaatioaste: Vuosikeskiarvon prosentuaalinen muutos edelliseen vuoteen verrattuna - kokonaisindeksi (tiedot perustuvat kansallisiin KHLhin, jotka eivät ole täysin vertailukelpoisia) Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu- ja vesihuolto (NACE:n pääluokat C,D ja E). Indeksi kattaa koko teollisuustuotannon; alle 20 työntekijän yritysten osalta tiedot on estimoitu. Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Maatalouden kokonaistuotos on laskettu vuoden 1993 hinnoin. Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: Työvoima jäljempänä esitettyjen ILO. n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. Tiedot perustuvat Viron vuoden 1995 työvoimatutkimukseen. Tutkimus ajoittui jaksolle tammikuu 1995-huhtikuu 1995. Kysymykset koskivat jaksoa 1989-1995. Seuraava tutkimus tehdään jaksolla huhtikuu 1997-kesäkuu 1997, jolloin kerätään tiedot vuoden 1995 alusta lähtien. Tämän vuoksi saatavilla ovat tällä hetkellä vuosien 1993 ja 1994 vuosikeskiarvot. Vuoden 1995 tutkimuksen kohderyhmänä olivat henkilöt, jotka vuonna 1995 olivat 16-75-vuotiaita. Vuonna 1989 kyseisen kohderyhmän henkilöt olivat 10-69-vuotiaita ja vuonna 1994 15-74-vuotiaita. Jotta vuosia 1989-1995 koskevien tietojen vertailukelpoisuus voitaisiin varmistaa, taulukossa esitetyt tiedot koskevat 16-69-vuotiaita. Ulkomaan bruttovelka: luku perustuu OECD:n laatimiin ulkomaanvelkatilastoihin. Maksutase: Tiedot on saatu Kansainvälisen valuuttarahaston tietokannasta eikä niiden ja yhteisön tilastotietojen välistä vertailukelpoisuutta voida taata, koska maksutase perustuu pääosin valuuttarahaston laatimiskäytäntöön. Tavaroiden kauppatase on laadittu maksutaseen periaatteiden mukaisesti. Vienti ja tuonti ovat molemmat fob-hintaisia. Nettotulo sisältää tulot suorista sijoituksista, portfoliosijoituksista ja muista sijoituksista sekä työntekijöille maksetuista korvauksista. Vaihtotase on Kansainvälisen valuuttarahaston viidenteen käsikirjaan sisältyvän määritelmän mukainen, eikä se sisällä pääoman siirtoja. Valuuttavaranto: kohdassa on ilmoitettu valuuttavarannon muutos vuoden aikana, (+) merkitsee lisäystä ja (-) vähennystä. 124 ULKOMAANKAUPPA Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin) - tuonti - vienti - kauppatase Ulkomaankaupan volyymi-indeksit - tuonti - vienti 1993 1994 1995 1996 USD 1000 000 894. 7 804. 4 -90. 4 1655. 7 1302. 7 -353 2539 1836. 7 -702. 3 3204. 1 2077. 9 -1126. 3 edeltävä vuosi - 100 Tuonti SITC:n mukaan (käypiin hintoihin) osuus koko tuonnista, % - (0+1) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka - 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat - 3 poltto-ja voiteluaineet - 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. - 5 kemialliset aineet ja tuotteet - 6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan luokiteltuina - 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet - 8 erinäiset valmiit tavarat Vienti SITC:n mukaan (käypiin hintoihin) - (0+1 ) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka - 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat - 3 poltto-ja voiteluaineet - 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. - 5 kemialliset aineet ja tuotteet •6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan luokiteltuina - 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet - 8 erinäiset valmiit tavarat Ulkomaankaupan hintaindeksit - tuonti - vienti 13. 7 3. 2 15. 2 0. 6 7. 7 15. 5 32. 3 11. 8 22. 8 10. 3 7 0. 2 5. 3 18. 8 18. 5 17 14. 8 3 13. 7 0. 7 9. 1 18. 1 28. 8 11. 8 osuus koko viennistä, % 21. 3 10. 8 7. 1 0. 2 7. 1 18. 5 16. 8 18. 2 13. 1 3. 7 11 0. 7 9. 6 20 29. 8 12 15. 7 11. 9 7. 1 0. 2 8. 3 18. 8 19. 9 18. 1 edeltävä vuosi - 1 00 141. 3 137. 4 124. 7 Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin); Ulkomaankaupan rakenne SITC:n mukaan (käypiin hintoihin): Kauppaa koskeviin tietoihin ei sisälly suora jälleenvienti, palveluiden kauppa, kauppa tullivapaiden alueiden kanssa eikä lisenssien, taitotiedon ja patenttien kauppa Tiedot perustuvat erityiseen kaupan järjestelmään, ja ne päivitetään säännöllisin väliajoin. Kaupan luokitukset. Viro käyttää tavaroiden luokittelussa yhdistettyä nimikkeistöä (CN). Tuonti kirjataan cif-hintoina ja kirjausajankohtana käytetään päivämäärää, jona tulliviranomaiset hyväksyivät tulli-ilmoituksen. Vienti kirjataan fob-hintoina ja kirjausajankohtana käytetään päivämäärää, jona tulliviranomaiset hyväksyivät tulli-ilmoituksen. Tullitilastoja käytetään ulkomaankaupan tietojen seurannassa. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. Ulkomaankaupan hintaindeksit: Hintaindeksit on laskettu käyttämällä "yksikköarvojärjestelmää". 14. 7 3. 5 9. 3 0. 5 10. 8 19. 9 29. 6 11. 7 15. 2 10. 1 6. 4 0. 1 9. 7 20. 6 19. 8 18. 1 125 ULKOMAANKAUPPA Tuonti tärkeimpien tuontimaiden mukaan (käypiin hintoihin) osuus koko tuonnista, % 1993 1994 1995 1996 1. 2. 3. 4. 5. muut maat Vienti tärkeimpien vientimaiden mukaan (käypiin hintoihin) 1. 2. 3. 4. 5. muut maat FI RU DE SE NL RU FI SE LV DE 27. 9 FÏ RU DE SE NL 17. 2 10. 8 8. 9 3. 6 31. 6 FI RU DE SE NL 29. 9 16. 8 10 8. 9 3. 1 31. 3 osuus koko viennistä, % 22. 6 RU 23. 1 FI FI SE LV DE 20. 7 9. 5 8. 6 8 30. 6 17. 8 RU SE LV DE 10. 8 8. 2 6. 8 33. 3 FI RU DE SE GB 32. 6 16. 1 9. 6 8. 5 3. 1 30. 1 21. 5 FI 17. 6 RU SE LV DE 10. 8 7. 5 7. 2 35. 4 29. 2 13. 5 10 8. 2 3. 3 35. 8 18. 4 16. 5 11. 6 8. 3 7. 1 38. 1 Tärkeimmät vientimaat vuonna 1996 Structure of export by main partners in 1996 38. 1% Tärkeimmät tuontimaat vuonna 1996 Structure of import by main partners in 1996 35. 8% DE FI GB LV Saksa Suomi Yhdistynyt kuningaskunta Latvia NL RU SE Alankomaat Venäjä Ruotsi 126 SOSIAALISET INDIKAATTORIT Väkiluku 1. tammikuuta 1991 1992 1993 1000 1994 1995 1570. 45 1562. 22 1526. 53 1506. 93 1491. 6 Väestön ikäjakauma (1. 1. 1995) osuus koko väestöstä, % 0-14 15-24 25-44 45-64 65- Elävänä syntyneet Kuolleet Vuotta nuorempana kuolleet - vuotta nuorempana kuolleet - kuolleena syntyneet Avioliitot Avioerot Yleinen avioituvuusluku Yleinen eronneisuusluku Luonnollinen väestönkasvu Nettomuuttoluku Väestönkasvu Kokonaishedelmällisyysluku Imeväiskuolleisuus Sikiökuolleisuus Elinajanodote - miehet - naiset Elinajanodote - miehet - naiset 19320 19705 258 148 10292 5738 6. 57 3. 66 -0. 3 -5. 13 -5. 37 1. 77 13. 35 7. 6 kokonaismäärä 18006 20115 15170 21267 14178 22150 205 126 7378 5606 4. 90 3. 70 -5. 30 -5. 10 -10. 40 14. 50 8. 81 285 175 8878 6651 239 121 7745 5757 1 000 henkeä kohti 5. 75 4. 31 -1. 37 -21. 9 -23. 27 1. 69 15. 83 9. 63 5. 11 3. 8 -4. 02 -9. 08 -13. 1 1. 45 15. 75 7. 91 syntymästä 65-vuotiaana 20. 7 14. 2 28. 5 23. 5 13. 1 4. 7 5. 0 14. 8 61. 7 74. 3 12. 0 16. 1 127 TYÖMARKKINAT Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen) Työllisten vuosikeskiarvo Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) - yhteensä - alle 25-vuotiaita -25- Työttömiksi ilmoittautuneet (viitejakson lopussa) 1993 1994 1995 1996 osuus 15 vuotta täyttäneistä, % 70. 5 703 6. 6 11. 3 5. 8 70. 4 1 000 687 osuus työvoimasta, % 7. 6 11. 8 6. 9 osuus taloudellisesti aktiivisesta väestöstä, % 4 4. 1 4 4. 3 Keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE) edeltävä vuosi - 100 1993 1994 1995 1996 - maa-, riista-, metsä-ja kalatalous - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto - rakentaminen - kuljetus, varastointi ja tietoliikenne Kuukausiansioindeksit - reaalinen - nimellinen 74. 7 96. 3 86. 4 105 88. 6 98. 8 83. 3 101. 5 95. 2 109. 6 95. 6 100 Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen): - työvoiman osuus 15 vuotta täyttäneistä. Työvoimaosuus perustuu työvoimatutkimukseen, ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: Työvoima jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): - työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työllisten vuosikeskiarvo ja keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE):. Tietoihin sisältyvät kaikki valtion talousarviosta tukea saavat organisaatiot sekä henkilöt, joilla on sivutyö. Lukuihin eivät sisälly asevoimien palveluksessa, oppisopimuskoulutuksessa, hoitovapaalla tai pidennetyllä hoitovapaalla olevat henkilöt. Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen), työllisten vuosikeskiarvo ja keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE): Tiedot perustuvat Viron vuoden 1995 työvoimatutkimukseen. Tutkimus ajoittui jaksolle tammikuu 1995-huhtikuu 1995. Kysymykset koskivat jaksoa 1989-1995. Seuraava tutkimus tehdään jaksolla huhtikuu 1997-kesäkuu 1997, jolloin kerätään tiedot vuoden 1995 alusta lähtien. Tämän vuoksi saatavilla ovat tällä hetkellä vuosien 1993 ja 1994 vuosikeskiarvot. Vuoden 1995 tutkimuksen kohderyhmänä olivat henkilöt, jotka vuonna 1995 olivat 16-75-vuotiaita. Vuonna 1989 kyseisen kohderyhmän henkilöt olivat 10-69-vuotiaita ja vuonna 1994 15-74-vuotiaita. Jotta vuosia 1989-1995 koskevien tietojen vertailukelpoisuus voitaisiin varmistaa, taulukossa esitetyt tiedot koskevat 16-69-vuotiaita. Työttömiksi ilmoittautuneet (jakson lopussa): Työttömiksi ilmoittautuneiden osuus prosentteina - työttömiksi ilmoittautuneiden prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviiliväestöstä, jota koskevat tiedot on saatu otantaan perustuvasta työvoimatutkimuksesta. Viron työvoimahallinnon tietoja. Työttömiksi ilmoittautuneisiin kuuluvat henkilöt, jotka ovat ilmoittautuneet työttömiksi työnhakijoiksi valtiollisiin työvoimatoimistoihin. Työttömyysaste on työttömiksi työnhakijoiksi ilmoittautuneiden osuus ikäryhmässä 16-eläkeikä. 128 JULKINEN TALOUS Valtion talousarvio -valtion sulautetut tulot -avustukset -valtion sulautetut menot -julkisyhteisöjen sulautetut menot -valtion sulautettu ali/ylijäämä -julkisyhteisöjen ali/ylijäämä Valtion talousarvio - valtion sulautetut menot -julkisyhteisöjen sulautetut menot - valtion sulautettu ali/ylijäämä -julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 1990 1991 1992 1993 1994 | 1995 1 000 000, kans valuuttana 2994. 8 219. 9 3024 3917 190. 7 272. 4 6320. 3 243. 7 6088. 5 7805. 7 475. 5 539. 2 10566. 8 9590. 3 11282 976. 5 973. 4 osuus BKTsta, % 21. 2 27. 5 1. 3 1. 9 27. 5 35. 3 2. 2 2. 4 31. 9 37. 5 3. 2 3. 2 448. 1 14. 9 404. 7 539. 9 58. 3 73 22. 1 29. 5 3. 2 4. 0 Valtion talousarvio: Valtion ja julkisyhteisöjen taloutta koskevat tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisemaan valtioiden taloutta käsittelevään tilastolliseen vuosikirjaan (Government Finance Statistics Yearbook 1996, GFSY). Mukaan on otettu myös vuosikirjaan sisältyvät Viroa koskevat tiedot Koska tilastollinen vuosikirja ei sisällä julkisyhteisöjen tilastoja, vaan tilastot on laadittu erikseen kullekin hallinnon tasolle, tässä esitetyt sulautetut tiedot perustuvat valtion- ja paikallishallinnon tietoihin, jotka on mukautettu sulauttamalla julkisen sektorin sisäiset siirrot. Vaikka tilastot kattavat vuosikirjassa julkaistut valtion-ja paikallishallinnon tiedot, täydellistä kattavuutta ei välttämättä saavuteta, sillä tiettyjen valtion- tai paikallishallinnon yksiköiden tiedot voivat puuttua tilastoista. Kattavuutta voidaan arvioida vertaamalla tilastolliseen vuosikirjaan sisältyvää valtiokohtaista kattavuutta koskevaa huomautusta valtion- ja paikallishallinnon yksiköiden luetteloon. Tässä ilmoitettu ali/ylijäämä on saatu vähentämällä tuloista ja avustuksista menot. Laskennassa ei ole otettu huomioon antolainausta, josta on vähennetty takaisinmaksut (katso jäljempänä). tukipalkkioista. Muita hallinnon eri Taulukkoja laadittaessa tehty julkisen sektorin sisäisten siirtojen nettouttaminen koskee ainoastaan tulon- ja pääomansiirtoja, jotka koostuvat yksilöidyistä avustuksista sekä hallinnon eri tasojen välisistä tulon- ja pääomansiirtojen muotoisista työnantajan sosiaaliturvamaksujen maksua tai vastavuoroista tavaroiden ja palveluiden hankintaa, ei yleensä luokitella julkisen sektorin sisäisiksi siirroiksi, joten niitä ei ole sulautettu. Aina ei ole selvää, johtuuko tulon- tai pääomansiirtoja koskevien tietojen puuttuminen siitä, ettei siirtoja ole tehty, vai siitä, ettei tehdyistä siirroista ole saatu tietoa. Tietojen puuttuminen tulkitaan kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitukseksi siitä, ettei siirtoa ole tapahtunut. taloustoimia, kuten verojen tasojen välisiä ja a. Valtion menot koostuvat julkisyhteisöjen rahamääräisistä, tavaroiden ja palveluiden hankinnasta aiheutuneista kulutus-ja investointimenoista, korkomenoista sekä tulon-ja pääomansiirroista. Niihin eivät kuulu muut kuin rahamääräiset taloustoimet. b. Ali/ylijäämä on laskettu vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot. Tämä ali/ylijäämän laskentamenetelmä eroaa edellä mainitussa tilastollisessa vuosikirjassa käytetystä menetelmästä, jossa ali/ylijäämä saadaan vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot ja nettoluotonanto Kun yhtälöstä jätetään pois nettoluotonanto (joka koostuu tilastollisessa vuosikirjassa sovellettavan menetelmän mukaan rahoitusvaroja ja -velkoja koskevista toimista, jotka eivät liity vakavaraisuuteen vaan tietyn poliittisen tarkoituksen toteuttamiseen), saadaan ali/ylijäämä lähemmäs kansantalouden tilinpidon nettoluotonotto/nettoluotonanto -käsiteparia. Nettoluotonannon poisjättäminen aiheuttaa myös sen, etteivät yksityistämisestä saadut tulot Qotka tilastollisen vuosikirjan menetelmän mukaan luokitellaan takaisinmaksuiksi) vaikuta taulukossa ilmoitetun ali/ylijäämän määräytymiseen (eivätkä näin vähennä alijäämää). 129 RAHOITUSSEKTORI Raha-aggregaatit - Raha (Ml) - Quasi money Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa) Lyhytaikaiset keskikorot - antolainaus • talletus Virallinen diskonttokorko (jakson lopussa) USA:n dollarin kurssi viitejakson keskikurssi kurssi viitejakson lopussa ecun kurssi viitejakson keskikurssi kurssi viitejakson lopussa 1990 1991 1992 1993 USD 1000 000 000(10*9) 1994 | 1995 1996 0. 38 0. 06 0. 51 0. 13 0. 72 0. 19 0. 87 0. 27 USD 1000 000(10*6) 386. 12 443. 35 579. 91 636. 82 % vuodessa 27. 3 6. 3 USD 1 - EEK. 23. 1 11. 5 5. 4 16 8. 7 4. 3 13. 7 6. 1 3. 6 12. 912 13. 223 13. 878 12. 991 12. 39 11. 465 11. 462 12. 034 12. 44 ECU 1 = EEK. 15. 635 15. 484 15. 483 15. 453 15. 240 14. 996 15. 064 15. 758 15. 587 Raha-aggregaatit (jakson lopussa): Raha (Ml) sisältää aikatallettikset, säästötallctuksct ja sisältää avistatalletukset ja yleisön hallussa olevan rahan. Quasi money ulkomaanvaluutan määräiset talletukset. Raha-aggregaatit lasketaan kuukausittain. Rahamarkkinatutkimuksen mukaan Ml sisältää yleisön hallussa olevan rahan ja avistatalletukset (lukuun ottamatta valtion talletuksia), Quasi money sisältää aikatallettikset, säästötalletukset sekä vaihdettavien ja sidottujen valuuttojen määräiset Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston talletukset (lukuun ottamatta valtion talletuksia). vuosittaisia viitejakson lopun kursseja. Virallinen diskonttokorko (vuoden lopussa): Ei virallista diskonttokorkoa, peruskorkoa eikä keskeisintä keskuspankkikorkoa, kaikki korot ovat markkinakorkoja. Lyhytaikaiset keskikorot: Tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisiin kansainvälisiin rahoitustilastoihin Ontemational Financial Statistics, IFS). Lyhytaikaisten antolainaus- ja talletuskeskikorkojen arvot ovat viitejakson keskiarvoja. Antolainauskorko on yleensä ilmoittajapankkien myöntämistään lainoista perimä keskikorko. Talletuskorko on avista- ja aikatalletusten tai aikatalletusten keskikorko. Nämä korot eivät välttämättä ole täysin vertailukelpoisia eri maiden välillä, koska ilmoittajapankkien suhteellisessa edustavuudessa ja käytetyissä painorakenteissa on eroja. Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa): Virallista valuuttavarantoa koskevat tiedot on otettu Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisista kansainvälisistä rahoitustilastoista (International Financial Statistics, IFS). Valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa) muodostuu keskuspankin ulkomaanvaluutan määräisistä varoista ja muista ulkomaisista saamisista (brutto). Valuuttavarantoon eivät tämän määritelmän mukaan kuulu kotimaiset ulkomaanvaluutan määräiset saamiset Virallinen valuuttavaranto arvostetaan kunkin viitejakson lopussa voimassa olevien markkinakurssien ja -hintojen mukaan. Koko valuuttavarantoa (lukuun ottamatta kultaa) koskevat kansainvälisissä rahoitustilastoissa julkaistut tiedot voivat poiketa kansallisten viranomaisten julkaisemista tiedoista. Eroja voivat aiheuttaa Kansainvälisen valuuttarahaston varannon arvostamisessa käyttämät menetelmät sekä sidotun valuutan määräisten saamisten käsittelyssä esiintyvät erot USA:n dollarin kurssi: Kansainvälisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financières Internationales". A INFLAATION KEHITYS (12 kk) Kuluttajahintaindeksin prosentuaalinen muutos edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna (t/t-12) tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu 1993 1994 1995 1996 39. 0 28. 7 35. 9 29. 5 27. 8 28. 4 25. 2 29. 3 27. 2 26. 7 29. 2 24. 7 27. 8 23. 1 27. 4 21. 8 25. 9 20. 1 28. 4 17. 3 28. 2 16. 4 28. 8 14. 9 Inflaatio (KHL:n muutos, %) Hei Maa Huh T ou Kes H ci Elo Syy Lok Mar Jou Hei M aa Huh T ou Kes Hei E lo S yy L ok Tam-95 Tam-96 Mar Jou Inflaation kehitys (12 kk): Inflaatioaste (12 kk) ilmoittaa KH3:n prosentuaalisen muutoksen edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna. Inflaatioaste perustuu kansallisiin KHLhin, eivätkä hakijamaiden indeksit ole keskenään täysin vertailukelpoisia. Ne eivät myöskään ole täysin vertailukelpoisia yhteisön YKHIxn kanssa (indeksien laatimisessa käytetään erilaisia menetelmiä, käsitteitä ja menettelytapoja). 1%>( TEOLLISUUS BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, käypiin hintoihin) - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) - yhteensä - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu- ja vesihuolto 1993 1994 1995 | 1996 1. 7 17. 1 3. 2 81. 3 72. 8 81. 4 83. 7 osuus BKT. sut, % 1. 6 16. 6 2. 9 edeltävä vuosi • 100 97 98. 9 96. 9 97. 6 1. 5 15. 2 3. 5 101. 9 95. 6 102. 9 98 Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain sähkö-, kaasu-ja vesihuolto (NACE:n pääluokat C,D ja E) kaasu-ja vesihuolto kattaa ainoastaan energiantuotannon (NACE Rev. 1. , 40101,40301). (NACE): sekä Indeksi kattaa koko teollisuustuotannon; alle 20 työntekijän yritysten osalta tiedot on estimoitu. Sähkö-, Teollisuustuotantoon kaivostoiminta teollisuus louhinta, kuuluu ja S, 1 "*-' INFRASTRUKTUURI Rautateiden rataverkko 22. 3 22. 7 22. 6 22. 6 1985 1990 1995 1996 km/l 000 km2 Moottoriteiden pituus km 60 asukkaita 64 66 Asukkaiden lukumäärä henkilöautoa kohti 6. 6 6. 5 3. 9 3. 6 / *3 MAATALOUS Maa-ala maankäyttölajeittain - yhteensä - maatalousmaata • metsää -peltoa - pysyvää luonnonniittyä ja laidunta Maatalousmaa oikeudellisen aseman mukaan - valtion yrityksiä - osuuskuntia -muita 1992 | 1993 1994 1995 1996 4522. 7 1455 2021. 8 1127. 6 312. 5 4522. 7 1454. 1 2016. 6 1128. 9 310. 3 1000 ha 4522. 7 1449. 5 2016. 2 1127. 8 306. 9 4522. 7 1449. 5 2016. 2 1127. 8 306. 9 1127. 6 306. 9 osuus maatalousmaasta, % 1. 9 36. 4 61. 7 1. 9 33. 7 64. 4 1. 3 29. 2 69. 5 Osuus BKT:sta 1992 1993 1994 1995 1996 osuus BKT sta, % • maa-, riista-, metsä- ja kalatalous (NACE:n pääluokat 9. 8 8. 9 7. 1 A+B) Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi Tärkeimpien viljelykasvien pinta-alat - viljakasveja -joista: vehnää • perunaa - sokerijuurikasta - rehujuurikasta Tärkeimpien viljelykasvien sadot - viljakasveja -joista: vehnää -perunaa - sokerijuurikasta - rehujuurikasta Teuraaksi myydyt Ui hankitut eläimet • sikoja - karjaa - siipikarjaa Karjankasvatuksen osuus (jakson lopussa) -karjaa -josta: lehmiä - lampaita - sikoja edelttvavuosi-100 88. 3 85. 8 98. 8 423. 1 43. 5 46 1 375. 1 50. 3 43 0 14. 1 20. 6 144. 5 21. 6 21. 0 126. 4 250 1000 ha 319. 5 34. 2 40 1 100 kg/ha 16. 0 16. 7 141. 1 212 304. 3 38. 6 37 0 16. 9 20. 0 145. 6 317 290. 2 46. 9 36 0 8. 7 1992 1993 1994 1995 1996 elopaino 1 0001 52. 5 90. 8 7. 5 45. 9 64. 2 9. 9 52. 2 54. 8 8. 5 kpl/1 000 ha maatalousmaata 318 156 57 kpl/l 000 ha peltoalaa 288 145 42 256 128 34 48. 1 52. 4 8. 3 240 119 29 376. 8 407 398. 4 278. 9 Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: maatalouden kokonaistuotos on laskettu vuoden 1993 hinnoin. Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet: Teuraaksi myydyt eläimet, yritysten, yksityisten maatilojen ja palstanomistajien teurastamat myyntiin tarkoitetut eläimet, liha omaan kulutukseen. 134 Estonia 1995 Legend: A/ Country boundary A/ Region boundary COUNTRY NAME REGION NAME OTYNAME Selected major settlements: (1000 inhabitants) 200-250 o • • • 250- 500 500 - 1 000 >1000 Qeneral information about the country: Age groups On years): ^^^ • mm <15 15- 65 >65 Living standard (in 1993): ECU 1 003 (âDPparoapRa) Area: 45 277 km2 Administrative regions: 15 counties Population: 1 483 900 8owoK 8tababoai Oflto* of Estoniat Cartography and gaograpNe Information mm«gsjnwnf. QI80O 25 75 km aUTOMK ISSN 1024-4492 KOM(97) 2006 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 01 06 Luettelonumero : CB-CO-97-374-FI-C ISBN 92-78-22867-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg