title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2285/97 af John IVERSEN , Kirsten JENSEN til Kommissionen. Pesticider på positivliste

eurovoc_concepts:
chemical product
dangerous substance
environmental protection
pesticide
plant health legislation
plant health product
public health
working environment

text: 17. 3. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 82/51 (98/C 82/93) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2285/97 af John Iversen (PSE) og Kirsten Jensen (PSE) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Pesticider p(cid:229) positivliste Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at den er i gang med at s(cid:230)tte sprłjtegiften Paraquat p(cid:229) EU(cid:146)s positivliste? Vil Kommissionen i givet fald forklare, hvordan den evaluerer disse kemiske stoffer? Hvilke sikkerhedsforanstaltninger tager Kommissionen for givet ved anvendelsen af Paraquat, s(cid:230)rligt i forhold til miljł- og arbejdsmiljłproblemer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (12. september 1997) Paraquat er ganske rigtigt et af de aktive stoffer, der for łjeblikket er ved at blive evalueret i henhold til bestemmelserne i direktiv 91/414/E(cid:216)F (1) og forordning (E(cid:216)F) nr. 3600/92 (2) med henblik p(cid:229) eventuel optagelse p(cid:229) en EF-positivliste. Som det fremg(cid:229)r af direktivets artikel 5, kan et aktivt stof kun optages i direktivets bilag I, hvis det p(cid:229) grundlag af den foreliggende tekniske og videnskabelige viden kan forventes, at et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder det aktive stof, efter en anvendelse, der er i overensstemmelse med god plantebeskyttelsespraksis, ikke har nogen skadelige virkninger p(cid:229) menneskers eller dyrs sundhed eller nogen uacceptabel indvirkning p(cid:229) miljłet. Endvidere skal medlemsstaterne, efter at et aktivt stof er blevet optaget i direktivets bilag I, tage godkendelsen af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det p(cid:229)g(cid:230)ldende aktive stof, op til fornyet overvejelse i overensstem- melse med betingelserne for optagelsen og de ensartede principper (bilag VI) inden for en n(cid:230)rmere fastsat frist. Evalueringen af paraquat g(cid:229)r videre, og rapporter om konklusionerne vedrłrende paraquat er stadig under udarbejdelse. Der vil derfor g(cid:229) nogen tid, fłr et udkast til beslutning kan drłftes med medlemsstaterne i Den st(cid:229)ende Komite· for Plantesundhed, og en beslutning derefter kan tr(cid:230)ffes. (1) R(cid:229)dets direktiv 91/414/E(cid:216)F om markedsfłring af plantebeskyttelsesmidler › EFT L 230 af 19. 8. 1991. (2) Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 3600/92 om de n(cid:230)rmere bestemmelser for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af fłrste fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/E(cid:216)F om markedsfłring af plantebeskyttelsesmidler › EFT L 366 af 15. 12. 1992. (98/C 82/94) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2286/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Genetisk modificeret raps Mandag den 9. juni 1997 godkendte Europa-Kommissionen markedsfłring af en genetisk modificeret herbicidresistent raps. Den herbicidresistente raps fremstilles af et belgisk selskab ved navn Plant Genetic System. Hvilke eventuelle undersłgelser lod Kommissionen foretage for at vurdere de sundhedsm(cid:230)ssige og miljłm(cid:230)s- sige fłlger af frigivelse af denne genetisk modificerede organisme? Af hvilke grunde besluttede Kommissionen ikke at fłlge forsigtighedsprincippet i denne sag? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. september 1997) Kommissionen vedtog den 6. juni 1997 to beslutninger om markedsfłring af genetisk modificerede hybride rapsfrł, anmeldt af virksomheden Plant Genetic Systems (PGS) (1)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1283/97 av den 2 juli 1997 om fastställande för regleringsåret 1997/1998 av det minimipris som skall betalas till producenterna av williams- och rochapäron och av produktionsstödet för sådana päron i sockerlag och/eller naturlig fruktsaft

eurovoc_concepts:
agro-industry
fruit product
pip fruit
producer price
production aid

formats: html pdfa1b print


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1288/97, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1997, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit
third country
vegetable


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2279/97 dell'on. Bartho PRONK alla Commissione. Informazioni agli anziani sull'introduzione dell'Euro

eurovoc_concepts:
EU Member State
Economic and Monetary Union
association
dissemination of EU information
elderly person
public awareness campaign

formats: html pdf print

text: 11. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 76/91 (98/C 76/184) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2276/97 di Cristiana Muscardini (NI) alla Commissione (2 luglio 1997) Oggetto: Incidenti nautici In Italia una giovane donna perde la vita in un banale incidente cadendo in mare e venendo dilaniata dall(cid:146)elica del motore del potente gommone sul quale si trovava da sola. Considerando che nella stagione estiva incidenti di questo tipo sono tristemente frequenti, intende la Commissione: 1. adoperarsi affinche· sia resa obbligatoria l(cid:146)applicazione di un dispositivo di sicurezza ai motori marini entro e fuori bordo il quale, in caso vi sia a bordo il solo guidatore, deve essere legato al polso dello stesso, di modo che nell(cid:146)eventualita‘ di una caduta o di un malore l(cid:146)avviamento si spenga automaticamente; 2. sollecitare gli Stati membri ad applicare severe sanzioni a chi non rispetta tali regole? Risposte data dal Sig. Bangemann in nome della Commissione (4 settembre 1997) La sicurezza e‘ stata uno dei principali criteri utilizzati per la redazione della Direttiva 94/25/CE (1) sulla 1. costruzione di navi da diporto. Le disposizioni finali assicurano all’utilizzatore un livello di protezione alto comprese quelle che coprono il rischio d’incidente causato dall’avviamento del motore con marcia inserita e le disposizioni relative alla protezione contro la caduta in mare. Il dispositivo a cui si fa riferimento non e‘ previsto nella direttiva 94/25/CE. Nel caso citato l’obbligo di tale dispositivo avrebbe potuto evitare l’incidente, pero nella maggior dei casi la capacita‘ dell’imbarcazione di manteneresi stabile permette un piu‘ rapido salvataggio della persona caduta in mare e, in condizioni metereologiche avverse, riduce il rischio di rovesciamento. 2. A partire dal 16 giugno 1998 tutte le nuove imbarcazioni da diporto che saranno immesse sul mercato della Communita‘ dovranno essere conformi alle disposizioni della direttiva 94/25/CE. Spetta agli Stati Membri il rispetto di tale obbligo. (1) GU L 164 del 30. 06. 1994 (98/C 76/185) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2279/97 di Bartho Pronk (PPE) alla Commissione (2 luglio 1997) Oggetto: Informazioni agli anziani sull(cid:146)introduzione dell(cid:146)Euro L(cid:146)introduzione dell(cid:146)Euro suscita negli anziani maggiori timori rispetto ai piu‘ giovani. Cio‘ e‘ da attribuire a due fattori. In primo luogo, i molti cambiamenti che sono avvenuto gia‘ negli ultimi anni a livello di pagamenti, si pensi in proposito alla rapida diffusione dei pagamenti elettronici. In secondo luogo, i timori legati alle conseguenze negative che l(cid:146)avvento dell(cid:146)Euro potrebbe avere sulle indennita‘ destinate agli anziani, quali le pensioni. Ritiene la Commissione che gli anziani costituiscano uno specifico gruppo bersaglio che ha diritto a un 1. approccio specifico per quanto concerne l(cid:146)introduzione dell(cid:146)Euro? In caso affermativo, ne tiene gia‘ conto la Commissione nella sua politica d(cid:146)informazione sull(cid:146)Euro? In caso 2. negativo, non pensa la Commissione che occorrerebbe farlo? Ritiene inoltre la Commissione che quest(cid:146)opera di informazione potrebbe offrire risultati ottimali se svolta 3. in collaborazione con le associazioni degli anziani negli Stati membri? Intende infine la Commissione condurre in futuro una seria politica di informazione in collaborazione con 4. le associazioni degli anziani?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2260/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Επικίνδυνα παρασκευάσματα

eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
classification
dangerous substance
environmental impact
health risk
labelling
packaging
technological change

text: C 76/86 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 11. 3. 98 Apa· nthsh apo· ton ko Bangemann ek me·royw thw Epitroph· w (5 Septembri·oy 1997) Sthn pro·tash gia odhgi·a toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me thn tajino·mhsh, th syskeyasi·a kai thn epish·mansh tvn epiki·ndynvn paraskeyasma·tvn, kai sygkekrime·na sto a·ruro 6, para· grafow 4, kauori·zetai o·ti apaitei·tai ne·a ekti·mhsh tvn kindy·nvn gia thn ygei·a se periptv· seiw o·poy oi allage·w tvn systatikv· n yperbai·noyn ta kauorizo·mena o·ria ston pi·naka thw paragra·foy 4. O pi·nakaw isxy·ei se periptv· seiw poy h tajino·mhsh (ekti·mhsh tvn kindy·nvn gia thn ygei·a) basi·zetai sth me·uodo poy kauori·zetai sto a·ruro 6, para·grafow 1 (b). Sthn para·grafo 1 (b) ori·zetai h me·uodow gia thn ekti·mhsh tvn kindy·nvn gia thn ygei·a ba·sei dokimv· n sy·mfvna me to para·rthma V B (Kateyuynth·riew gramme·w gia dokime·w) thw odhgi·aw 67/548/EOK gia thn prose·ggish tvn nomouetikv· n, kanonistikv· n kai dioikhtikv· n diata· jevn o·son afora· thn tajino·mhsh, th syskeyasi·a kai thn epish·mansh epiki·ndynvn paraskeyasma·tvn (1). H Epitroph· ei·nai thw gnv· mhw o·ti sto isxy·on kei·meno thw pro·tashw kauori·zetai h·dh safv· w o·ti o pi·nakaw isxy·ei mo·no se periptv· seiw stiw opoi·ew oi ki·ndynoi gia thn ygei·a eno·w skeya· smatow gnvsth·w sy·nueshw e·xoyn ektimhuei· ba·sei apotelesma·tvn dokimv· n. (1) EE 196 16. 8. 1967. (98/C 76/177) GRAPTH ERVTHSH E-2259/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (2 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Epiki·ndyna paraskeya·smata Sxetika· me thn «Pro·tash odhgi·aw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia thn prose·ggish tvn nomouetikv· n, kanonistikv· n kai dioikhtikv· n diata·jevn tvn kratv· n melv· n poy aforoy·n thn tajino·mhsh, th syskeyasi·a kai thn epish·mansh tvn epiki·ndynvn paraskeyasma·tvn» (e·ggr. COM(96)347 tel. › 96/0200 COD) (1). Hmeromhni·a efarmogh·w: zhtei·tai apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· h efarmogh· na sympe·sei me thn hmeromhni·a dhmosi·eyshw sthn EE, me pentaeth· metabatikh· peri·odo. (1) EE C 283 thw 26. 9. 1996, sel. 1. Apa·nthsh apo· ton ko Bangemann ek me·royw thw Epitroph· w (5 Septembri·oy 1997) To a·ruro 24 thw pro·tashw gia odhgi·a toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me thn tajino·mhsh, th syskeyasi·a kai thn epish·mansh tvn epiki·ndynvn paraskeyasma·tvn proble·pei o·ti h odhgi·a ua teuei· se isxy· thn tri·th hme·ra e·peita apo· th dhmosi·eysh· thw sthn Epi·shmh Efhmeri·da. H Epitroph· symfvnei· me to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti apaitei·tai pentaeth·w xronikh· peri·odow metajy· thw hmeromhni·aw ue·spishw kai thw hmeromhni·aw e·narjhw isxy·ow gia praktikoy·w lo·goyw, v· ste na douei· eparkh·w xro·now, to·so stiw arxe·w tvn kratv· n melv· n kauv· w kai stoyw oikonomikoy·w forei·w ekmeta·lleyshw kai, idi·vw, stiw mikromesai·ew epixeirh·seiw, gia thn efarmogh· tvn ne·vn apaith·sevn, o·pvw oi kata·logoi dedome·nvn sxetika· me thn asfa·leia gia mh tajinomhme·na skeya·smata kauv· w kai ne·a sh·mata gia skeya·smata poy tajinomoy·ntai vw epiki·ndyna gia to periba·llon, apaith·seiw poy perilamba·nontai sthn parapa· nv anafero·menh pro·tash. H a·poch thw Epitroph·w epi· toy shmei·oy aytoy· katagra·fetai me safh·neia sthn aitiologikh· e·kuesh kai lamba·netai ypo·ch sto a·ruro 23 thw en lo·gv pro·tashw, sy·mfvna me to opoi·o h ylopoi·hsh ua pre·pei na e·xei pragmatopoihuei· to argo·tero e·vw to e·tow 2003. (98/C 76/178) GRAPTH ERVTHSH E-2260/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (2 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Epiki·ndyna paraskeya·smata Sxetika· me thn «Pro·tash odhgi·aw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia thn prose·ggish tvn nomouetikv· n, kanonistikv· n kai dioikhtikv· n diata·jevn tvn kratv· n melv· n poy aforoy·n thn tajino·mhsh, th


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1280/97 av den 2 juli 1997 om fastställande av stödbelopp till avsättningskostnader för vissa destillationsprodukter av vin under 1998

eurovoc_concepts:
EAGGF
alcohol
distillation
sales aid
wine


title: Regolamento (CE) n. 1283/97 della Commissione del 2 luglio 1997 che fissa, per la campagna di commercializzazione 1997/1998, il prezzo minimo da pagare ai produttori di pere Williams e Rocha e l'importo dell'aiuto alla produzione di tali pere sciroppate e/o conservate nel succo naturale di frutta


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2256/97 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Preparações perigosas

eurovoc_concepts:
approximation of laws
classification
consumer information
dangerous substance
labelling
packaging
public health
workplace

text: C 76/84 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 11. 3. 98 Em Abril de 1997, a Comissa(cid:152)o apresentou aos Estados-membros a Recomenda(cid:231)a(cid:152)o 97/344/CE (5), na qual se identificam as melhores pra·ticas no dom(cid:14)·nio da melhoria e simplifica(cid:231)a(cid:152)o do enquadramento das novas empresas e se estabelecem medidas, relativas a‘ fase de arranque, a aplicar pelos poderes pu·blicos nacionais. Em particular, a recomenda(cid:231)a(cid:152)o destaca a necessidade de reduzir todos os tra(cid:136)mites e formalidades administrativos impostos a‘s novas empresas e de fomentar nas administra(cid:231)o(cid:152)es pu·blicas uma atitude orientada para o servi(cid:231)o a‘s empresas. Para tal, propo(cid:152)e o estabelecimento de um ponto de contacto u·nico para o registo de novas empresas, a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de formula·rios de registo u·nicos e a adop(cid:231)a(cid:152)o de nu·meros de identifica(cid:231)a(cid:152)o u·nicos. A recomenda(cid:231)a(cid:152)o aborda ainda o modo de estimular as empresas nos primeiros anos do seu desenvolvimento, sugerindo para o efeito a necessidade de melhorar os tra(cid:136)mites administrativos no a(cid:136)mbito da fiscalidade, da seguran(cid:231)a social e das exige(cid:136)ncias estat(cid:14)·sticas. Mais recentemente, o Conselho Europeu de Amsterda(cid:152)o confirmou o forte empenho na simplifica(cid:231)a(cid:152)o da regulamenta(cid:231)a(cid:152)o legislativa e administrativa, no intuito de melhorar a qualidade da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria e de aliviar os encargos administrativos que recaem sobre as empresas, em especial sobre as PME. Tendo sido convidada pelo Conselho a criar uma task force para o efeito, a Comissa(cid:152)o analisa actualmente de que modo podera· responder positivamente a esta solicita(cid:231)a(cid:152)o. A ideia de uma task force seria bem acolhida e ajudaria a orientar o trabalho ja· iniciado, no seio da Comissa(cid:152)o, com vista a‘ melhoria do enquadramento, em particular das PME e do artesanato. (1) CSE(95)2087 (2) COM (96)98 final (3) (4) COM (96)329 final (5) Recomenda(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o, de 22 de Abril de 1997, relativa a‘ melhoria e simplifica(cid:231)a(cid:152)o do enquadramento das novas empresas › JO L 145 JO L 006, de 10/01/1997 de 05/06/1997 (98/C 76/174) PERGUNTA ESCRITA E-2256/97 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Julho de 1997) Objecto: Prepara(cid:231)o(cid:152)es perigosas Em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘ «Proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa a‘ aproxima(cid:231)a(cid:152)o das disposi(cid:231)o(cid:152)es legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros respeitantes a‘ classifica(cid:231)a(cid:152)o, embalagem e rotulagem das prepara(cid:231)o(cid:152)es perigosas (COM(96)347 def. › 96/0200 COD) (1), e, em particular, a‘ extensa(cid:152)o do requisito de fornecimento de uma ficha de dados de seguran(cid:231)a, refira-se que as fichas de dados de seguran(cid:231)a completas se justificam nos casos em que se preve(cid:136)em, em rela(cid:231)a(cid:152)o a uma substa(cid:136)ncia, limites de exposi(cid:231)a(cid:152)o no local de trabalho. Nos casos em que uma substa(cid:136)ncia constitua um risco para a sau·de (primeiro travessa(cid:152)o do no 2 do artigo 16o), solicita-se a‘ Comissa(cid:152)o que diligencie no sentido da cria(cid:231)a(cid:152)o de fichas informativas simplificadas, contendo apenas as indica(cid:231)o(cid:152)es verdadeiramente necessa·rias para os utilizadores ou os consumidores. (1) JO C 283 de 26. 9. 1996, p. 1. Resposta dada pelo Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Setembro de 1997) A proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa a‘ classifica(cid:231)a(cid:152)o, embalagem e rotulagem das prepara(cid:231)o(cid:152)es perigosas, elaborada pela Comissa(cid:152)o, estipula o preenchimento de fichas de dados de seguran(cid:231)a em dois casos distintos: › prepara(cid:231)o(cid:152)es classificadas de perigosas, a apresentar aquando da primeira remessa das mesmas; › prepara(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o classificadas de perigosas fornecidas por encomenda, bem como nos casos em que as concentra(cid:231)o(cid:152)es referidas das substa(cid:136)ncias em causa sejam nocivas a‘ sau·de ou em que sejam excedidos no local de trabalho os valores-limite de exposi(cid:231)a(cid:152)o estabelecidos pela legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria. Aquando da primeira leitura da proposta supra, o Parlamento debateu duas altera(cid:231)o(cid:152)es referentes a‘ simplifica(cid:231)a(cid:152)o das fichas de dados de seguran(cid:231)a no caso de prepara(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o classificadas de perigosas. Contudo, as altera(cid:231)o(cid:152)es em causa foram rejeitadas pelo Parlamento na sua sessa(cid:152)o plena·ria de 25 e 26 de Junho de 1997. Por conseque(cid:136)ncia, mante·m-se a redac(cid:231)a(cid:152)o original do artigo 16o, excluindo qualquer refere(cid:136)ncia a fichas de dados de seguran(cid:231)a simplificadas


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2267/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Informazione sui mezzi di promozione destinati alle regioni dell'Italia nord-occidentale nel 1995-1996

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
Liguria
Lombardy
Piedmont
Valle d'Aosta
action programme
fund (EU)

text: C 21/146 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 22. 1. 98 (98/C 21/270) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2237/97 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (2 luglio 1997) Oggetto: Aiuti alimentari alla Corea del nord Il 23 maggio 1997 la Commissione ha annunciato lo stanziamento di un pacchetto di aiuti alimentari destinati alla Corea del nord pari a 46,3 mecu. Secondo l(cid:146)agenzia di stampa sudcoreana Yonhap, il capo della delegazione della Commissione in Corea avrebbe dichiarato che numerosi problemi sono sorti durante una precedente distribuzione di aiuti alimentari UE nel paese all(cid:146)inizio di quest(cid:146)anno. Puo‘ la Commissione fornire informazioni piu‘ dettagliate su tali problemi? Puo‘ inoltre far sapere se vi sia notizia di aiuti alimentari stornati dall(cid:146)esercito nord-coreano? Ha la Commissione pubblicato e/o ha intenzione di pubblicare una relazione su tali questioni? Quale misure intende la Commissione adottare per garantire che il nuovo pacchetto di aiuti alimentari verra‘ distribuito adeguatamente? Puo‘ la Commissione far sapere quanti funzionari UE saranno impiegati per assicurare il controllo della distribuzione di tali aiuti? Risposta data da sir Leon Brittan in nome della Commissione (24 luglio 1997) Nel corso di una conferenza stampa tenutasi a Seoul il 24 maggio 1997, la Commissione ha apertamente dichiarato che non sussiste alcun elemento comprovante che gli aiuti alimentari comunitari inviati nel passato nella Corea del Nord siano stati utilizzati indebitamente. Secondo il rapporto dell(cid:146)agenzia di stampa Yonhap del 24 maggio 1997, segnalato dall(cid:146)onorevole parlamentare, la Commissione ha dichiarato che «le granaglie fornite all(cid:146)inizio dell(cid:146)anno sono state distribuite correttamente». La Commissione non ha ricevuto notizie di aiuti alimentari comunitari destinati alla popolazione civile deviati in altre direzioni. Cio‘ e‘ stato confermato nell(cid:146)ambito del Programma alimentare mondiale (PAM) delle Nazioni unite, attivo nella Corea del Nord nel controllo della distribuzione dei suoi aiuti alimentari. Il pacchetto annunciato il 23 maggio 1997 consiste in circa 155 000 tonnellate di prodotti forniti come aiuti alimentari, di un valore approssimativo di 46,3 Mecu. Un gruppo di esperti indipendenti, inoltre, lavorera‘ a stretto contatto con il PAM nella Corea del Nord per garantire che le quantita‘ rilevanti di aiuti alimentari comunitari siano distribuiti in modo corretto. (98/C 21/271) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2267/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (2 luglio 1997) Oggetto: Informazione sui mezzi di promozione destinati alle regioni dell(cid:146)Italia nord-occidentale nel 1995-1996 A quanto ammontano, e a quali azioni erano destinati, i fondi erogati a vario titolo nel 1995 e 1996 dall(cid:146)Unione europea nelle regioni dell(cid:146)Italia nord-occidentale (Lombardia, Piemonte, Liguria e Valle d(cid:146)Aosta), segnatamente per quanto riguarda: 1. 2. 3. 4. 5. 6. il Fondo europeo di sviluppo regionale; il Fondo europeo agricolo di orientamento e garanzia (FEAOG) › sezione orientamento; il Fondo sociale europeo; i programmi di ricerca dell(cid:146)Unione europea; i programmi dell(cid:146)Unione europea nel settore energetico; i programmi dell(cid:146)Unione europea nel settore ambientale; 7. altri programmi dell(cid:146)Unione europea?


title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Matkailuun vaikuttavista yhteisön toimenpiteistä (1995-96)

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
report
tourism policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Biyssel, 02. 07. 1997 KOM(97) 332 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE MATKAILUUN VAIKUTTAVISTA YHTEISÖN TOIMENPITEISTÄ (1995-96) SISÄLLYS 1. 1. JOHDANTO 1. 1 Kertomuksen ala 1. 2 Yleiskatsaus 2. MATKAILIJOIDEN LIIKKUVUUDEN JA SUOJELUN ROHKAISEMINEN 2. 1 Matkailijoiden liikkumisvapauden parantaminen 2. 2 Matkailijoiden kuluttajansuojan turvaaminen 2. 3 Matkailupalveluiden saatavuuden parantaminen tietyissä väestöryhmissä 2. 4 Vastuullisuuden lisääminen - lapsiin kohdistuva seksiturismi 3. EUROOPAN MATKAILUALAN KILPAILUKYVYN VAHVISTAMINEN 3. 1 Matkailuyritysten suotuisan ympäristön tukeminen 3. 2 Matkailuteollisuuden nykyaikaistumisen tukeminen 3. 3 Matkailun tukeminen kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla 3. 4 Matkailun kehityksen tukeminen yhdessä kolmansien maiden kanssa 4. MATKAILUN VOIMAVAROJEN VASTUULLISEN KÄYTÖN TUKEMINEN 4. 1 Matkailun kestävän kehityksen tukeminen 4. 2 Matkailun ja kulttuurin suhteen tehostaminen 5. PÄÄTELMÄT LIITTEET 1. Matkailu maksutaseessa -1996 2. Majoituskapasiteetti hotelleissa ja vastaavissa majoituslaitoksissa -1996 3. Hotellien ja muiden majoituslaitosten -1996 4. Yhteisön tuki turismille yksittäisten ohjelmien ja yhteisön puiteohjelmien kautta (rakennerahastot 1994 -1999) 1. JOHDANTO 1. 1 Kertomuksen ala Tässä kertomuksessa luodaan yleiskatsaus vuosina 1995-96 toteutettuihin yhteisön liittyy 13. heinäkuuta 1992 yhteisön matkailualan tehdyn neuvoston päätöksen N:o toimintaohjelmasta matkailun edistämiseksi 92/421/ETY 5 artiklaan. » toimenpiteisiin. Kertomus Useimmat kertomuksessa kuvatuista toimista on toteutettu yhteisön eri alojen politiikan ja ohjelmien yhteydessä. Näitä ei ole laadittu nimenomaan matkailua varten, mutta ne ovat silti merkittävästi vaikuttaneet matkailuteollisuuden kehittymiseen, matkailijoiden mielenkiinnon kohteisiin sekä matkailualan käyttämien resurssien hyödyntämiseen ja ylläpitoon. tietoa Kattavampaa Jotta kertomuksesta ilmenisi mahdollisimman selvästi toimenpiteiden vaikutus matkailun keskeisiin osatekijöihin - matkailijaan, matkailuteollisuuteen ja matkailun voimavaroihin - kertomus noudattaa näiden osatekijöiden mukaista jaottelua. On kuitenkin huomattava, että eri osatekijät ja niihin liittyvät toimenpiteet vaikuttavat välittömästi toisiinsa. Määritellyt tavoitteet, talousvaikutukset, edunsaajat sekä niitattava tuotos ja saavutettu edistyminen kuvataan suhteessa kuhunkin yhteisön toiminnan pääalaan, joka liittyy komission matkailuun. valmisteluasiakirjasta. Komissio on jo toimittanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen,2 joka tehtyä käsittelee yhteisön arviointia kahtena ensimmäisenä vuonna (1993 ja 1994) käynnistettyjen toimien osalta. Vuonna 1995 käynnistetyt toimet valmistuvat kesäkuussa 1997, ja yksi tärkeimmistä ohjelman mukaisesti käynnistetyistä kokeilutoimista päättyy vasta vuonna 1998. Näitä toimenpiteitä arvioidaan tämän vuoksi vasta myöhemmin. Suunnitelman toteuttamiseen liittyviä talous- ja valvontakysymyksiä ei niiden luonteen vuoksi käsitellä tässä kertomuksessa, kertomuksen tilintarkastustuomioistuimelle. toimintaohjelmasta matkailun edistämiseksi (1993-95) kysymyksistä komissio erillisen näistä niistä antaa vaan saa Kun arvioidaan suurta määrää matkailuun vaikuttavia toimia, joita on toteutettu yhteisön muiden alojen politiikan ja ohjelmien mukaisesti (välilliset toimenpiteet), esiin nousee useita metodologiaan, kohteiden valintaan, kustannustehokkuuteen liittyviä kysymyksiä. Matkailun näkökulmasta on lisäksi arvioitu monia toimia, joita esimerkiksi rakennerahastojen yhteydessä arvioitaisiin niiden omien poliittisten tavoitteiden pohjalta. Kyseisestä politiikasta vastaavien yksiköiden on jatkuvasti tarkasteltava tässä yhteydessä esiin tulevia kysymyksiä. On tietenkin selvää, että tarvitaan entistä tehokkaampaa koordinointia, jotta voitaisiin määrittää ensisijaiset kysymykset matkailuun välillisesti vaikuttavien toimenpiteiden arviointia varten. jne. 1. 2 Yleiskatsaus Matkailun piiriin kuuluu suurin osa Euroopan kansalaisista, joko matkailupalveluiden käyttäjinä tai matkailun liitännäispalveluiden tarjoajina sekä jäsenvaltioissa että monissa kolmansissa maissa. Euroopan unioni on yhä johtoasemassa maailman matkailussa. Vuonna 1996 matkailun kasvuvauhti oli 4,2 % kansainvälisten saapumisten ja 4,5 % tulojen osalta. Euroopan osuus maailman markkinoista on pienentynyt - vuosina 1990-1996 osuus pieneni tuloina 1 EYVLNro L231, 13. 8. 1992,s. 28. 2 KOM(96) 166 lopull. , 30. 4. 1996. lähtöinä/saapumisina, lähtö- ja kohdealue mitattuna 7 % ja saapumisilla mitattuna 4 %. Eurooppa on kuitenkin maailman tärkein kansainvälisen matkailun ja kansainvälisinä kaupallisina toimina mitattuna. EU:n jäsenvaltioissa on 12 maailman 40:stä tärkeimmästä matkailukohteesta, ja vuonna 1996 ne edustivat 40 % kansainvälisen matkailun saapumisista, 38 % tuloista ja 42 % menoista. Matkailu työllistää välittömästi 9 miljoonaa ihmistä, mikä on 6% kokonaistyöllisyydestä. Matkailulla on merkittävä liitännäisaloilla, ja eräissä voimakkaasti välillinen työllisyysvaikutus on huomattavasti matkailuun suuntautuneissa keskiarvoa suurempi. Seuraavan vuosikymmenen loppuun mennessä matkailualan työpaikkojen arvioidaan lisääntyvän noin 2 miljoonalla, jolloin niiden osuus Euroopan unionin kokonaistyöllisyydestä olisi yli 9 %. 3 työllisyysvaikutus matkailun talouksissa sen tuloina Vuodet 1995-96 ovat merkittäviä, koska Euroopan yhteisö on asteittain ryhtynyt toimenpiteillä. Välillisiin tukemaan matkailua sekä välittömillä että välillisillä toimenpiteisiin kuuluvat ohjelmat ja poliittiset toimenpiteet, jotka vaikuttavat matkailuun mutta joita ei ole laadittu tai toteutettu matkailualan erityistavoitteiden saavuttamiseksi. Välittömillä toimenpiteillä sitävastoin on erityisiä matkailutavoitteita, ja niihin kuuluu laajempien suurelta osin esi- hankkeiden mahdollisuuksia. tai kokeiluhankkeita, joilla pyritään selvittämään Toimielinten kannalta erityisen merkittävää oli yhteisön toimien tarpeellisuuden ja laajuuden arviointi, joka käynnistyi huhtikuussa 1995, kun komission vihreän kirjan4 pohjalta kuultiin eri osapuolia unionin osuudesta matkailualalla. Tuloksena saatiin välitön panos vuonna 1996 käynnistyneen hallitusten välisen konferenssin työskentelyä varten. Konferenssi ei kuitenkaan ole tehnyt päätöstä siitä, tarvitaanko perustamissopimukseen nykyistä tarkempi viittaus matkailuun. Käytännön tasolla jaksolla saatettiin loppuun useita ohjelmia, arvioitiin niiden toteutumista sekä laadittiin ja käynnistettiin uusia aloitteita ja ehdotuksia, esimerkiksi komission ehdotus ensimmäiseksi monivuotiseksi ohjelmaksi Euroopan matkailun edistämiseksi - Philoxenia (1997-2000)5. * Euroopan yhteisön toteuttamissa matkailutoimissa heijastui myös kaudella 1995-96 matkailutoiminnan moni- noudatettiin laaja-alainen kokonaisuudessaan Euroopan unionille tällä alalla myönnettyjä toimivaltuuksia eikä niillä loukattu jäsenvaltioiden välitöntä vastuuta matkailukysymyksistä. Toimissa luonne. ja Toimenpiteisiin ovat vaikuttaneet matkailun edistämiseksi laaditussa yhteisön toimintaohjelmassa6 kuvatut erityistavoitteet, jäsenvaltioiden edustajista koostuvan matkailun neuvoa-antavan komitean toimeksianto7 sekä muissa yhteisön poliittisissa toimissa tai ohjelmissa kuvatut tavoitteet, jotka ovat erityisen merkittäviä matkailun kannalta (aluepolitiikka, ympäristö, liikenne, kuluttaja-asiat, koulutus, kulttuuri jne. ). Yhteisön toimintaohjelmaa toteutettaessa on vuosina 1995-96 kiinnitetty huomiota erityisesti: 3 WTC, Travel and tourism - Jobs for the millenium, Lontoo, 1997. 4 KOM(95) 97 lopull. , 4. 4. 1995. 5 KOM(96) 168 lopull. , 30. 4. 1996 ja KOM(96) 635 lopull. , 4. 12. 1996. 6 EYVL N:o L 231,13. 8. 1992, s. 28. 7 EYVL N. oL 384,31. 12. 1986, s. 52. • Euroopan matkailutiedon hankkimiseen ja lisäämiseen, • kansainvälisen yhteistyön edistämiseen matkailupalveluiden laadun parantamiseksi, • alan julkisten ja yksityisten elinten ja organisaatioiden yhteistyön ja kuulemisen tehostamiseen sekä komission sisäisen koordinoinnin parantamiseen. Kyseisellä kaudella on muiden yhteisön ohjelmien ja poliittisen toiminnan mukaisilla toimenpiteillä: • lisätty kansalaisten liikkuvuutta ja matkailupalveluiden saatavuutta sekä parannettu matkailijoiden kuluttajansuojaa, • kohennettu taloudellista ja sosiaalista ympäristöä matkailupalveluiden kehittämiseksi, • pyritty luomaan toimiva suhde matkailutoiminnan sekä luonnollisen, rakennetun ja kulttuuriympäristön voimavarojen välille, jotta voitaisiin kehittää tasapainoista ja kestävää matkailua. Jaksolla 1995-96 yhteisön tasolla toteutetut toimet ovat vaikuttaneet kaikkiin matkailun keskeisiin osatekijöihin sekä matkailun luonnollisiin ja kulttuurivoimavaroihin. - matkailijaan, matkailuteollisuuteen toteutettuja alkuvaiheessa tarkastelee parhaillaan kattavasti kaikkia matkailun Laajalti tunnetuksi tulleista syistä8 monet niistä toimista, joita toteutettiin matkailun (1993-95), ovat osoittautuneet ongelmallisiksi. toimintaohjelman toimintaohjelman Komissio alkuvuosina toimia ja tarvittaessa antaa perintämääräyksiä ja jatkaa epäselvyyksien käsittelyä. Ohjelman heikot tulokset kertovat kuitenkin siitä, että mahdollisuuksia on hukattu sekä Euroopan matkailun ongelmien ja mahdollisuuksien löytämisessä että arvokkaan kokemuksen ja tiedon tarjoamisessa yhteisön muun poliittisen toiminnan ja ohjelmien käyttöön, toimintaohjelman yhteydessä on kuitenkin erityisesti viime vuosina käynnistetty myös hyviä hankkeita, ja niistä on saatu arvokkaita kokemuksia, joita hyödynnetään tulevassa toiminnassa. 2. MATKAILIJOIDEN LIIKKUVUUDEN JA SUOJELUN ROHKAISEMINEN Äskettäinen tutkimus osoittaa, että matkailijavirrat kansainvälistyvät kotimaan matkailun kasvua nopeammin. Ulkomaisten matkailijoiden yöpymiset Euroopan unionissa ovat lisääntyneet 4,5% ja kotimaan matkailu 1,9% kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana. 9 Vuonna 1996 EU:n jäsenvaltioissa kirjattiin 239 miljoonaa ulkomaisten matkailijoiden ja maailman matkailujärjestön mukaan10 165 miljardin dollarin arvosta matkailutuloja (39% maailmanmarkkinoista). (40,3 % maailmanmarkkinoista), saapumista Eurooppalaiset tekevät vuoden aikana yhä lyhyempiä lomamatkoja mutta entistä useammin. Samaan aikaan Yhdysvalloissa ja Japanissa on uudestaan herännyt kiinnostus useita EU:n jäsenvaltioita kohtaan, mikä edistää Euroopan matkailumarkkinoiden kasvua. Samaan suuntaan vaikuttaa myös yhtenäismarkkinoiden asteittainen syntyminen ja tietyssä 8 Tilintarkastustuomioistuimen kertomus 3/96 matkailijoista ja matkailun edistämisestä ja komission vastaukset, EYVL N:o C 17,16. 1. 1997, sekä KOM(96) 166 lopull. , 30. 04. 1996. 9 Euroopan komissio, Tourism in Europe - Key Figures 1995-96, OOPEC, Luxemburg, 1997. 10 Maailman matkailujärjestö (World Tourism Organisation), Regional Report - Europe, Madrid, 1997. määrin myös kuluttajapolitiikan kehitys. Tällaiset tekijät lisäävät yleensä matkailijoiden halukkuutta uskaltautua maansa rajojen ulkopuolelle. Lentoliikenteen sääntelyn asteittainen vapautuminen ja alentuneet lentohinnat ovat piristäneet kaukomatkailua ja kasvattaneet huomattavasti matkailijavirtoja erityisesti Etelä-Euroopasta Pohjois-Eurooppaan sekä yleisemmin EU. sta muihin maihin. Nuoret, vanhukset ja vammaiset haluavat lisätä liikkuvuuttaan, ja tämän vuoksi on kiinnitetty yhä enemmän huomiota tarvittaviin matkailun liitännäispalveluihin. Kun matkailutoimintaa on edistetty yhteisön tasolla, ensisijalla ovat olleet järjestelyt, jotka liittyvät ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen unionin sisällä, ja tällaisten järjestelyjen parantaminen sekä kuluttajien oikeuksien suojelu ja vammaisten integraation turvaaminen. Näiden seikkojen korostaminen osoittaa käytännössä, että Euroopan komissio haluaa kansalaiset keskeiselle sijalle Euroopan rakentamisessa. 2. 1 Matkailijoiden liikkumisvapauden parantaminen EU:n kansalaisella on oikeus vierailla rajoituksetta kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä on yksi Euroopan yhteisön ensimmäisistä ja näkyvimmistä saavutuksista. Rajamuodollisuuksien poistaminen EU-maiden väliltä on yhtenäismarkkinaohjelman keskeinen osa. Näin unioni sitoutuu entistä selvemmin ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen Euroopassa ja vapauteen matkustaa esteettä kaikkialla yhteisön alueella. Periaatteen toteutus ei kuitenkaan ole edistynyt niin nopeasti kuin perustamissopimuksen 7 A artiklan perusteella olisi voinut olettaa. Rajamuodollisuudet on EU:n sisältä poistettu täysin ainoastaan tullin osalta - eli matkatavaroilta. Matkailijoilta muodollisuudet on poistettu ainoastaan niissä maissa, jotka ovat allekirjoittaneet Schengenin sopimuksen (Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Luxemburg, Alankomaat ja Portugali). Komissio ehdotti vuonna 1995 kahta toisiaan täydentävää direktiiviä, joita on Euroopan parlamentin lausunnon perusteella muutettu lokakuussa 1996. 11 Direktiiveillä pyrittiin luomaan "esteetön" alue ja poistamaan yksityishenkilöiden tarkastukset jäsenvaltioiden rajoilla sekä helpottamaan kolmansien maiden kansalaisten viisumin saantia koko Euroopan unionin alueella matkustamista varten. Käsitys Euroopasta yhtenäisenä matkailukohteena vahvistuu, kun kaksi neuvoston asetusta12 pannaan täytäntöön vuodesta 1996 alkaen. Asetukset ovat erityisen merkittäviä kolmansista maista tuleville matkailijoille, ensimmäinen asetus koskee EU. n yhtenäistä vnsumimallia ja toisessa asetuksessa nimetään ne alkuperämaat, joista vaaditaan viisumi EU:n alueelle tuloa varten. Samalla on hallitusten välisen yhteistyön tuloksena vuodesta 1995 alkaen toteutettu Schengenin sopimusta seitsemän Euroopan maan välillä (Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Luxemburg, Alankomaat ja Portugali), ja sopimusta aiotaan laajentaa kolmeen muuhun maahan (Italia, Kreikka ja Itävalta) vuoden 1997 kuluessa. Tästä koituu selviä etuja matkailijoille, kun yksityishenkilöiden tarkastukset poistuvat sisäisiltä rajoilta. 2. 2 Matkailijoiden kuluttajansuojan turvaaminen Kahden viime vuoden aikana toteutetuilla toimilla on pyritty erityisesti: 11 KOM(95) 346 ja KOM (95) 347,12. 7. 1995, tarkistettuina KOM (97) 106, 20. 3. 1997. 12 EYVL N:o L 164, 14. 7. 95, s. l; EYVL N:o L 234, 3. 10. 95, s. l. parantamaan matkailijoille suunnattua yhteisön nykyisen lainsäädännön mukaan heille kuuluvista oikeuksista lisääntyisi, jotta matkailijoiden tiedotusta, tietoisuus arviomaan yleisesti merkittävinä pidettyjä erityiskysymyksiä, matkailijoiden taloudellisiin tai turvallisuusetuihin, jotka vaikuttavat koontamaan oikeudelliset välineet, joilla parannetaan kuluttajansuojaa yhteisön tasolla matkailijoiden eduksi, määrittelemään uusi toimintaohjelma,13 jossa yksilöidään kuluttajapolitiikan ensisijaiset suunnitelmassa ei mainita matkailijoita kohteet vuosiksi 1996-1998. Vaikka tehostaa matkailijoiden suojaa, koska ryhmänä, sen ensisijaisena toteuttamisen yhteydessä todennäköisesti käsitellään matkailijoiden kannalta erittäin tärkeitä kysymyksiä. toteuttaminen Vuonna 1996 on viimeistelty kolme toisiaan täydentävää tiedotusohjelmaa. Matkailua edistävän yhteisön toimintaohjelman osana on monille alan yhdistyksille ja yrityksille toimitettu elektroninen opas Euroopassa tarjolla olevista matkailupalveluista. Vuonna 1996 käynnistetyn Kansalaisena Euroopassa -aloitteen yhteydessä on laadittu helppokäyttöinen esite, jonka aiheena on matkustaminen toiseen Euroopan unionin maahan. Esite toimitetaan kaikilla unionin virallisilla kielillä ja sitä jaellaan laajalti vuoden 1997 aikana. Esitteen avulla pyritään tiedottamaan Euroopan kansalaisille heidän oikeuksistaan yhtenäismarkkinoilla. Toisen kuluttajapolitiikan ohjelman mukaisesti on julkaistu uusi laitos Euroopan kuluttajaoppaasta, johon sisältyy matkailijoiden oikeuksia käsittelevä luku. Oppaan päivitetty laitos on saatavilla vuonna 1997. Matkailijoiden etuihin liittyvien ongelmien arviointi etenee, kun komissio tarkastelee eri tutkimuksista tuloksia. Tutkimusten aiheina ovat olleet valmismatkadirektiivin toteuttaminen, hotellien ja muiden vastaavien laitosten paloturvallisuus ja hotellien ylivaraukset. Viimeksi mainittu tutkimus toteutettiin matkailun toimintaohjelman yhteydessä. saatuja Alan lainsäädäntö on luotu kuluttajapolitiikan puitteissa, ja matkailijan kannalta on kiinnostavaa, että siihen kuuluu etämyyntisopimuksissa annettavan tiedon parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, jotka perustuvat vuonna 1997 annettuun tällaista myyntitapaa koskevaan direktiiviin,14 sekä määräyksiä, joilla yksinkertaistetaan oikeussuojakeinoja ja yksittäisten kuluttajariita-asioiden ratkaisemista sovittelun avulla. Komissio on yleisesti sitoutunut nivomaan kuluttajapolitiikan entistä paremmin osaksi yhteisön muiden alojen politiikkaa. Lisäksi tunnustetaan yleisesti, että matkailuun vaikuttavien yhteisön toimenpiteiden sisäistä koordinointia olisi tehostettava. Tältä pohjalta matkailijoita voidaan suojella entistä paremmin Euroopassa ja eurooppalaisia matkailijoita myös muualla maailmassa. 2. 3 Matkailupalveluiden saatavuuden parantaminen tietyissä väestöryhmissä Psykologiset ja fyysiset esteet vaikeuttavat monien matkustamista ja lomailua ja voivat vaarantaa joidenkin kansalaisten täysimittaisen osallistumisen yhteiskuntaan. Tämä koskee vammaisia ja vanhuksia, joiden liikkumismahdollisuudet ovat usein rajalliset ja joita on merkittävä osa sekä EU:n väestöstä että kolmansista maista tulevista vierailijoista. Vammaisia on EU:ssa arvioitu olevan yli 10 % väestöstä15, ja heidän arvioidaan vastaavan 13 KOM (95) 519, 31. 10. 1995 14 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/7. EU 20. 1. 1997. 15 Eurostat, Statistics in Focus, Disabled persons: statistical data, 1995/10, Luxemburg. matkailuun liittyviä potentiaalista majoitustarpeita, joiden määrä voi olla 350 miljoonaa yöpymistä. 16 Yli 65-vuotiaiden osuus väestöstä kasvaa nopeasti, ja ryhmä on matkailun kannalta erityisen tärkeä, koska vanhuksilla on vapaa-aikaa ympäri vuoden. Yli 65- vuotiaita on 16 % EU:n väestöstä, ja määrän odotetaan kasvavan 5 %, eli 61 miljoonaan vuoteen 2000 mennessä. ] 7 Matkailun kysynnän eri osa-alueiden perusteella komissio toteutti vuonna 1996 arvioinnin, jonka aiheena oli vammaisille ja vanhuksille tarkoitettujen matkailupalveluiden tuotannon, markkinoinnin ja tarjonnan perusvaatimukset ja parhaat käytännöt. Komission eri osastojen yhteistyönä on saavutettu riittävä synergia käytettävissä olevien yhteisön ja välineiden osalta. Viranomaisten ja alalla toimivien keskeisten eurooppalaisten kansallisten yhdistysten välitön osallistuminen on vakiinnuttanut Euroopan tasoisen yhteistyön, jonka avulla vältetään aloitteiden päällekkäisyys ja löydetään matkailijoita hyödyttävät parhaat käytännöt. Yhteisön matkailua edistävän toimintaohjelman mukaisesti toteutettuihin keskeisiin hankkeisiin kuulu kaksi opasta, joista ensimmäinen koskee vammaisille matkailijoille EU- ja EFTA-maissa tarjolla olevia avustus- ja erityispalveluita18 ja toinen hyviä käytäntöjä, jotka matkanjärjestäjien olisi otettava huomioon vammaisten perustarpeiden täyttämiseksi lomien järjestämisen ja lomailun yhteydessä. 19 Vanhusten osalta on komission tuella laadittu tämän väestöryhmän näkymiä, tarpeita ja käyttäytymistä analysoiva raportti, joka on asiasta kiinnostuneiden saatavilla. 20 Sosiaali- ja liikennepolitiikan alalla on toteutettu vammaisia matkailijoita suosivia toimia, joiden ansiosta on yhtäältä voitu tarkastella matkailualan ammattilaisille suunnattua koulutusta ja erityisiä majoitusmahdollisuuksia ja toisaalta erilaisten liikennevälineiden käyttöä helpottavia teknisiä vaatimuksia ja niissä saavutettua edistystä. Kun työn tuloksia levitetään laajalti, lisätään samalla tietoisuutta vanhusten ja vammaisten matkailijoiden erityistarpeista. Matkailualan tietoisuus kasvaa, ja tällaiset kysymykset saavat tasavertaiset ja paikallistason mahdollisuudet tulevat hieman lähemmäksi ihmisiä, jotka aiemmin eivät voineet hyötyä matkailumahdollisuuksista enemmän kansallisen- julkisuutta. Näin 2. 4 Vastuullisuuden lisääminen - lapsiin kohdistuva seksiturismi ja sen, että tietoisuuteen. Komissio Lapsiin kohdistuva seksiturismi on ongelma, joka vuonna 1996 tuli Euroopan suuren yleisön, matkailijoiden ja erityisesti matkailualan tunnustaa ongelman monitahoisuuden ilmiön vastustaminen vaatii koordinoitua toimintaa. Tämän vuoksi se hyväksyi marraskuussa 1996 lapsiin kohdistuvan seksiturismin torjuntaa käsittelevän tiedonannon21, joka tarjoaa yhteisön toiminnalle viitekehyksen tällä alalla Tiedonannossa tarkastellaan sekä keskipitkän että pitkän aikavälin toimintaa ja samalla korostetaan selvästi kohdennettuja ja lukumäärältään rajallisia toimia. Kaikilla tiedonannossa esitetyillä toimintaehdotuksilla pyritään ehkäisemään ja rankaisemaan lasten lähtöisin olevaa seksiturismia, seksuaalista hyväksikäyttöä, rajoittamaan Euroopasta 16 Euroopan komissio, Making Europe accessible for tourists with disabilities, OOPEC, Luxemburg, 1996. 17 Eurostat, Yearbook 1996, OOPEC, Luxemburg, 1996. 18 Euroopan komissio, Travel Guides for disabled travellers (julkaistaan 1997). 19 Euroopan komissio, Making Europe accessible for tourists with disabilities, OOPEC, Luxemburg, 1996. 20 AIT-FIA, La mobilité et les personnes âgées, Bruxelles, 1995. 21 KOM(96) 547 lopull. , 27. 11. 1996. tukemaan seksiturismin vastaista kamppailua kolmansissa maissa ja rohkaisemaan jäsenvaltioita yhtenäiseen toimintaan lapsiin kohdistuvan seksiturismin vastustamiseksi. Esitetty lähestymistapa perustuu jäsenvaltioiden, matkailualan ja alan keskeisten kansalaisjärjestöjen kuulemiseen ja niiden kanssa toteutettavaan yhtenäiseen toimintaan. 3. EUROOPAN MATKAILUALAN KILPAILUKYVYN VAHVISTAMINEN Maailmantalous muuttuu nopeasti, ja sekä palvelujen kysyntä että niiden tarjonta kansainvälistyy. Tämä vaikuttaa selvästi matkailualan toimintaan, erityisesti Euroopassa, joka on edelleen koko maailman matkailualan liikkeellepaneva voima. Euroopan matkailun perinteinen johtoasema perustuu liiketoiminnan monimuotoisuudelle ja matkailukohteiden runsaudelle, mutta sitä ei voida enää pitää itsestään selvänä. Matkailukohteet kilpailevat yhä enemmän keskenään ja laajentuva kysyntä avaa uusia mahdollisuuksia, joihin liittyvät asiakkaiden entistä suuremmat odotukset. Nämä haasteet edellyttävät muutoksia matkailun kehittämisstrategioihin sekä matkailupalveluiden suunnitteluun, tuotantoon, markkinointiin että niiden tarjontaan. Muutosten vaikutus riippuu matkailuyritysten dynaamisuudesta ja tehokkuudesta sekä monista muista toimista, jotka välittömästi vaikuttavat matkailualaan, vaikka ne eivät välttämättä itse matkailualaan kuulukaan. Matkailuala on merkittävä tekijä EU. n taloudessa BKT:n (5,5 %), työllisyyden (6 % kokonaistyöllisyydestä) ja ulkomaankaupan (noin 1/3 palvelujen kaupasta) perusteella mitattuna, ja tämän vuoksi on jatkuvasti tuettava Euroopan matkailuteoUisuuden kehityksen kannalta myönteisen talousympäristön edellytyksiä. Yhteisön ohjelmien ja muun poliittisen toiminnan yhteydessä on käsitelty neljää aihetta, joita pidetään keskeisinä Euroopan matkailuteoUisuuden kUpaUukyvyn ja sen kehityksen turvaamisen kannalta: - matkailuyritysten tasapuolinen kilpailu, - matkailualan nykyaikaistaminen, matkailupalveluiden laadun parantaminen työntekijöiden koulutuksella ja osaamisen kehittämisellä, - matkailun kehittäminen unionin kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla, - kolmansissa maissa olevien yhteistyökumppanien harjoittaman laadukkaan matkailupolitiikan tukeminen. 3. 1 Matkailuyritysten suotuisan ympäristön tukeminen Matkailualan markkinamekanismien yhtenäismarkkinoiden toteutumisesta, kilpailupolitiikan noudattamisesta sekä markkinarakenteiden ja niiden kehityksen entistä paremmasta tuntemuksesta. Olennaista on myös yleisemminkin "yritysmyönteinen" lainsäädäntö. toimivuus riippuu Rakennepiirteidensä ja väestörakenteensa vuoksi matkailuala reagoi erityisen herkästi yhtenäismarkkinoiden ja kilpailupolitiikan täysimittaiseen toteuttamiseen. Matkailualaan kuuluu monia toimintoja ja useita toimialoja. Matkailualalla on pieni joukko erittäin suuria monikansallisia yrityksiä sekä suuri määrä pk-yrityksiä. Kaikkien alalla toimivien täytyy tuntea kysynnän nopeasti muuttuvat osa-alat, joihin vaikuttavat monet ulkoiset, vaikeasti ennakoitavissa olevat tekijät. Tarvitaan luotettavaa tietoa, ja tämän vuoksi yhteisö on tilastojärjestelmän kiinnittänyt huomiota kehittämiseen. Tilastot auttavat päätöksentekijöitä markkinastrategioiden muovaamisessa ja toiminnan arvioinnissa. erityisesti matkailualan eurooppalaisen Pk-yritykset ovat matkailualalla selvästi vallitsevia. Esimerkiksi hotelli- ja ravintola-alalla (hotellit ja muu majoitus, ravintolat, ruokalat ja catering) on EU:ssa yli 1,3 miljoonaa yritystä (noin 8,5 % kokonaismäärästä) ja se luo 5,2 % työllisyyden kokonaismäärästä ja 269 mUjardin ecun liikevaihdon. Hotelli- ja ravintola-alan 5,3 mujoonasta työntekijästä puolet työskentelee pienyrityksissä (1-9 työntekijää), lisäksi 15 % on yhden hengen yrityksiä ja noin 10% työntekijöistä työskentelee suuryrityksissä (yli 250 työntekijää). 22 Hotelli- ja ravintola-alan suuryritysten osuus työllisyydestä on erityisen suuri joissain maissa, esimerkiksi Ranskassa kaksin- ja Suomessa kolminkertainen Euroopan unionin keskiarvoon verrattuna. Toisissa jäsenvaltioissa (Saksa, Espanja, Italia) suuryritysten merkitys taas on EU. n keskiarvoa pienempi. Kun tilannetta tarkastellaan kansainvälisellä tasolla, voidaan väittää, että esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Japanissa rakennemuutosprosessia on tukenut Eurooppaa myönteisempi yritysympäristö, ja muutos on tapahtunut aiemmin. Pienyritysten työllisyysvaikutus onkin Eurooppaan verrattuna keskimäärin neljä kertaa pienempi Japanissa ja noin kolme kertaa pienempi Yhdysvalloissa. Uusien yritysten syntymistä käsittelevä analyysi23, joka ei tosin kata kaikkia jäsenvaltioita, vahvistaa käsitystä matkailun liitännäisaloilla toimivien yritysten mahdollisuuksista ja dynaamisuudesta: vuonna 1992 syntyneistä uusista yrityksistä puolet oli kaupan alla tai hotelli- ja ravintola-alalla. Esimerkiksi Ranskassa hotelli- ja ravintola-alan yrityksistä oli viiden vuoden kuluttua toiminnassa 42 % ja Alankomaissa 68 %. Luvut ovat yleisestikin tyypillisiä tällaisille yrityksille. Äskettäinen selvitys vahvistaa näkemyksen, jonka mukaan yhteisön käytössä olevilla välineillä on myönteinen vaikutus yritysten kilpailukykyyn, työllisyyteen ja talouteen yleensäkin. 24 Vastaavasti konservatiivinen lähestymistapa, jolla estetään ulkopuolisten toimijoiden tulo markkinoille ja käytetään perusteettomia suojatoimia, lannistaa uudet yritysaloitteet ja jarruttaa taloudellista dynamiikkaa. Kun yhtenäismarkkinoiden ja kilpailun sääntöjä sovelletaan entistä tehokkaammin, voidaan samalla odottaa matkailuyritysten kannalta myönteisiä tuloksia monista yhteisön käynnistämistä hankkeista, joilla kohennetaan Euroopan yritysten kilpailukykyä. Esimerkkejä on hallinnollisten menettelyjen ja lainsäädännön yksinkertaistamisessa ja järjestelyissä, (esim. euroneuvontakeskukset) tai tuetaan yritysten yhteistyötä ja kansainvälistymistä (esim. BC- NET ja BRE). Tällaisia keinoja käytetään yhä laajemmin (esim. BRE-verkostossa on vuosina 1995-96 esitelty 575 hotelli-ja ravintola-alan yritysprofiilia yhteistyökumppanien löytämiseksi), ja vuonna 1996 hyväksytyn kolmannen monivuotisen pk-yritysohjelman25 toteutus vuosina 1997-2000 luo uusia mahdoUisuuksia matkailualan pk-yrityksUle. tuetaan yrityksiä mahdollisuuksien hyödyntämisessä joilla 22 Euroopan komissio, Enterprises in Europe - Fourth report, OOPEC, Luxemburg, 1996. 23 Ibid. 24 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtenäismarkkinoiden vaikutuksesta ja tehokkuudesta. KOM(96) 520 lopull. , 30. 10. 1996. 25 EYVL N:oL 6, 10. 1. 1997, s. 25. Liikenne on toimiala, joka vaikuttaa matkailun kehitykseen ja kilpailukykyyn. Yhteisön tasolla on vuosina 1995-96 edistytty merkittävästi tämän alan tavoitteissa. Suurin osa matkailijoista käyttää edelleen autoa tärkeimpänä kulkuvälineenään, mutta lentoliikenteen merkitys on kasvamassa erityisesti kansainväUsessä matkailussa. Tähän ovat välittömästi vaikuttaneet yhteisön toimenpiteet, joiUa lentoliikennettä on asteittain vapautettu. Toimien viimeinen vaihe alkoi 1. huhtikuuta 1997. Sääntelyn purkaminen on jo parantanut Euroopan matkailijoiden asemaa, sillä yhteydet ovat parantuneet, valikoima laajentunut ja lentoliikennemarkkinoiden hinnat laskeneet. Tästä on osoituksena se, että yhteisön tuotantokapasiteetti (matkustajapaikat kilometriä kohden) oli vuonna 1995 kasvanut 370 miljardiin, josta yli puolet (56 %) oli tilauslentoyhtiöiden hallussa. 26 1 Vuosina 1985-1995 niiden lentomatkustajien osuus, jotka käyttivät reittilennoilla alennushintaista lippua, tilauslentomatkustajat, Jos mukaan kasvoi alennushintaisten lippujen osuus on 90-95 % kokonaismarkkinoista. Maaliskuussa 1996 julkaistun valkoisen kirjan aiheena oli lentoliikenteen ruuhkaantuminen ja viivästykset,27 jotka vaarantavat Euroopan lentoliikenteen tehokkuuden ja aiheuttavat vakavia ongelmia tietokonepohjaisten lentoliikenteen varauksista matkailijoille. Suurin osa varausjärjestelmien (CRS) kautta, ja niiden menettelytapasääntöjä koskevia määräyksiä tarkistamalla voidaan lisätä niiden avoimuutta. Tietokonepohjaisilla varausjärjestelmillä on suuri merkitys matkailuteollisuudelle, ja Internet-pohjaisten palvelujen ja sovellusten (esim. World Wide Web) yleistymisen myötä ala kokee valtavia muutoksia. Arvioidaan, että vuoteen 2005 mennessä 30 % matkailuun liittyvästä tiedosta ja 20 % matkailualan kaupasta kulkee Internetin kautta. tehostaa näitä järjestelmiä 70,9 %:iin. 60,5 %:sta tehdään otetaan ja Yhteisö on hyväksynyt suuntaviivat, jotka koskevat Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä ja monia muita toimenpiteitä, joilla parannetaan eri liikennemuotojen turvallisuutta. Näin edistetään entistä turvallisemman ja kattavamman liikennejärjestelmän syntymistä Eurooppaan ja samalla tuodaan monet Euroopan matkakohteista suurten ihmismäärien ulottuville. liittyy lukuisia valtioiden rajat ylittäviä liiketoimia ja maksuja. Matkailupalveluihin Matkailuala onkin erityisen kiinnostunut Euroopan yhtenäisvaluuttaan (euroon) liittyvien järjestelyjen etenemisestä. Matkailuala ja matkailijat ovat tärkeitä kohteita komission käynnistämässä yleisessä tiedotuskampanjassa, jolla annetaan yrityksille ja kansalaisille tietoa euron käyttöönottoon liittyvistä seikoista. Matkailun tärkeimpien liitännäisalojen edustajat ottivat osaa komission tästä aiheesta järjestämiin pyöreän pöydän keskusteluihin. Lisäksi vuonna 1997 tutkimus nimenomaan matkailua koskevista kysymyksistä. toteutetaan Viime vuosina on pyritty parantamaan matkailutilastoja, ja työn tuloksena on hyväksytty neuvoston direktiivi 95/57/EY matkailutilastoista. 28 Direktiivin täytäntöönpano alkoi jo vuonna 1996 komission taloudellisella avustuksella. Alustavia tuloksia saadaan matkailualan käyttöön vuosina 1996 ja 1997, kun Euroopan matkailun avainlukuja sisältäviä uusia teoksia julkaistaan. Myös Keski- ja Itä-Euroopan maille ja Välimeren alueen maille annetaan avustusta, ja tarkoituksena on laajentaa Euroopan järjestelmää näihin maihin. Erityisesti hike- ja konferenssimatkailua sekä matkailualan pk-yritysten voitonhallintaa koskevan tiedon lisääminen oli aiheena tutkimuksessa, joka toteutettiin matkailun toimintaohjelman puitteissa. Tulosten 26 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle lentoliikenteen vapauttamista koskevan kolmannen toimenpidekokonaisuuden vaikutuksesta, KOM(95) 514 lopull. , 23. 10. 1996 27 KOM(95) 318 ja valkoinen kirja ilmailusta Euroopan ilmatilan vapauttaminen, 6. 3. 1996. 28 EYVL N:oL 291, 6. 12. 1995, s. 32. 10 levittäminen aloitettiin vuonna 1996, erityisesti seminaareissa ja konferensseissa, joihin matkailuyritysten edustajat ovat osallistuneet. Osana yhtenäismarkkinoiden toteutumisen valvontaa komissio on käsitellyt matkaoppaan ja matkanjärjestäjän ammattiin liittyviä kysymyksiä. Myös hotellinjohtajan asettautumisvapautta on käsitelty, ja aiheesta on annettu perusteltu lausunto jäsenvaltiolle, jonka on katsottu rikkovan sääntöjä. Kilpailupolitiikan alalla komissio on tarkastellut ja hyväksynyt useita matkailun liitännäistoimia sisältäviä tapauksia valtionapuohjelman puitteissa sekä osana yrityssulautumisten ja -ostojen valvontaa. tarkistaminen tähän suuntaan raportissa yleisiä verotuspuittcita, Välittömän verotuksen osalta kaivataan lisää avoimuutta ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, erityisesti matkailun liitännäispalveluissa, joiden kohtelu on usein erilaista kansallisella tasolla. ja laatimassaan Komissio hahmotteli vuonna 1996 tarjoaisi matkailualalle jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien mahdollisuuksia yritysten kehittämiseen ja työpaikkojen luontiin. Välillisessä verotuksessa keskeiset matkailuyrityksiä kiinnostavat seikat ovat matkailun liitännäispalveluihin sovellettava alv sekä verovapaan myynnin jatkuminen. Yhtenäismarkkinoiden periaatteiden vastaisen verovapaan myynnin osalta sekä komissio että neuvosto ovat vahvistaneet siirtymäkauden päättymisen määräajaksi vuoden 1999. Näin vältetään kilpailun vääristyminen suhteessa verollisia tavaroita myyviin yrityksiin ja eri liikennemuotojen välillä. Komissio käynnisti vuonna 1996 yhteistä alv- järjestelmää koskevan ohjelman. Ohjelmaan liittyvän seurannan ja yhteisen alv-järjestelmän tarjoutuu käyttöönottoa koskevien muodollisten ehdotusten esittämisaikataulun yhteydessä nimenomaan matkailualalle suunnattuja tilaisuuksia alv:a koskevien näkemysten ilmaisuun. Vaikka asiassa onkin edistytty paljon, yritysten tiedot Euroopan yhteisön tarjoamista mahdollisuuksista ovat yhä puutteellisia eikä eri osapuolten välillä harjoiteta tarpeeksi yhteistyötä tai kuulemista paikallisella, alueelliseUa, kansallisella ja Euroopan tasolla. Neuvosto teki huhtikuussa 1996 ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistämiseksi (Philoxenia). Ohjelmassa esitetään yhtenäiset puitteet, joissa tilannetta voitaisiin parantaa. Tällä välin pyritään tunnistamalla parantamaan matkailun matkailuteoUisuuden keskeisimpiä ongelmia ja sille avautuvia mahdollisuuksia. tarkastelee edelleen ehdotusta, toimintaympäristöä jonka komissio edelleenkin 3. 2 MatkailuteoUisuuden nykyaikaistumisen tukeminen taitojen Inhimillisten voimavarojen ja teknologian kehittäminen sekä liikkeenjohdon parantaminen Euroopan matkaUuteollisuuden nykyaikaistumiskehitystä. Tämä on erityisen tärkeää senkin vuoksi, että matkailualan mahdollisuuksia kasvuun ja työpaikkojen luontiin pidetään hyvinä. 29 perusedellytyksiä, nopeuttamaan pyritään ovat kun Muutos on jo edennyt pitkälle tärkeimmillä EU:n kanssa kilpailevilla matkailumarkkinoilla, ja se tapahtuu asteittain myös Euroopassa. Monien matkailualan pk-yritysten on kuitenkin vaikea ratkaista koulutukseen liittyvät rakenteelliset ongelmat. teknologian muutoksiin ja osaamiseen tai Alan mahdoUisuudet näkyvät matkailun liitännäisaloilla, joiden on yleensä katsottu kykenevän vakaaseen kasvuun ja työUisyystasoon. Työvoiman osaamista on kuitenkin ravintola-alaUa koulutustaso on huomattavasti kaikkien kehitettävä. Hotelli- jäsenvaltioiden keskiarvon alapuolella, ja vuonna 1995 alan työntekijöistä 54 % ei ollut saanut perusasteen jälkeistä koulutusta. Ainoastaan 7 %:lla oli korkeakouluasteen ja 29 CSE(96) 6 lopull. , 27. 11. 1996, komission tiedonanto neuvostolle Palvelut työllisyyttä parantamaan; WTTC, Travel and Tourism - Jobs for the millenium, London, 1997. 11 tutkinto. Naisten työttömyys- ja pitkäaikaistyöttömyysaste oli alalla korkein (18%) ja miesten pitkäaikaistyöttömyys toiseksi korkein (15 %). 30 Alan myönteisen kasvuvauhdin ja korkean työttömyysasteen välinen ristiriita voidaan ehkä selittää hoteUi- ja ravintola- alan suurella työvoiman vaihtuvuudeUa. Syynä tähän voi olla se, että työnhakijat pitävät alaa usein tilapäisenä ratkaisuna ja monet matkailun liitännäispalvelut ovat kausittaisia. Rakenteellisten piirteittensä vuoksi matkailu on ollut ensimmäisiä aloja, joiUa on kokeiltu työmarkkinoiden joustoja. TyöUisyyden lisääminen tai alan työtekijöihin kohdistuvien kausivaihtelun vaikutusten rajoittaminen on kuitenkin osoittautunut vaikeaksi. Hotelli- ja ravintola-alan työntekijät ja työnantajat ovat käsitelleet näitä kysymyksiä sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä joita matkailualan toimijat ovat toteuttaneet ja joita komissio on vuosina 1995 ja 1996 tukenut osana yhteisön tehostettuja toimenpiteitä työllisyyden ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi. Monien hankkeiden keskeinen periaate on ollut kansainvälisen yhteistyön luominen viranomaisten, matkailualan ja koulutuslaitosten välille. Lähestymistavalla halutaan helpottaa parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja kehittämistä ja näin poistaa puutteita, jotka liittyvät monia matkailualan kysymyksiä koskevaan tietoon ja kokemukseen. että useissa hankkeissa, Esimerkkinä mahdollisuuksista voidaan mainita rohkaisevat tulokset, joita on saatu (EURES) palveluiden käytöstä matkailuyrityksissä. Euroopan työnvälitysverkoston EURES-verkoston on luonut komissio yhteistyössä ETA-maiden työvoimaviranomaisten kanssa, ja sen avulla helpotetaan työntekijöiden liikkuvuutta osallistujamaiden välillä. suurimmat saavutettua esimerkiksi Yhdysvalloissa, Tärkeä toiminta-ala on myös uuden teknologian soveltaminen matkailupalveluihin, jotka luonnostaan ovat tietopohjaisia. Euroopan tilanne on kohentumassa, mutta se ei vastaa muilla keskeisillä markkinoilla, tasoa. Matkailupalveluiden online-myyntiä pidetään Yhdysvalloissa esimerkkinä onnistuneesta uudistuksesta. Matkailupalveluiden myynti vastaa siellä yli puolta kaikesta elektronisesta kaupankäynnistä,31 ja vuosina 1994-1996 liikevaihto on kasvanut 142 miljoonasta dollarista 600 miljoonaan dollariin. Vuonna 2000 liikevaihdon on arvioitu olevan 3 miljardia dollaria12 Yhdysvalloissa yli 70% hotellivarauksista tehdään keskitetyn varausjärjestelmän kautta, johon hotellit ovat yhteydessä. Ranska on alan johtaja Euroopassa, mutta kansainvälisiin hotelliketjut, varausjärjestelmiin, saavat ainoastaan 8-10 % varauksistaan tällaisen järjestelmän kautta. 33 Markinnoille on tulossa Internet-pohjaisia matkailijan integroituja tietojärjestelmiä, joissa matkailua, kulttuuria ja vapaa-aikaa koskevat tiedot yhdistyvät matkustamista ja liikkumista käsitteleviin tietoihin. Tällaiset avoimet järjestelmät tukevat entistä paremmin liikkuvuutta ja matkailun voimavarojen järkevämpää käyttöä. Tässä yhteydessä Euroopan matkailuteollisuus ja erityisesti pk-yritykset kohtaavat uusia haasteita ja mahdollisuuksia. Etäiset tai vähemmän tunnetut matkailukohteet voivat nyt saada uuden liittolaisen, jonka avulla ne voivat kehittää matkailupalveluiden markkinointia ja hallintoa. Jos uuden teknologian tarjoamia mahdollisuuksia ei hyödynnetä, Euroopan yritykset menettävät tilaisuutensa markkinoiden laajentamiseen ja joissain tapauksissa nykyisetkin markkinat voivat (esim. useUla Tutkimusta liiketoiminnan prosessit). monikielisyyskysymykset, hakumenetelmät, käyttöliittymät ja Pk-yritykset eivät voi tehdä suuria investointeja innovaatioihin, joten ne tarvitsevat tieteenaloina vaarantua. tarvitaan kuuluvat jotka 30 Euroopan komissio, Employment in Europe - 1996, OOPEC, Luxemburg, 1996. 31 Forrester Research consultants. 32 "Les nouvelles technologies", Cahier Espaces n° 50, s. 51, Paris, 1997 33 ibid s. 10. 12 tukea parhaan käytännön oppimiseksi uudessa elektronisessa koulutustoimintaa, yhteisiä tarjoamista mahdollisuuksista ympäristössä, menettelytapoja. Komissio ottaa nämä seikat huomioon laatiessaan yhteisön ohjelmia matkailualalle. telematiikan tietoa sekä Uuden teknologian strateginen merkitys Euroopan matkailualan kilpailukyvylle on tunnustettu, ja vuosina 1994-1996 on myönnetty noin 31,8 miljoonaa ecua uuden teknologian sovelluksiin matkailualalla. Varat on myönnetty tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn neljännen puiteohjelman kautta, erityisesti IMPACT II- ja telematiikkaohjelman yhteydessä. Valittuja hankkeita on toteutettu yhdessä matkailualan toimijoiden kanssa useissa eri jäsenvaltioissa, ja useimmissa hankkeissa on keskitytty sellaisten tietovälineiden kehittämiseen pk-yrityksille ja matkailijoille, joiden avulla voidaan edistää tuoda matkailupalveluiden ja luonnon voimavarojen kestävää käyttöä. tai muita matkailukohteita rakennettuja luonnollisia, esiin ja Hotelli- ja ravintola-alaa edustavat työmarkkinaosapuolet ovat yhteisön tasolla kuulleet toisiaan ja toimineet yhdessä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua varten perustetun komitean kautta. Sen työssä on erityisesti keskitytty ammattiprofiiliin, työntekijöiden liikkuvuuteen ja työehtoihin liittyviin ongelmiin. Toteutettaessa yhteisön aloitetta "työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen" (1994- 1999) maaseutumatkailua on käsitelty työllistäjänä yhdessä niistä verkostoista, joita on luotu paikallisia työllisyystoimia varten. Euroopan työnvälitysverkosto (EURES) koostuu 450 neuvonantajasta, jotka tarjoavat työntekijöille apua ja ohjausta työn saatavuuteen ja liittyvissä kysymyksissä. Osa ohjelmaa on matkailualan vapaita sosiaaliturvaoikeuksiin työpaikkoja koskeva tietokanta, jota on usein käytetty hotelli- ja ravintola-alan työntekijöiden etsimiseen ja vakiintuneissa matkailualan teemapuistoissa. Toinen esimerkki on kausittainen hotellien ja majatalojen työllistämishanke Etelä-Baijerissa ja Baden-Wiirttembergissa. Hanketta koordinoivat EURES ja Saksan Bundesanstalt fur Arbeit, ja hanke tarjoaa vuosittain työpaikan 260 irlantilaiselle työntekijälle. Yhteisön Socrates-34 ja Leonardo-ohjelmassa35 (1995-1999) on kahden ensimmäisen toteutusvuoden aikana tuettu 16:ta matkailun, catering-palveluiden ja hotellin johtamisen alaan kuuluvaa hanketta, joissa on parannettu opetusohjelmia ja tuettu opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuutta, ja kehitetty matkailualan ammattikoulutusmenetelmiä ja harjoittelijavaihtoa. sekä 40:tä hanketta, joissa on analysoitu Esprit III -ohjelmassa on tuettu tietokone- ja multimediapohjaisten matkailun työkalujen kehittämistä, ja telematiikkaohjelman eri alojen sovellusten yhteydessä on tuettu hankkeita, jotka liittyvät matkailupalveluna sekä kulttuurikohteita- ja tapahtumia koskevan tiedon tarjontaan. Matkailualan kannalta on erityisen tärkeää, että yhteisön tason toiminnassa on keskitytty luomaan työmarkkinapolitiikan tehokkaaseen valvontaan ja arviointiin soveltuvia välineitä sekä vakiinnuttamaan työllisyys ja innovaatio Euroopan ensisijaisiksi toiminta-alueiksi. Komissio jotta matkailupolitiikan kehittämisen kannalta välttämätön inhimillinen näkökulma voitaisiin entistä paremmin ottaa huomioon. työmarkkinaosapuolten Euroopan tasoista vuoropuhelua, tukee 34 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 819/95/EY, EYVL N:o L 87, 20. 4. 1995. , s. 10. 35 Neuvoston päätös 94/819/EY, EYVL N:o L 340, 29. 12. J 994, s. 8. 13 3. 3 Matkailun tukeminen kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla Matkailun merkitys talouskasvulle ja työllisyydelle on tunnustettu, ja tämä näkyy jäsenvaltioiden ja yhteisön kasvavana kiinnostuksena matkailumahdollisuuksen hyödyntämiseen, erityisesti kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla. Alueellisten erojen pienentäminen on olennaista tasapainoisen taloudellisen kehityksen saavuttamiseksi ja niiden muutosten rohkaisemiseksi, joita tarvitaan kaikkialla yhteisön alueella, jotta yhtenäismarkkinoiden vaatimuksiin voitaisiin sopeutua menestyksekkäästi. Euroopan rakennepolitiikka on keskeinen tekijä tässä prosessissa, ja matkailutoiminta sisältyy useimpiin jäsenvaltioissa toteutettaviin ohjelmiin. inhimillisiin voimavaroihin ja tuottaviin Matkailun ja alueellisen kehittämisen yhteys näkyy selvästi siinä, että rakennerahaston ohjelmien ja yhteisön aloitteiden mukaisesti tuetaan hankkeita (määrä kasvoi noin 300:11a vuonna 1996), joiden kohteena on nimenomaan matkailu. Useimmiten toimenpiteet liittyvät infrastruktuuriin, investointeihin. Rakennerahastot vaikuttavat matkailun kehitykseen myös laajemmassa mielessä. tuetaan maaseutuympäristön suojelua, Esimerkiksi maaseudulla rakennerahastoilla paikallisten perinteiden ja osaamisen säilyttämistä ja kylien kunnostusta, jotka kaikki lisäävät merkittävästi Euroopan maaseudun kiinnostavuutta matkailijoiden kannalta. Lisäksi rakennerahastoilla kehitetään uusia maaseutumatkailun markkinoita kuten "ekomatkailua", "liikuntamatkailua" ja komission yhdessä jne. Jäsenvaltioiden perustamien toimintaohjelmien keskeisimmät tavoitteet ovat: • • • • matkailijoiden majoituksen, matkailupalveluiden ja -kohteiden parantaminen, matkailun liitännäisyritysten kehittäminen, matkailualan ammattitaidon ja johtamistaitojen kohentaminen, matkailualan tuote- ja markkinakehityksen tukeminen. Yhteisö on myöntänyt matkailuun liittyviin toimenpiteisiin rakennerahastojen varoja seuraavan arvion mukaisesti: • 5850 miljoonaa ecua vuosiksi 1994-1999 käytettäväksi alueilla, jotka ovat jääneet kehityksestä jälkeen (tavoite 1), ja Pohjois-Euroopan harvaan asutuille alueilla (tavoite 6); 600 miljoonaa ecua pääosin vuosiksi 1994-1996 toimenpiteisiin alueilla, joita • teollisuuden taantuminen koettelee pahimmin (tavoite 2); 800 miljoonaa ecua vuosiksi 1994-1997 tiettyihin maaseutualueisiin kohdistuviin • toimenpiteisiin (tavoite 5b). Kokonaispanos on edellä osoitettuja kokonaissummia merkittävämpi, koska summiin eivät sisälly toimenpiteet, joita tässä vaiheessa ei voida pitää välittömästi matkailuun liittyvinä. Tämä koskee myös tukea, jota on tavoitteen 5a mukaisesti myönnetty viljelijöille toiminnan monipuolistamiseksi matkailun suuntaan. Yleisemmin sama pätee julkiseen tai yksityiseen lisärahoitukseen, jolla useimmiten täydennetään yhteisön osuutta. Rakennerahastoista on myös tuettu rnatkailuhankkeita sellaisten yhteisön aloitteiden kautta, jotka komissio on käynnistänyt yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Näihin kuuluvat toimet, joilla edistetään paikallista kehitystä yhteisön tietyillä erityisalueilla (kuten Leader 14 II -ohjelmaan kuuluvilla maaseudun alueilla), pk-yrityksiä koskevan aloitteen toimet sekä kansalliset rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä rohkaisevat toimenpiteet. Yhteisön aloitteiden yhteydessä tuettujen matkailuun liittyvien hankkeiden aiheina ovat: maaseutualueiden paikallinen kehittäminen (Leader II). Lähes jokaiseen vuoteen 1996 mennessä hyväksyttyyn 98:aan ohjelmaan kuuluu matkailun edistämistoimenpiteitä. Arvioidaan, että noin 40 % käytettävissä olevista varoista (yhteisön osuus 1,755 miljardia ecua vuosille 1994-1999) käytetään maaseutumatkailun kehittämiseen. rajat ylittävä ja alueiden välinen yhteistyö (Interreg II). Viisi matkailuun suuntautunutta hanketta, joihin osallistuvat erityisesti Saksa, Tanska, Luxemburg ja Kreikka ja joihin on myönnetty 68,7 miljoonaa ecua. joista talous, syrjäseutujen riippuvaisia matkailutoiminnasta, ja tuella vahvistetaan näiden alueiden yhdentymistä unionin muihin osiin. Yksi hankkeista on rahoitusarvoltaan 29,5 miljoonaa ecua, ja sen kohteena ovat Kanariansaaret. useimmat alueista näistä ovat tuetaan inhimillisten kalastusalueiden paikallinen kehittäminen (Pesca). Ohjelmalla voimavarojen kehittämistä ja rannikkoalueiden toiminnan laajentamista/muuttamista muille aloille, myös matkailuun. Vuosiksi 1994-99 on myönnetty yhteensä noin 50 miljoonaa ecua (yhteisön osuus) käytettäväksi matkailuhankkeisiin. 16 ' Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Saksa ovat kumpikin myöntäneet 5 miljoonaa ecua matkailuhankkeisiin, ja muut jäsenvaltiot voivat hyötyä Pesca-ohjelman yleisemmästä rakennemuutosta". toimenpiteestä, joka koskee "muuhun toimintaan suuntautuvaa Ohjelman yhteydessä on tuettu kansainvälistä yhteistyöhanketta ("meritalojen" verkosto), johon ovat osallistuneet Portugali, Tanska, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Kreikka, Ruotsi ja Espanja. vaihtoehtoiset investoinnit ja työllisyys alueilla, joihin puolustusteollisuuden taantuminen on vaikuttanut voimakkaasti (Konver II). Kuutta Saksan, Ranskan, Tanskan ja Belgian esittämää hanketta on tuettu yhteensä 8,1 miljoonan ecun arvosta. Matkailuhankkeisiin on käytetty erityisen suuri osuus varoista Belgian Walloniassa (61 %), Ranskassa Normandian eteläosassa (87 %) ja Saksan Saarlandissa (62 %). hiilikaivosalueiden talouden rakennemuutos (Rechar II). Kahdeksan Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan esittämää hanketta on hyväksytty ja niille on myönnetty yhteensä 15,9 miljoonaa ecua. Terästeollisuuden taantumisesta kärsivien alueiden rakennemuutos (Résider II). Kuutta hanketta on hyväksytty ja niitä on tuettu 6,8 miljoonalla eculla Ranskassa, Alankomaissa sekä useilla Saksan alueilla. Pohjois-Irlannin rauhan ja sovittelun prosessi (Peace). Vuonna 1995 hyväksytyn sosiaalisen tukiohjelman arvo on 49,9 miljoonaa ecua, ja siihen sisältyy matkailuhanke, johon kuuluu yhteistyötä Irlannin kanssa. antoi kesäkuussa Komissio ja työllistämisaloitteiden eurooppalaisesta tukistrategiasta",37 josta käyvät ilmi paikallistason luomiseen ja rakenteelliset esteet, jotka olisi mahdollisuudet uusien voitettava kehityksen turvaamiseksi. Matkailuala mainitaan yhtenä niistä seitsemästätoista alasta, joilla on toistaiseksi hyödyntämättömiä työllisyysmahdollisuuksia. työpaikkojen tiedonannon "paikallisten kehitys- 1995 36 Yhteisön rannikkovaltioiden 13 ohjelmassa. 37 KOM(95) 273 lopull. , 13. 6. 1995 15 Sittemmin paikallistason työllisyyden kehittämisestä on tullut tärkeä yhteisön toiminnan kohde, jota koskevat monet sekä politiikan että rakennerahastojen aloitteet. 38 Komission puheenjohtajan aloitteesta tehtiin eurooppalainen luottamussopimus, ja tämän jälkeen Firenzen-huippukokoukseen (kesäkuu 1996) osallistuneet valtioiden ja hallitusten päämiehet vastasivat myönteisesti komission joka koski noin ehdotukseen, kuudenkymmenen alueellisen työllisyyssopimuksen käynnistämistä kokeilumielessä. Sopimukset koskevat myös matkailua, jota rahoitetaan osittain rakennepolitiikan mukaisesti käytössä olevin varoin. tapahtuneesta edistymisestä ja yhteisön Komission esitti vuonna 1996 ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksensa, jossa annetaan kattava erittely taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisessa tason erilaisten välineiden vaikutuksesta tuon päämäärän saavuttamiseen. 39 Tässä yhteydessä annetaan esimerkkejä yhteisön rahoittamista matkailualan toimista. Vaikka varmuudella voidaan sanoa, että yhteisön toimenpiteet matkailun edistämiseksi ovat merkittävästi lisänneet taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, on vaikeaa määrittää tarkemmin tällaisten tapauksessa rakennepolitiikan tarkan vaikutuksen arviointiin, erityisesti melko lyhyellä aikavälillä. Matkailun osalta arviointi on vieläkin vaikeampaa, koska matkailun piiriin kuuluu erilaisissa määrin suuri joukko talouden eri toimialoja. toimenpiteiden vaikutusta. Suuria vaikeuksia liittyy joka Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantaminen ja komission sisäisen koordinoinnin kohentaminen on välttämätöntä rakennerahastojen toimenpiteitä arvioitaessa, sillä rakennerahastot ovat yhteisön tasolla tärkein matkailun kehittämiseen käytettävien varojen lähde. Lisäaloitteita tarvitaan, minkä komissio onkin myöntänyt. Tämän on vahvistanut myös tilintarkastustuomioistuimen matkailua käsitellyt erityiskertomus vuodelta 1996. 40, samoin kuin Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea vuosina 1995 ja 1996 hyväksyttyjen päätöslauselmien ja lausuntojen yhteydessä41. 3. 4 Matkailun kehityksen tukeminen yhdessä kolmansien maiden kanssa Matkailu on tärkeällä sijalla yhteistyökumppaniemme taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä, ja se vahvistaa näiden maiden suhteita unionin jäsenvaltioihin. Tämä on tunnustettu, ja matkailu sisältyy yhteistyöalana useimpiin voimassa oleviin kahdenvälisiin ja alueellisiin sopimuksiin sekä Lomén yleissopimukseen, jonka on nyt allekirjoittanut yhteensä 70 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maata. Euroopan yhteisöjen tuki on monimuotoista, ja sen myötä on myönnetty merkittäviä rahoitussummia avunsaajamaiden määrittämien. painopisteiden mukaisesti ja unionin suostumuksella. Yhteisön tällä alalla tukemat toimet liittyvät esimerkiksi osaamisen tehostamiseen ja vaihtoon, matkailuhankkeiden suunnitteluun, koulutusjärjestelmien markkinointivälineiden kehittämiseen. Keski- ja Itä-Euroopan maat ja toisaalta Välimeren alueen maat ovat saaneet osakseen erityishuomiota, kun niiden yhteistyö Euroopan unionin kanssa on lujittunut. 38 KOM(96) 109, 20. 3. 1996, yhteisön rakenteelliset toimet ja työllisyys. 39 Euroopan komissio, ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta, OOPEC, Luxemburg, 1996. 40 EYVLN:oC 17, 16. 1. 1997, s. 1. 41 EYVL N:oC 347, 18. 11. 1996, EYVL N. oC 30, 30. 1. 1997, EYVL N:oC 42, 10. 2. 1997. 16 Unionin laajentumiseen tähtäävän, jäsenyyttä edeltävän strategian toteuttaminen on merkittävä tavoite, ja se koskee kymmentä Keski-Euroopan assosioitunutta maata sekä Kyprosta. Komissio arvioi yhteistyössä kansallisten viranomaisten-kanssa yhteisön toimien oikeudellisia ja rahoitusvaikutuksia matkailualaan. Kahdenväliset tapaamiset näiden maiden matkailuviranomaisten kanssa ovat parhaillaan käynnissä, ja tapaamisten myötä on käynyt ilmi kyseisten maiden suuri kiinnostus yhteisön matkailutoimia kohtaan. Yhteisön Phare-ohjelmaan kuuluvien matkailun erityishankkeiden toteutus on myös edistynyt. Vuosina 1991-1995 on käytetty yhteensä 38,9 miljoonan ecun arvosta EU:n varoja. Tukea on myönnetty myös vuoden 1995 Venäjän toiminta ohjelman kautta, jonka tarkoituksena on tehostaa matkailuosaamiseen liittyvää koulutusta ja johtamistaitoja. Barcelonan julistus hyväksyttiin joulukuussa 1995, ja 13. toukokuuta 1996 neuvosto antoi päätöslauselman Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyöstä matkailun alalla. Näiden perusteella komissio on tukenut matkailutilastojen kehitystyötä, koska tämä oli yksi neuvoston ja yhteistyökumppaniemme nimeämistä painopistealueista. Kahdella muulla alalla eli matkailukoulutuksessa ja matkailun edistämistoiminnassa ei ole voitu toteuttaa tarkastellaan matkailualan yhtenäisen toimenpiteitä, mutta vuoden 1997 aikana yhteistyöohjelman eri osia, joihin kuuluvat myös koulutus ja matkailun edistämistoiminta. Myöhemmin komissio käsittelee ja alan eurooppalaisten ammattilaisten mahdollisuuksia vaikuttaa kulttuurialan lisäksi Euroopan ja Välimeren alueen välisen yhteistyön kahteen muuhun pääalaan eli talous- ja sosiaalialaan, ja komissio aikoo rohkaista tällaisia toimia. Tällöin otetaan huomioon myös Euroopan parlamentin kanta, joka ilmaistiin Barcelonan kokouksen seurantaa koskevassa päätöslauselmassa. 42 tarkemmin matkailun loppuun mennessä tarkoituksena Lomén yleissopimuksen osalta on vuoden 1997 viimeistellä tulevaisuuden ja toimintatarpeista. Näin pyritään tehostamaan kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) toteuttamista ja määrittelemään matkailualalle entistä selkeämpi yhteistyöohjelma tähän mennessä saavutetuista tuloksista selvitys Muiden alueiden osalta komissio on havainnut, että monet Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat ovat ilmaisseet kiinnostuksensa matkailualan yhteistyöhön. Tämä voi hyödyttää sekä EU:n että avunsaajamaiden liike-elämää. Matkailun liitännäispalvelujen asteittaiseen vapauttamiseen sopii myös se, että vuonna 1995 voimaan tullut palvelujen kauppaa koskeva yleissopimus (GATS) toteutetaan matkailualalla. Monet maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenvaltiot ovat tehneet sopimuksen mukaisia sitoumuksia, minkä seurauksena Euroopan matkailuyrityksille saattaa avautua uusia mahdollisuuksia maailmanlaajuiseen palveluiden tarjontaan, kaupalliseen toimintaan ulkomailla ja palvelujen tarjontaan muissa maissa. Parhaillaan on käynnissä arviointi, joka koskee GATS-yleissopimuksen toteutusta matkailun kannalta ja sopimuksen merkitystä Euroopan matkailualalle. Phare-ohjelmassa on matkailun erityishankkeita, jotka kattavat useita vuosia. Hankkeet koskevat Puolaa, Unkaria, Viroa, Latviaa, Liettuaa, Romaniaa ja Sloveniaa, ja niissä keskitytään erityisesti: tarjoamaan teknistä apua matkailun oikeudellisten ja instituutionaalisten puitteiden luomiseen matkailualan ammattilaisten koulutustoimintaan 42 Euroopan parlamentin päätöslauselma neuvoston puheenjohtajiston ja komission yhteisestä Välimeren alueen politiikkaa koskevasta kenomuksesta (EP. 257. 133, 13 3. 1997). 17 matkailutietokeskusten ja matkailun edistämisvälineiden parantamiseen/luomiseen alalle investoivien yritysten lainansaantiin. Vuonna 1995 Phare-ohjelmassa on tuettu mm. seuraavia kansalliset rajat ylittäviä matkailun yhteistyöhankkeita: Viron, Latvian, Liettuan, Puolan, Saksan, Tanskan, Ruotsin ja Suomen mereen rajoittuvien raja-alueiden yhteistyö (1,4 miljoonaa ecua) Unkarin ja Itävallan raja-alueiden yhteistyö ( 1,2 miljoonaa ecua) Slovenian ja Itävalta raja-alueen kehittäminen matkailua varten (0,45 miljoonaa ecua). Matkailun toimintaohjelman mukaisesti vuonna 1995 on tuettu kuutta toisiaan täydentävää hanketta, joilla edistetään kansainvälistä yhteistyötä matkailutuotteiden kehittämisessä ja kulttuurialalla. Hankkeisiin osallistuvat tietyt EU. n jäsenvaltiot, Keski- ja Itä-Euroopan maat, Maghreb-maat, Kypros ja Malta, ja niiden on määrä päättyä vuonna 1997 (0,8 miljoonaa ecua). Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyötä varten on luotu uusi rahoitusväline (Meda43), ja matkailutilastoja vuosina 1997-1999 käsittelevälle hankkeelle on myönnetty 2,8 miljoonaa ecua. Lähi-idän rauhanohjelman yhteydessä on vuosina 1995-96 rahoitettu kahta hanketta, jotka koskevat University of Tourism and Culture for Peace -nimisen yliopiston perustamista palestiinalaishallinnon, Israelin, Marokon, Algerian, Tunisian ja Ranskan kanssa (1,2 miljoonaa ecua) sekä Middle East ja Mediterranean Travel Agency and Tourism Association -järjestön toimipisteen perustamista Eurooppaan (0,2 miljoonaa ecua). Lomcn yleissopimuksen yhteydessä, kuudennen ja seitsemännen Euroopan aluekehitysrahaston (EKR) kautta jaettavien varojen perusteella on vuosina 1995-96 rahoitettu 27:ää matkailuun liittyvää hanketta, joiden kokonaisarvo on 8,3 miljoonaa ecua. Sen myötä matkailuohjelmiin vuosina 1990-96 myönnettyjen varojen arvo nousee 69 miljoonaan ecuun. Hankkeisiin kuuluu erilaisia avustustoimia, kuten kohteiden markkinointia, koulutusta sekä matkailun suunnittelua ja tuotekehitystä. Yhteisön tasolla tarjoutuu käytettäväksi erilaisia yhteistyövälineitä, joissa otetaan edut. Näin huomioon kolmansien maiden päätöksentekijät voivat hyötyä mahdollisuuksista ja kohdata haasteet, joita kehittyvät matkailumarkkinat tarjoavat, ja samalla edistää kasvua ja työllisyyttä. Välineiden tehokkuus riippuu käytettävissä olevien resurssien järkevästä käytöstä, osallistuvien yritysten tehokkuudesta sekä viranomaisten toimista edunsaajamaissa, toteutettaessa pitkällä aikavälillä tasapainoista ja kestävää matkailun kehittämisstrategiaa. ja kummankin osapuolen tarpeet 4. MATKAILUN VOIMAVAROJEN VASTUULLISEN KÄYTÖN TUKEMINEN Entistä laajemmin ymmärretään, että uudistumattomia voimavaroja on käytettävä vastuullisesti, jotta ne voitaisiin säilyttää tuleville sukupolville. Vuonna 1996 tehdyn Eurobarometri-kyselyn mukaan 98 % eurooppalaisista katsoo, että ympäristön suojelu ja saastumisen torjunta on unionin ensisijainen tehtävä, ja useimmat (82 %) katsovat, että ongelma on ajankohtainen ja vaatii pikaista huomiota. 44 Ympäristötietoisuus näkyy myös laatu, myös ympäristö, vaikuttaa yhä suuremmassa määrin lomien suunnittelussa: matkakohteen tärkeimpien matkakohteiden viranomaisten on paneuduttava ongelmiin, joita matkailutoiminta valintaan. Kaikkien matkailutoiminnan alojen ja 43 Neuvoston asetus N:o 1488/96, 23. 7. 1996 (EYVL N:o L 189, 30. 7. 1996). 44 Eurobarometri no 43. 1 a, kesäkuu 1996. 18 aiheuttaa luonnonvaroille. Myönteisessä mielessä esiin nousee myös kysymys siitä, voiko matkailu edistää rakennetun, luonnollisen tai kulttuuriympäristön voimavarojen suojelua. Laajalti myönnetään, että matkailun ja kulttuuriperinnön tai ympäristön välillä on suora yhteys. Koska tällaiset voimavarat ovat välttämättömiä vapaa-ajanpalveluiden tuotannossa ja markkinoinnissa, matkailua voidaan pitää ihanteellisena kokeiluympäristönä, kun tarkastellaan kestävän kehityksen periaatteiden toteutumista. Yhteisön keskeisenä tavoitteena on tällä alalla ollut toisiaan vahvistavien myönteisten vaikutusten tukeminen, jolloin matkailualan talouskeskeistä ympäristösuhdetta voidaan ohjata kohti pitkän aikavälin kestävää kehitystä. sijaa yhtenäiselle Vaikka matkailuyritykset ja monet julkiset ja yksityiset yhdistykset ja yksUöt ovat tehneet paljon matkailun suunnittelun ja hallinnon parantamiseksi ympäristökysymysten osalta, on kuitenkin vielä jonka avulla osapuolet voivat järjestelmällisesti tarkastella eri jäsenvaltioissa ja eri alueilla toteutettuja toimenpiteitä ja näin pyrkiä tunnistamaan ja jakamaan parhaita käytäntöjä. Olisi myös pyrittävä jakamaan ja matkailijoille kulttuurikohteiden tukemaan herkästi vaurioituvien voimavarojen ympäristöystävällistä käyttöä. tietoa matkailukohteiden ja matkailuyrityksille toiminnalle, ympäristön tilasta sekä 4. 1 Matkailun kestävän kehityksen tukeminen Luonnollisen ja rakennetun ympäristön jos matkakohteiden ja -yritysten tahdotaan menestyvän, ja se on ennakkoedellytys kestävän kehityksen saavuttamiselle matkailussa. laadun kohentaminen on olennaista, Yhteisön poliittisten ohjelmien ja toimien toteuttamiseen on näiltä osin vuosina 1995-96 tuomiseksi mukaan liittynyt jatkuva ponnistelu kestävän kehityksen periaatteiden matkailun kehitysstrategioihin ja käytäntöihin. On syytä korostaa, että matkailu on yksi niistä viidestä keskeisestä alasta, jotka komissio nimesi kestävän kehityksen periaatteen nivomiseksi muiden alojen politiikkaan. Tätä politiikkaa koskevan arvioinnin jälkeen45 yhteisön toiminta on keskittynyt nykyisten toimenpiteiden vahvistamiseen ja useiden valikoitujen oikeudellisten ja rahoitusvälineiden luomiseen, jotka ovat erityisen merkittäviä matkailun kehitykselle. Life-ohjelman rahoitusinstrumenttien jatkaminen vuodesta 1996 vuoteen 1999 on turvannut kestävän matkailun kokeiluhankkeille riittävän rahoituksen. Vuonna 1996 on tarkistettu yhteisön viidettä ympäristöohjelmaa, ja silloin on kiinnitetty erityshuomiota rannikkoalueisiin. Tavoitteena on tehokkaita hallintajärjestelmiä alueille, joille koituu usein vakavia ongelmia ajallisesti ja paikallisesti keskittyneistä matkailijavirroista. 46 Kaupunkialueiden osalta komission perustama asiantuntijaryhmä on edistynyt hyvin pyrkiessään määrittämään politiikan eri vaihtoehtoja ja suuntauksia paikallista kehittämistä varten. Tavoitteena on yhdistää matkailutoiminnan kaupunkeihin kohdistuvat myönteiset vaikutukset ja toisaalta kaupunkien inhimillisten, kulttuuri- ja ympäristöarvojen suojelu. luoda yhtenäisiä ja Muut luonteeltaan selkeämmin oikeudelliset toimenpiteet koskevat 45 Ks. komission kertomus saavutetusta edistymisestä KOM(95) 624 lopull. , 10. 1. 1996 46 Ks. KOM (95) 511, 31. 10. 95 ja neuvoston 18 12. 1995 antamat päätelmät rannikkoalueiden yhtenäisestä hoidosta. 19 ehdotusta ympäristövaikutusten arviointia koskevan neuvoston direktiivin tarkistamiseksi. 47 Direktiivin soveltamisalaan sisältyvät matkailupalvelut ja matkakohteet. luettelon luomista yhteisön tasolla merkittävistä suojelualueista ja eurooppalaisen verkoston perustaminen (Natura 2000). Tällaisilla suojelualueilla voitaisiin sallia joitakin "pehmeän" matkailun muotoja, joiden auttaisivat kohteiden suojelussa ja hoidossa. On huomattava, että myös rakennerahastojen kautta voidaan edistää kestävää matkailua. Maaseudulla korkealuokkainen luonnollinen ympäristö on yksi tärkeimmistä matkailijoita kiinnostavista tekijöistä. Tavoitteen 5b mukaiset ohjelmat ja yhteisön Leader II -aloite edistävät toimia, joilla maaseutumatkailua kehitetään luonnollista ympäristöä koskevan tiedon ja ympäristön suojelun pohjalta. Matkailua edistävässä toimintaohjelmassa toteutettiin vuosina 1995-96 täydentäviä toimenpiteitä, joilla lisättiin matkailualan toimijoiden ympäristötietoisuutta ja levitettiin parhaita käytäntöjä, joissa yhdistyvät matkailun kehittäminen ja kestävä kehitys. Euroopan matkailu- ja ympäristöpalkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995, ja kilpailuun osallistui 269 matkakohdetta Euroopan Talousalueella. Tällöin monet alueet ja kohteet saivat tunnustusta erinomaisesta kestävän matkailun suunnittelusta, kehittämisestä ja hallinnosta. Aloitteen uusimista kohtaan tunnetaan laajaa kiinnostusta, minkä vahvistavat myös palkinnon kussakin vaiheessa tulokset. Matkailun toimintaohjelman puitteissa käynnistettiin vuonna 1995 kahdeksan esittelyhanketta, joissa keskityttiin liikenteen ja vierailijoiden hallintaan sekä matkailu- ja ympäristöverkoston kehittämiseen alan tärkeimpien toimijoiden välille. Tulokset ovat saatavilla vuonna 1997. toteutetun arvioinnin 4. 2 Matkailun ja kulttuurin suhteen tehostaminen Euroopan kulttuuriperintö ja yleisemmin Euroopan kulttuuri on selvästikin yksi vanhimmista ja tärkeimmistä matkailun lähteistä. Kulttuuri on edelleen osa Euroopan kaupunkien ja alueiden vetovoimaa kaikkialta maailmasta tuleville vierailijoille, ja kulttuuri korostaa Euroopan identiteettiä. tutkimuksen mukaan 60% Euroopan keskeissä kulttuurimatkakohteissa haastatelluista vierailijoista oli kansainvälisiä matkailijoita, ja lisäksi 25 % oli kotimaisia matkailijoita 48 Kulttuuriperinnön vetovoima on ollut merkittävä tekijä, kun matkailu on laajentunut monissa Euroopan kohteissa ja sen avulla on voitu toteuttaa entistä tehokkaampaa markkinointipolitiikkaa ja samalla suojella kulttuurikohteita. tehdyn Vuosina 1995-96 on perustamissopimuksen 128 artiklan mukaisesti toteutettu kulttuurialan toimenpiteitä, joilla on edistetty tätä prosessia. 49 Komission ehdottaman monivuotisen Raphael-ohjelman myötä50 yli 300:11e Euroopan arkkitehtuuriperinnön liittyvälle kokeiluhankkeelle on vuosina 1995-96 myönnetty yhteisön suojeluun 47 Neuvoston yhteinen kanta, 25. 7. 1996, ehdotukseen direktiivin 85/337/ETY muuttamiseksi 48 G. Richards - C. Bonink, Marketing cultural tourism in Europe, teoksessa "Journal of vacation marketing", vol. 1, n°2, 1995 49 Yhteisön kaikkien kulttuurin kannalta merkittävien toimien arvioinnista ks. Ensimmäinen kenomus kulttuurinäkökohuen huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa, KOM (96)160 lopull, 17. 4. 1996. 50 KOM (95)110 lopull. , 29. 3. 1995 20 rahoitustukea 17,5 miljoonaa ecua. Nykykulttuurin osalta yhteisö on edeUeen tukenut Euroopan kulttuuripääkaupunki -ohjelmaa ja Euroopan kulttuurikuukausi -aloitteita, ja Kaleidoscope-ohjelman yhteydessä31 on aloitettu useita kokeiluhankkeita, jotka käsittelevät kansainvälisiin kumppanuussopimuksiin perustuvien kulttuuritapahtumien järjestämistä. Kaikki nämä lisäävät matkailijamääriä. edistämiseksi toimintaohjelmassa matkailun Yhteisön (1993-95) painopiste on kulttuurikohteissa "käytettävissä vierailijoiden hallintamenetelmissä. Edeltävinä vuosina tuetuista hankkeista saatuja tuloksia on levitetty ja käsitelty vuonna 1996 järjestettyjen työpajojen yhteydessä. Muiden kansainvälisten järjestöjen, esimerkiksi Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa tehdyn yhteistyön seurauksena on tällöin myös korostettu matkailuyritysten ja kulttuurietujen välisen kumppanuussuhteen voimistamista. On selvää, että yhteisön täysimittainen osallistuminen tällaiseen prosessiin on tärkeää. Myös entistä vastuullisempaa energian käyttöä matkailutoiminnassa on käsitelty, ja yhteisön energiapolitiikan mukaisesti on tuettu kokeiluhankkeita, joissa rohkaistaan uusiutuvan energian käyttöä sekä energiatehokkuutta matkailupalveluissa ja -kohteissa. 32 5. PÄÄTELMÄT Kun tarkasteltaessa matkailuun vaikuttavaa yhteisön toimintaa vuosina 1995-96, käy ilmi, että yhteisön useimpiin ohjelmiin ja eri alojen politiikkaan joko kuuluu matkailuosuus tai niillä on merkittävä vaikutus matkailun liitännäistoimintaan Yhteisön poliittiset ohjelmat siis vaikuttavat välittömästi tai välillisesti Euroopan kansalaisiin, eri viranomaisiin, Euroopan yrityksiin ja joissain tapauksissa myös kolmansien maiden matkailuetuihin Yhteisön toimien kasvava merkitys kertoo myös siitä, että matkailun mahdollisuudet on tunnustettu unionin yleisten tavoitteiden saavuttamisessa (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3t artikla) ja että yhteisön toiminta tuo lisäarvoa tasapainoisen ja kestävän matkailun kehittämiseen. on silti voinut toteuttaa useita matkailuun Uittyviä Perustamissopimuksessa ei ole erityistä oikeudellista perustaa matkailualan toimille, mutta yhteisö toimenpiteitä perustamissopimuksen yleisten määräysten ja/tai alakohtaiseen politiikkaan liittyvien säädösten nojalla. Komissio kuitenkin toteaa neuvostolle väestönsuojelusta, matkailusta ja energiasta antamassaan kertomuksessa, että yhteisön toiminta voisi tällä alalla olla nykyistä yhtenäisempää, jos perustamissopimukseen lisättäisiin määräyksiä tällaisen toiminnan tehokkuuden ja avoimuuden parantamisesta. 33 Matkailun näkökulmasta ponnistelujen vaikutusta voitaisiin entisestäänkin tehostaa, jos matkailutoimenpiteiden tavoitteet ja välineet voitaisiin ottaa nykyistä laajemmin huomioon yhteisön politiikkaa laadittaessa ja toteutettaessa. Prosessia edistää myös komission eri osastojen entistä parempi koordinointi ja yhteistoiminta keskeisissä kysymyksissä, jotka liittyvät matkaUun mahdollisuuksien parantamiseen. Näin voidaan edistää unionin tavoitteiden saavuttamista. 51 Työohjelmia on toteutettu vuosittain, mutta komission ehdotuksen jälkeen Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet monivuotisen Kaleidoscope 2000 -ohjelman 29. 3. 1996, EYVL N:o L 99, 20. 04. 1996. 52 Ks. erityisesti yhteisön Thermie- (EYVL N:o L 185, 17. 7. 1990), Save- (EYVL N:o L 307, 8. 11. 1991) ja Altener-ohjelma (EYVL N:o L 235, 18. 9. 1993). 53 Ks. SEC(96) 496 lopull. , 3. 4. 1996, s. 6. 21 Entistä parempi koordinointi ja jäsenvaltioiden sekä matkailualan eri osia edustavien lähestymistavan käytännön järjestöjen kuuleminen ovat perusedellytyksiä toteutukselle. Näitä kehitetään mahdollisimman pitkälle matkailun nykyisten puitteiden ja voimavarojen asettamissa rajoissa. tämän Komissio on vuosina 1995-96 käsitellyt kattavasti yhteisön matkailupolitiikan tulevaisuuteen liittyviä kysymyksiä. Käsittelyn pohjana ovat olleet viime vuosien kokemukset, tilintarkastustuomioistuimen päätelmät ja matkailua edistävän yhteisön toimintaohjelman arvioinnin tulokset34 sekä laaja kuuleminen, joka liittyi unionin roolista matkailualalla annettuun vihreään kirjaan. Yhteisön on huomattavasti kohennettava matkailualan toimiensa tietoyhteiskunnan tarjoamat uudet mahdollisuudet. Näin matkailualan elinvoima kasvaa ja se voi luoda uusia ja entistä parempia työpaikkoja. laatua ja hyödynnettävä täysimittaisesti yhteisö omaksuu uuden Jos lähestymistavan matkailualan toimenpiteissään ja keskittyy todellisiin painopistealueisiin ja realistisiin tavoitteisiin, se voi auttaa Eurooppaa säilyttämään johtoasemansa maailman matkailumarkkinoilla. Ensisijainen toimivalta matkailualalla kuuluu edelleenkin jäsenvaltioille ja alueille, ja tällainen lähestymistapa edistää myös niiden pyrkimyksiä. tuoreemman ja Ehdotuksessaan, joka koskee ensimmäistä monivuotista ohjelmaa Euroopan matkailun edistämiseksi - Philoxenia (1997-2000), komissio esitti puitteet, joissa voidaan vakaalta pohjalta tukea matkailualan kilpailukykyä ja parantaa Euroopan matkailun laatua. Ehdotus annettiin neuvostolle 13. toukokuuta 1996, ja Euroopan parlamentti on antanut sitä koskevan päätöslauselman55 ja talous- ja sosiaalikomitea56 sekä alueiden komitea57 ovat antaneet siitä lausunnon. Neuvosto ei ole vielä tehnyt ehdotuksesta päätöstä. 54 KOM(96) 166 lopull. , 30. 04. 1996. 55 EYVL N:o C 347,18. 11. 1996. 56 EYVL N:oC 30,30. 1. 1997. 57 EYVL N:oC 42,102. 1997. 22 LIITTEET 2i ANNEX 1 MAKTAILU MAKSUTASEESSA - 1996 H ANNEX 2 MAJOITUSKAPASITEETTI HOTELLEISSA JA VASTAAVISSA MAJOITUSLAITOKSISSA - 1996 ry --s Jo u ; :' 4-fe/?. -y ^-/ O 2SO 500 D Vuodepaikkojen määrä LÄHDE : EUROSTAT ÏÏ HOTELLIEN JA MUIDEN NAJOITUSLAITOSTEN - 1996 ANNEX 3 Suomalaisten Ulkomaalaisten yöpymiset yöpymiset LÄHDE : EUROSTAT SU Yhteisön tuki turismille yksittäisten ohjelmien ja yhteisön puiteohjelmien kautta ANNEX 4 a 3* ANNEX 4 b Yhteisön tuki turismille yksittäisten ohjelmien ja yhteisön puiteohjelmien kautta (rakennerahastot 1994 -1999) KHometers a« ISSN 1024-4492 KOM(97) 332 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 01 Luettelonumero : CB-CO-97-327-FI-C ISBN 92-78-21855-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 23


title: WRITTEN QUESTION No. 2290/97 by Lyndon HARRISON to the Commission. Quarantine

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
United Kingdom
domestic animal
health control
intra-EU trade
national implementing measure
rabies
scientific committee (EU)
veterinary legislation

text: C 60/118 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 98 The Member States are moving towards the definition of an original design for European security, which should take account on the one hand of existing international organizations (WEU, NATO, OSCE, etc. ) and, on the other, the needs of those EU Member States which traditionally take a neutral or non-aligned stance in military affairs. Any action by the Commission in the defence industry sector should take account of the specific nature of this industry and its links with security and defence policy, the systems of research and development and production, and the dependence of the sector on purchases by ministries for defence. In this connection, will the Commission impose a ban at European and international level on the production, sale and use of anti-personnel land mines? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (30 July 1997) The conclusion of an international treaty to ban anti-personnel mines is essentially a matter to be negotiated among sovereign states through the complementary mechanisms of the Ottawa process and the conference on disarmament. In its joint action of October 1996, the Union is (cid:145)committed to the goal of the total elimination of anti-personnel landmines and shall work actively towards the achievement, at the earliest possible date of an effective international agreement to ban these weapons world-wide(cid:146). At the same time the Union implemented a common moratorium on the export of all anti-personnel landmines to all destinations and continued its extensive practical action to overcome the problems of anti-personnel landmines in all the most afflicted countries. The Commission strongly supports the early conclusion of an international agreement on a total ban, and uses every opportunity in its dealings with third countries, to encourage political and practical action that will assist this process and help overcome the landmine tragedy. (98/C 60/200) WRITTEN QUESTION E-2290/97 by Lyndon Harrison (PSE) to the Commission (2 July 1997) Subject: Quarantine Can the Commission confirm the status of the implementation of the BALAI directive? Has the directive been reviewed and is it likely to be extended to cover pet dogs and cats? Has the Commission had any recent contact with the British Government about the future of the British quarantine system and its impact on free movement in the Single European Market? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (17 July 1997) All of the Member States have notified the Commission that they have implemented Council Directive 92/65/EC laying down animal health requirements governing trade in and imports into the Community of animals, semen, ova and embryos not subject to animal health requirements laid down in specific Community rules referred to in Annex A (I) to Directive 90/425/EEC (1) (so called Balai Directive). This Directive is currently being reviewed by the scientific veterinary committee, particularly in relation to various aspects of rabies. A report is expected in the near future. Following this report the Commission will make suitable proposals at an appropriate time. The Commission has regular contacts with the British authorities on this subject. (1) OJ L 268, 14. 9. 1992