title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2267/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Gegevens over de maatregelen ten behoeve van Noord-West- Italië in 1995-1996

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
Liguria
Lombardy
Piedmont
Valle d'Aosta
action programme
fund (EU)

formats: pdf print

text: C 21/146 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 1. 98 (98/C 21/270) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2237/97 van Patricia McKenna (V) aan de Commissie (2 juli 1997) Betreft: Voedselhulp voor Noord-Korea Op 23 mei 1997 kondigde de Commissie aan voor Noord-Korea een voedselhulppakket ter waarde van 46,3 miljoen ecu beschikbaar te zullen stellen. Volgens een door Yonhap, het Zuidkoreaanse persbureau, geciteerd bericht zou het hoofd van de delegatie van de Commissie in Korea gewag hebben gemaakt van ernstige distributieproblemen met een eerder dit jaar verstuurde hulpzending van de EU. Kan de Commissie nadere informatie verschaffen over de problemen die zich toentertijd hebben voorgedaan? Zijn er berichten dat er door militaire kringen in Noord-Korea hulpzendingen zouden zijn verdonkeremaand? Beschikt de Commissie over een rapport betreffende deze problemen en is zij bereid dit te publiceren? Welke stappen denkt zij te ondernemen om ervoor te zorgen dat het nieuwe hulppakket naar behoren zal worden gedistribueerd? Hoeveel EU-functionarissen zijn betrokken bij het toezicht op de verdeling van de te verstrekken hulp? Antwoord van Sir Leon Brittan namens de Commissie (24 juli 1997) Tijdens een persconferentie in Seoul op 24 mei 1997 heeft de Commissie duidelijk gesteld dat er geen bewijzen bestaan van een onrechtmatig gebruik van de eerdere voedselhulp van de Gemeenschap aan Noord-Korea. In het door het geachte Parlementslid aangehaalde bericht, dat op 24 mei 1997 door het persagentschap Yonhap is bekendgemaakt, dat wordt verwezen naar een mededeling van de Commissie dat de distributie van het begin dit jaar geleverde graanzaad correct was verlopen. De Commissie heeft geen gegevens ontvangen waaruit blijkt dat de voedselhulp van de Gemeenschap op onregelmatige wijze is terechtgekomen bij andere groepen dan de burgerbevolking waarvoor ze was bestemd. Deze opinie wordt gedeeld door het Wereldvoedselprogramma van de Verenigde Naties, dat in Noord-Korea een vertegenwoordiging heeft die toezicht houdt op de distributie van zijn voedselhulp. De voedselhulplevering die op 23 mei 1997 is aangekondigd, bestaat uit ongeveer 155. 000 ton voedselhulppro- ducten, met een waarde van circa 46, 3 miljoen ecu. De levering wordt begeleid door een team onafhankelijke experts, die nauw zullen samenwerken met het Wereldvoedselprogramma in Noord-Korea, ten einde ervoor te zorgen dat de aanzienlijke hoeveelheden communautaire voedselhulp correct worden verdeeld. (98/C 21/271) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2267/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 juli 1997) Betreft: Gegevens over de maatregelen ten behoeve van Noord-West-Italie¤ in 1995-1996 Welke bedragen heeft de Europese Unie in 1995 en 1996 voor welke acties ten behoeve van Noord-West-Italie¤ (Lombardije, Piemonte, Ligurie¤ en Valle d(cid:146)Aosta) beschikbaar gesteld, met name uit hoofde van: 1. het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling; 2. het Europees Orie¤ntatie- en Garantiefonds voor de landbouw (EOGFL) › Afdeling Orie¤ntatie; 3. het Europees Sociaal Fonds; 4. de onderzoeksprogramma(cid:146)s van de Europese Unie; 5. de programma(cid:146)s van de Europese Unie in de sector energie; 6. de programma(cid:146)s van de Europese Unie in de sector milieu; 7. andere programma(cid:146)s van de Europese Unie?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2261/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Industria della difesa

eurovoc_concepts:
European defence policy
arms industry
conventional weapon
disarmament
international agreement
marketing restriction

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1277/97 af 2. juli 1997 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 45. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: Regulamento (CE) nº 1281/97 da Comissão de 2 de Julho de 1997 que fixa os coeficientes de depreciação a aplicar na compra dos produtos agrícolas à intervenção para o exercício de 1998

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural product
devaluation
intervention buying
purchase price

formats: html pdfa1b print


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen maahantuonnissa, väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen tuontia koskevan menettelyn päättämisestä

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
dumping
import
personal effects

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 02. 07. 1997 KOM(97) 348 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta pelaisin?olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen maahantuonnissa, väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen tuontia koskevan menettelyn päättämisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Aihe: Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsilaukkujen maahantuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely 1. liitteenä on lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen maahantuonnissa sekä muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen maahantuontia koskevan menettelyn päättämistä koskeva asetus 2. Komissio aloitti polkumyynnin vastaisen menettelyn toukokuussa 1996 yhteisön tuotannonalan (Euroopan nahkatavarateollisuutta käsittelevä komitea CEDM) pyynnöstä. Menettely koski nahasta sekä muovista ja tekstiilistä valmistettuja käsilaukkuja yhtenä tutkittavana tuotteena. 3. Komissio määräsi kyseiseen tuotteeseen sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin helmikuussa 1997 sen jälkeen kun oli vahvistettu, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsilaukkujen polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 4. Komission yksiköiden tutkimusten aikana ilmeni, että tarkasteltava oli kaksi erilaista tuotetta: nahasta valmistetut käsilaukut sekä muovista ja tekstiilistä valmistetut käsilaukut. Kummankin tuotteen osalta vahvistettiin erillisesti, että toisaalta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen polkumyynnillä tapahtunut tuonti sekä toisaalta muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 5. Komission yksiköt totesivat, että vaikka yhteisön edun vuoksi on toteutettava toimenpiteitä nahasta valmistettujen käsilaukkujen osalta, on pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullista polkumyyntitullia Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen tuonnissa. 6. Yllä esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan, että lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön nahasta valmistettujen käsilaukkujen tuonnissa ja että menettely olisi päätettävä muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen osalta ilman lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa. CL NEUVOSTON ASETUS (EY) No: /97 annettu lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen maahantuonnissa, väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen tuontia koskevan menettelyn päättämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston 22 päivänä joulukuuta 1995 polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun asetuksen (EY) N:o 384/96* ja erityisesti sen 9 artiklan 2 ja 4 kohdan sekä 10 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jöka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo, että 1 EYVL N:o L 56,6. 3. 1996, s. l A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET (1) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 209/972 käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja CN-koodeihin 4202 21 00 (nahka), 4202 22 10 (muovi) ja 4202 22 90 (tekstiili) kuuluvien käsilaukkujen tuonnissa. B. MYÖHEMPI MENETTELY (2) Väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisen jälkeen osapuolille, jotka esittivät asiaa koskevan pyynnön, annettiin mahdollisuus tulla komission kuulemiksi. Jotkut osapuolista esittivät myös kirjallisesti väliaikaisia päätelmiä koskevat kantansa. (3) Komission yksiköt jatkoivat yhteisön etua koskevan tutkimuksen suorittamista ja hankkivat ja tarkistivat kaikki lopullisia päätelmiä varten tarpeellisiksi katsotut tiedot. Koska hyvin useat asianomaisista osapuolista esittivät kantansa vasta määräajan päättymisen jälkeen ja koska asianomaiset esittivät väitteitään tutkimuksen hyvin varhaisessa vaiheessa ja heti väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen, komissio päätti poikkeuksellisesti huomioida nämä asianomaiset osapuolet yhteisön etua koskevassa tutkimuksessa. 2 EYVL N:o L 33,4. 2. 1997, s. 11 (4) Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin kirjallisesti olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten tullien käyttöön ottamista ja nahkaisten käsilaukkujen väliaikaisen tullin vakuutena olleiden määrien lopullista kantamista sekä menettelyn loppuun saattamista muovi- ja tekstiilikäsilaukkujen osalta. (5) Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja tarvittaessa komissio muutti päätelmiään niiden mukaisiksi. C. Valitusta tukeva aineisto (6) Jotkut asianomaisista osapuolista väittivät, että suuri osa yhteisön kokonaistuotannosta ei tukenut valitusta, koska ei ollut olemassa todisteita siitä, että tämän suuren osan muodostavat yksittäiset tuottajat olisivat tukeneet valitusta. Väitteen esittäjät huomauttivat myös, että useiden kansallisten järjestöjen esittämä vastustus heikensi valituksen edustavuutta. (7) Menettelyn aloittamista edeltävässä tutkimuksessa katsottiin, että Belgian, Ranskan, Kreikan, Italian, Portugalin, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliset liitot tukivat valitusta. Näiden liittojen jäsenten edustama tuotanto muodostaa asetuksen (EY) N:o 384/96 (jäljempänä 'perusasetus') 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti suuren osan (noin 70 prosenttia) yhteisön kokonaistuotannosta. (8) CEDIM (Euroopan nahkatavarateollisuutta käsittelevä komitea) otti vastaan kansallisten liittojen jäsenten (eli yksittäisten yritysten) tuen ilmaisun kyseisten kansallisten liittojen välityksellä, jotka ovat oikeudellisesti kelpoisia edustamaan jäseniään. (9) Vastustusta ei ilmaistu ennen tutkimuksen aloittamista, sillä CEDIM. n jäseninä olevat kolme muuta kansallista liittoa (Itävalta, Saksa ja Alankomaat) olivat CEDIMrissä sopineet, että ne eivät vastustaisi valitusta. Myöskään yksikään yritys tai viiden muun jäsenvaltion (Tanska, Suomi, Irlanti, Luxemburg, Ruotsi) kansallinen liitto ei vastustanut valistuksen tekemistä. (10) Menettelyn aloittamisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan liitto päätti peruuttaa valitukselle antamansa tuen. Myös alunperin kannan Ilmaisemisesta pidättyneet Itävallan, Saksan ja Alankomaiden liitot päättivät vastustaa menettelyä. Tämä kannan muuttaminen ei kuitenkaan voi jälkikäteisesi vaikuttaa menettelyn aloittamisen aiheellisuuteen. Näiden maiden alhainen tuotanto (alle 7 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta) huomioon ottaen maiden vastustus muuta sitä tosiseikkaa, että valitus edustaa edelleen suurta osaa yhteisön kokonaistuotannosta. (11) Lähes kaikki menettelyä vastustaneet yritykset ovat käsilaukkujen maahantuojia ja vähittäismyyjiä, jotka eivät itse tuota kyseisiä tuotteita. Heidän vastustuksensa on näin ollen epäoleellista valituksen edustavuuden arvioimisen kannalta. (12) Voidaan siis todeta, että komissio pyysi ja sai ennen menettelyn aloittamista valittajalta todisteet perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaista edustavuutta koskevan vaatimuksen täyttymisestä ja että valitukselle annettu tuki oli koko menettelyn ajan riittävää. B. D. Tutkimus (13) Jotkut asianmaisista osapuolista väittivät, että asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 5 kappaleessa kuvattu yhteisön tuottajien otos ei ollut edustava eikä tilastollisesti pätevä, koska otokseen otetut yritykset valittiin erillisestä, kunkin kansallisen liiton antamasta yritysluettelosta eikä valituksen edustavuuden arvioimiseen käytetystä jäsenluettelosta. Väitteen mukaan kansalliset liitot saivat näin valita luetteloon ainoastaan valitusta tukevia tai yhteistyöhaluisia yhteisön tuottajia tai tuottajia, joiden rahoitukselliset indikaattorit helpottivat vahingon toteen näyttämistä. (14) Yhteisön tuottajien otos perustui yksityiskohtaisiin tietoihin, joita ei aiemmin ollut kansallisten liittojen käytettävissä yhtä yksityiskohtaisina tai kyseisen ajanjakson ajalta. Tämän vuoksi katsotaan, että yhteisön tuottajista ei olisi voitu valita validia otosta valituksen perusteena käytetyn kansallisten liittojen antaman jäsenluettelon perusteella. (15) Väite, jonka mukaan kansalliset liitot olisivat voineet ennalta valita ne yhteisön tuottajat, joiden indikaattorit helpottivat vahingon toteen näyttämistä, on väärä. Onkin muistutettava, että tuotantoa, myyntiä, kulusta ja työllisyyttä koskevat tiedot on arvioitu yhteisön tuotannon kokonaistasolla, jossa ei voida valita tiettyä tuotantoa omaksi ryhmäkseen. Otokseen otettuja yhteisön tuottajia koskevien tietojen osalta voidaan todeta, että kyseiset tiedot ovat niin yksityiskohtaisia ja luotettavia, että niitä ei normaaleissa olosuhteissa anneta kansallisten liittojen käyttöön, minkä vuoksi kansalliset liitot eivät ole voineet ennalta valita mieluisiaan tuottajia. Tämäkin väite on siis hylättävä. (16) Jotkut asianomaisista osapuolista väittivät myös, että otokseen otettujen yhteisön tuottajien henkilöllisyyden salaaminen on johtanut asianomaisten puolustautumisoikeuden laiminlyömiseen. (17) Kaupallisen koston uhkaa pidetään vakavana kaupallisena tekijänä, joka on perusteena yhteisön tuottajien henkilöllisyyden salaamiselle. Lisäksi ei katsota, että otokseen otettujen yhteisöjen tuottajien henkilöllisyyden paljastamattomuus vahingoittaisi asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeutta, sillä kyseiset tahot pääsevät käsiksi menettelyn yhteydessä annettuihin muiden asianomaisten osapuolten ei- luottamuksellisiin kyselylomakevastauksiin. (18) Eräs asianomainen väitti, että riippumattomien maahantuojien otos on vääristynyt sen vuoksi, että otokseen on valittu ainoastaan suuria riippumattomia maahantuojia. Neuvottelu-asemansa ansiosta kyseiset maahantuojat tuovat tuotteita halvemmalla hinnalla, mikä on johtanut todettujen polkumyyntimarginaalien vääristyneisyyteen. (19) Kyseinen väite on perusteeton, sillä riippumattomien tuojien otokseen valittiin tuonnin määrän ja työllisyyden perustella niin suuria, keskikokoisia kuin pieniäkin tuojia. Asetuksen (EY) Nro 209/97 johdanto-osan 10 kappaleessa esitettyjä otokseen valittujen Ranskan riippumattomien tuojien nimiä olisi muutettava seuraavasti: Dane & Galliay:n tilalla pitäisi lukea Pollyconcept. Tämä ei vaikuta komission päätelmien oikeellisuuteen, sillä tutkimuksessa käytettiin aina Pollyconceptia koskevia tietoja. 8 (20) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen yhdelle tuottaja/viejälle (Gebr. Picard International Ltd. ) lähetettiin sen pyynnöstä viejien kyselylomake, johon se antoi täydellisen vastauksen. Kyseistä tuottaja/viejää ei ollut tutkittu ennen asetuksen (EY) N. o 209/97 antamista, koska se oli alunperin ilmoittanut itsensä tuojaksi eikä etuyhteydessä olevaksi viejäksi, jollaiseksi se oli itsensä ilmoittanut vireillepanoilmoituksen 7 kohdassa vahvistetussa määräajassa. (21) Useat tuottaja/viejät ilmoittautuivat ja tarjoutuivat osallistumaan yhteistyöhön juuri ennen asetuksen (EY) N:o 209/97 julkaisemista tai välittömästi sen jälkeen, eli huomattavasti vireillepanoilmoituksen 7 kohdassa asetetun määräajan jälkeen. Tämän vuoksi kyseisiä yrityksiä ei ole pidetty osapuolina, joita menettely koskee, ja heidän yksittäistä kohtelua koskevat vaatimuksensa on näin ollen jätetty tutkimatta. E. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE - SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (22) Alustavia päätelmiään varten komissio katsoi, että nahka-, muovi- ka tekstiilikäsilaukut edustivat samaa tuotetta, sillä kyseisten käsilaukkujen ominaisuudet ja käyttötarkoitukset katsottiin samoiksi. (23) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet vaativat käsilaukkujen erottelemista nahkaisiin käsilaukkuihin ja synteettisiin (muovista tai tekstiilistä valmistettuihin) käsilaukkuihin. Jotkut vaativat myös eron tekemistä nahasta valmistettujen, nahkatilkuista valmistettujen ja polyuretaanilla (PU) päällystettyjen nahkakäsilaukkujen välillä sen vuoksi, että kyseiset käsilaukut eroaisivat toisistaan tyylin, laadun, viimeistelyn, käyttötarkoituksen, hinnan ja kuluttajien niistä muodostaman mielikuvan suhteen. (24) On muistettava, että komission vakiokäytäntönä, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, on, että tarkasteltavana oleva tuote määritellään sen fyysisten perusominaisuuksien, käyttötarkoituksen, vaihdettavuuden ja siitä kuluttajille muodostuvan mielikuvan mukaan. 10 (25) Tutkimuksessa ilmeni tältä osin, että nahkaisten ja synteettisten käsilaukkujen valmistuksessa käytetyt eri raaka-ainetyypit antavat tuotteille olennaisen erilaiset fyysiset ominaisuudet. Vaikka kaikilla käsilaukuilla on yleisesti ottaen sama käyttötarkoitus, nyttemmin on ilmennyt, että kuluttajat muodostavat selvästi erilaisen mielikuvan nahkaisista ja synteettisistä käsilaukuista ja että heidän valintaansa ohjaa pääasiassa käsilaukun ulkopinnan raaka-aine. (26) Tutkimuksesta ilmeni myös, että kuluttajien mieltymykset ovat vakiintuneita käsilaukkumarkkinoilla. Tämän vuoksi kahdesta eri raaka-aineesta valmistettujen käsilaukkujen keskinäinen vaihdettavuus on lähes olematon, ellei lukuun oteta nahalta näyttävien muovikäsilaukkujen hyvin rajallista vaihdettavuutta. Tämä on mahdollistanut huomattavan hintaeron syntymisen nahkaisten ja synteettisten käsilaukkujen välille, ja tämä ero johtuu kahdesta erilaisesta ja selkeästi toisesta erillisestä markkinoiden osasta, joiden välistä vaihdettavuutta ei pidetä huomattavana. (27) Näin ollen ja tuotteen määrittelemistä koskevan vakiintuneen käytännön mukaisesti on katsottava, että nahkaiset ja synteettiset käsilaukut ovat erillisiä tuotteita. 11 2. Samankaltainen tuote (28) Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisössä valmistetut ja Kiinan kansantasavallasta tuodut nahkakäsilaukut eivät ole perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita sen vuoksi, että kyseisten laukkujen laatu, design ja käyttötarkoitus eroavat toisistaan. Lisäksi väitettiin, että yhteisöön tuotujen ja yhteisössä valmistettujen käsilaukkujen laatuerot ovat sellaisia, että tuotteet eivät kilpaile keskenään. (29) Tutkimuksesta ilmeni, että molempien tarkasteltavina olevien tuotteiden (nahkaiset käsilaukut ja synteettiset käsilaukut) tapauksessa tuotujen käsilaukkujen valikoima on laaja ja kattaa niin korkeamman kuin alemmankin laadun, minkä vuoksi nämä käsilaukut kilpailevat välittömästi yhteisön tuotannon koko valikoiman kanssa. Näitä päätelmiä tukevat useiden yhteistyössä toimineiden tuontia harjoittavien yhteisön tuottajien antamat tiedot, joiden mukaan yhteisössä valmistetut ja Kiinan kansantasavallasta tuodut käsilaukut eivät laadultaan poikkea toisistaan ja joiden mukaan molemmat tuotteet kuuluvat samoihin mallistoihin ja myydään samoille asiakkaille. Vertailukelpoisten mailien valikoimassa ei siis kokon aisuudessaan ole laatueroja. (30) Suunnittelun (design) erojen ei voida päätellä johtavan erillisten samankaltaisten tuotteiden muodostumiseen. Tältä osin tietyt tuojat ovat jopa esittäneet suunnittelevansa käsilaukkunsa yhteisössä kunkin kauden muodin mukaisesti, aivan kuten yhteisön valmistajatkin. 12 F. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo (31) Vertailumaan valinnan osalta eräs tuoja väitti, että asetus (EY) N:o 209/97 tai asiakirjojen julkistaminen ei anna riittävää perustetta sille, että Intiaa tai Taiwania ei valittu vertailumaiksi. Neuvosto pitää kuitenkin asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 24 - 26 kappaletta riittävän täsmällisenä tältä osin. (32) Useat asianomaiset osapuolet vaativat kahden tutkimusyhteistyössä toimineen Indonesian yrityksen nimien paljastamista, jotta ne voisivat tehokkaasti käyttää puolustautumisoikeuttaan. Neuvosto ei kuitenkaan pidä mahdollisena kyseisten yritysten nimien paljastamista, sillä yritysten yhteistyöhalukkuus voitiin varmistaa ainoastaan siten, että komissio antoi ehdottoman takuun kyseisten yritysten henkilöllisyyden luottamuksellisuudesta. Lisäksi tutkimuksessa mukana olleiden yritysten nimien paljastaminen ei toisi mitään lisää osapuolten puolustautumisoikeuteen. Kyseisten kahden viejän tilannetta kuvaavat olennaiset taloudelliset tosiseikat on tältä osin esitetty tyhjentävästi asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa. 13 (33) Koska nahkaisia ja synteettisiä käsilaukkuja pidetään erillisinä tuotteina, niille on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettu erilliset normaaliarvot kyseisten kahden yhteistyössä toimineen Indonesian tuottajan tuotantokustannusten perusteella siten, että näihin kustannuksiin on lisätty kohtuullinen summa voittoa, myyntikustannuksia, yleisiä ja hallinnollisia kustannuksia varten. Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 28 kappaleessa (sen neljännessä luetelmakohdassa) esitetyt kahden Indonesian tuottajan edustavuutta koskevat päätelmät vahvistetaan molemman samankaltaisen tuotteen osalta. (34) Väitettiin, että yhteistyössä toimineiden Indonesian tuottajien tuotantokustannuksia olisi mukautettava sen huomioimiseksi, että Kiinan viejät tuovat raaka-aineet yleensä sisäisten jalostusjärjestelyjen nojalla. Tältä osin olisi huomattava, että raaka-aineiden, joita yhteistyössä toimineet Indonesian tuottajat käyttivät molemmissa samankaltaisissa tuotteissa, todettiin nimenomaisesti olevan peräisin muualta kuin Indonesiasta ja olevan sisäisen jalostusjärjestelyn nojalla Indonesiaan tullitta tuotuja. Menettelytavat ovat siis samat sekä Indonesiassa että Kiinassa, eikä mukautusta näin ollen tarvitse tehdä. (35) Eräs viejä väitti, että komission käyttämä myyntikustannuksia, yleisiä ja hallinnollisia kustannuksia koskeva prosentuaalinen osuus ei vastannut Kiinan viejien vastaavia kustannuksia. Väite otettiin huomioon, ja kyseisiä kustannuksia tarkistettiin tutkittujen indonesialaisten käsilaukkujen viejien tosiasiallisten myyntikustannusten, yleisten ja hallinnollisten kustannusten perusteella siten, että kaupan tasoa voitiin verrata Kiinan viejien myyntiin. 14 2. Vientihinta (36) Ottaen huomioon Kiinan viejien yhteistyön alhaisen tason (yrityksen Gebr. Picard International Ltd viennit mukaan lukien), joka vastaa ainoastaan 1,58 prosenttia kaikesta Kiinan kansantasavallasta tulevasta viennistä, yhteistyössä toimineiden viejien vientihintoja ei voitu pitää muiden viejien hintoja edustavina. (37) Lopullisten päätelmien muodostamista varten yhteistyössä toimineiden yritysten Shilton ja Lee & Man vientihinnat vahvistettiin molempien samankaltaisten tuotteiden osalta käyttämällä väliaikaisia päätelmiä varten käytettyä menetelmää. Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa esitetyt kyseisiä yrityksiä koskevat päätelmät vahvistetaan. (38) Kolmannen yhteistyöhön osallistuneen viejän (Gebr. Picard International Ltd), jota ei yksilöidä asetuksessa (EY) N. o 209/97, todettiin toteuttavan EY:öön suuntautuvan vientinsä yhteisöön sijoittautuneen etuyhteydessä olevan yhtiön välityksellä. Tämän vuoksi sen vientihinnat muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vähentämällä hinnasta, jonka etuyhteydessä oleva tuoja perii ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailtaan, tuojan myyntikustannukset, yleiset kustannukset ja hallinnolliset kustannukset sekä etuyhteydessä olevien tuojien keskimääräisen voiton perusteella laskettava voittomarginaali. (39) Yhteistyöhön osallistumattomien Kiinan viejien vientihinnat vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 32 kappaleessa esitetyn mukaisesti. Menetelmän oikeellisuus vahvistetaan. 15 3. Vertailu (40) Nahkaisten ja synteettisten käsilaukkujen painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vapaasti laivalla Indonesiassa verrattiin molempien samankaltaisten tuotteiden painotettuun keskimääräiseen vientihintaan FOB Kiinassa. Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisuja, kun asiaa koskeva vaatimus esitettiin ja kun asiasta oli riittäviä todisteita, jotka osoittivat oikaisun perustana olevien erojen vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen. (41) Eräs viejä väitti, että normaaliarvoa ja vientihintaa olisi vertailtava erikseen kunkin käsilaukkumallin tai kuvastonumeron (ns. tyylinumeron) perusteella eikä kyseisten samanlaisten tuotteiden keskiarvojen perusteella. Neuvosto katsoo kuitenkin, että tällä tasolla tehtävä vertailu ei käytännön syistä ole mahdollista, sillä mallinumeroita on äärimmäisen paljon ja kullakin mallilla on erilaiset fyysiset ominaisuudet, piirteet ja lisävarusteet. Lisäksi ei kyetty löytämään objektiivisia perusteita kunkin samankaltaisen tuotteen sisäisten ryhmien tai mallien erottelemiseksi. Vastaavista syistä myöskään komissio ei voinut vertailla normaaliarvoa ja vientihintaa malli- tai luettelonumeroihin perustuvien ryhmien perusteella. Tämän vuoksi komission oli katsottava, että ainoa järkevä menetelmä oli verrata normaaliarvoa ja vientihintaa kunkin kyseisen tuotteen keskiarvojen perusteella (siis nahkaiset ja synteettiset käsilaukut erillisinä ryhminä). 16 4. Polkumyyntimarginaalit (42) Kuten edellä esitettiin, kolme yhteistyöhönosallistunutta tuottaja/viejää - kaikki yksityisiä Hongkongiin sijoittautuneita yrityksiä, joilla on käsilaukkutehtaita Kiinassa - vaati menestyksellisesti yksilöllistä kohtelua eli erillisten vientihintojen vahvistamista ja siten myös yksittäisiä polkumyynti- ja vahinkomarginaaleja. (43) Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 37 - 40 kappaleessa esitetyt päätelmät, jotka koskevat väliaikaisen yksilöllisen kohtelun myöntämistä kahdelle asianomaiselle yritykselle, vahvistetaan. (44) Lisäksi tutkittiin kolmannen tuoja/viejän (Gebr. Picard International Ltd) esittämä yksilöllistä kohtelua koskeva vaatimus. Todettiin, että kyseisen yrityksen tosiasiallinen tilanne muistutti hyvin paljon kahden väliaikaisesti yksilöllisen kohtelun saaneen ja asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 38 ja 39 kappaleessa kuvaillun yrityksen tilannetta. 17 (45) Neuvosto katsoo, että yksilöllistä kohtelua vaatineet kolme yhteistyöhön osallistunutta yritystä olivat tosiasiallisen riippumattomassa ja markkin ataloudessa vallitseviin suhteisiin verrattavassa suhteessa Kiinan viranomaisiin, minkä vuoksi riski yritysten vientien kanavoimisesta näiden lähteiden kautta yksilöllisillä polkumyyntitulleilla vaikutti hyvin rajalliselta. Näin ollen kyseisille kolmelle viejälle on vahvistettu erilliset vientihinnat ja yksilölliset polkumyynti- ja vahinkomarginaalit poikkeuksena periaatteeseen, jonka mukaisesti muille kuin markkinatalousmaille lasketaan maanlaajuiset polkumyyntimarginaalit (perusasetuksen 9 artiklan 5 kohta). On huomattava, että yksilöllinen kohtelu myönnetään ainoastaan sellaiselle samankaltaiselle „ tuotteelle, jonka kyseinen viejä tosiasiallisesti tuotti ja vei yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, eli tässä tapauksessa yritysten Shilton ja Gebr. Picard International Ltd viemille nahkaisille käsilaukuille ja yrityksen Lee & Man viemille synteettisille käsilaukuille. (46) Vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat yksilöllisen kohtelun saaneiden yritysten osalta seuraavat: • • • Shilton, nahkaisen käsilaukut: nolla Gebr. Picard International Ltd, nahkaiset käsilaukut: 7,7 prosenttia Lee & Man, synteettiset käsilaukut: 64,7 prosenttia. (47) Muiden kuin yksilöllisen kohtelun saaneiden viejien keskimääräiset painotetut polkumyyntimarginaalit on vahvistettu seuraavasti: • • nahkaiset käsilaukut; 83,5 prosenttia synteettiset käsilaukut; 151 prosenttia yhteisön rajalla tullaamattomana -cif-vientihinnasta. 18 G. NAHKAISET KÄSILAUKUT (1) Vahinko 1. Kulutus yhteisön markkinoilla (48) Vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana käsilaukkujen kulutus yhteisössä kasvoi noin 51 miljoonasta yksiköstä 52,3 miljoonaan yksikköön eli noin 2,5 prosenttia. 2. Tuonnin määrä ja markkinaosuus (49) Vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahkaisten käsilaukkujen tuonti kasvoi 8,2 miljoonasta yksiköstä 10,4 miljoonaan yksikköön eli 27 prosenttia. Arvossa mitattuna kasvua oli 15 prosenttia, eli 43,6 miljoonasta ecusta vuonna 1992 50 miljoonaan ecuun tutkimusajanjakson aikana. (50) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahkaisten käsilaukkujen tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi vuoden 1992 16 prosentista tutkimusajanjakson 20 prosenttiin. 19 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ja hintojen alittavuus (51) Kuten jo väliaikaisessa asetuksessa esitettiin, Kiinan viejien yhteistyön puuttumisen vuoksi nahkaisten käsilaukkujen hintakehityksen analyysiin on , käytetty virallisia tilastotietoja. Näin ollen nahkaisten käsilaukkujen keskimääräiset cif-tuontihinnat ovat laskeneet 9 prosentilla 5,29 ecusta yksikköä kohden vuonna 1992 4,79 ecuun yksikköä kohden tutkimusajanjakson aikana. (52) Hinnan alittavuus laskettiin asetuksessa (EY) N:o 209/97 käytetyn menetelmän perusteella, jonka mukaisesti otokseen valittujen riippumattomien tuojien cif-tuontihintoja, jotka mukautettiin asiakastoimitusten tasolle, verrattiin niiden yhteisön tuottajien myyntihintoihin yhteisössä, joiden tuotanto käsitti kaikkein tavallisimmat kyseisen kaupan tasolla myydyt mallit. (53) Kun vertailu ilmaistaan prosentuaalisena osuutena yhteisön tuottajien myyntihinnoista, riippumattomien tuojien tuontihintojen kanssa suoritetusta vertailusta, sellaisina kuin nämä hinnat ovat väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen esitettyjen asianomaisten osapuolten perusteltujen väitteiden mukaisesti uudelleen laskettuina, ilmenee, että nahkaisten käsilaukkujen hinnan alittavuus on 31,4 prosenttia. 20 4. Yhteisön teollisuuden tilanne (a) Tuotanto (54) Yhteisön teollisuuden nahkaisten käsilaukkujen tuotanto kasvoi noin 26. 5 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 30. 3 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Arvossa mitattuna tuotanto kasvoi noin 905 miljoonasta ecusta vuonna1992 1 100 miljoonaan ecuun tutkimusajanjakson aikana eli 21 prosenttia. (b) Myyntimäärä (55) Yhteisön teollisuuden valmistaman tuotannon myyntimäärän taantuminen yhteisössä vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä on vahvistettu. Myynti laski noin 21 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 20 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Arvossa mitattuna myynti laski noin 8 prosentilla noin 600 miljoonasta ecusta vuonna 1992 550 miljoonaan ecuun tutkimusajanjakson aikana. (c) Markkinaosuus (56) Yhteisön teollisuuden osuus yhteisön markkinoista laski yksiköissä mitattuna noin 41 prosentista vuonna 1992 noin 39 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (d) Kannattavuus ja työllisyys 21 (57) Yhteisön tuottajien kannattavuus ja työllisyys on perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti laskettu suppeimman tuoteryhmän osalta, josta otokseen otetut yhteisön tuottajat antoivat tietoja, eli tässä tapauksessa sekä nahasta että synteettisestä materiaalista valmistettujen käsilaukkujen osalta. Tarkistettu painotettu keskimääräinen kannattavuus laski 5,9 prosentista vuonna 1992 1,3 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (58) Käsilaukkualan työllisyysluvut, jotka on saatu ekstrapoloimalla yhteisön tuottajilta yhteisön edun tarkastelun yhteydessä saatuja lukuja, osoittavat työllisyyden taantuneen noin 18 600 henkilöstä vuonna 1992 14 000 henkilöön tutkimusajanjakson aikana, eli laskua oli 25 prosenttia. 22 5. Vahinkoa koskeva päätelmä (59) Yhteisön teollisuuden taloudellisten mittarien tarkastelusta yhdessä tuontimäärää ja tuontihintoja koskevien päätelmien kanssa ilmenee, että yhteisön tuottajien tilanne heikkeni vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana nahkaisten käsilaukkujen osalta. Kuten on osoitettu, yhteisön teollisuus kärsi kokonaisuutena myyntimäärän taantumisesta, markkinaosuuden menetyksestä, taantuvasta työllisyydestä ja heikentyvästä kannattavuudesta. (60) Tuotannon kasvun osalta viitataan siihen tosiseikkaan, että yhteisön tuottajien vienti kasvoi merkittävästi. (61) Komissio katsoo näin ollen, että yhteisön teollisuus on kärsinyt vahinkoa, joka voidaan perusasetuksen 3 artiklan mukaisesti luokitella merkittäväksi. 23 (2) Syy-yhteys 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset (62) Kiinan kansantasavallasta tulevan nahkaisten käsilaukkujen tuonnin tunkeutuminen yhteisön markkinoille polkumyyntihinnoilla, jotka alittivat merkittävästi yhteisön tuottajien hinnat, tapahtui samanaikaisesti yhteisön teollisuuden markkinaosuuden menetyksen taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Ottaen huomioon halpahintaisten, polkumyynnillä tuotujen käsilaukkujen määrän, tutkimuksessa tuli ilmeiseksi, että monet yhteisön tuottajat eivät pystyneet kilpailemaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. (63) Koska kilpailu ulottuu lisäksi koko laukkuvalikoimaan ja koska yhteisössä valmistettujen ja Kiinan kansantasavallasta tuotujen tuotteiden jälleenmyyntijärjestelmä on sama, hintojen alittamisen muodossa ilmenevä korkea hintaero on yhteisön teollisuuden kärsimän vahingon välitön syy. (64) Näin ollen katsotaan, että Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus yhteisön teollisuuden tilanteeseen oli niin haitallinen, että vaikutusta voidaan pitää merkittävänä. 24 2. Muiden tekijöiden vaikutukset (65) Varmistuttiin siitä, että muista tekijöistä mahdollisesti aiheutuvia yhteisön teollisuuteen kohdistuvia vaikutuksia ei laskettu kyseisten tuontien aiheuttamiksi. (66) Tältä osin tietyt asianomaiset viittasivat erityisesti Intiasta peräisin olevien käsilaukkujen yhteisöön suuntautuvaan tuontiin. Käytettävissä olevat Eurostat-tiedot osoittavat, että käsilaukkujen tuonnin määrä Intiasta pysyi vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vakaana noin 5 miljoonassa yksikössä. Tuontien hinnat kasvoivat noin 8 ecusta vuonna 1992 noin 9,2 ecuun tutkimusajanjakson aikana. Kasvua oli siis noin 15 prosenttia, mikä ylittää reilusti kiinalaisten käsilaukkujen hinnat. Intiasta tuotujen käsilaukkujen määrän osuus yhteisön markkinoista laski 4 prosentilla vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä. 25 (67) Hongkongista tulevien nahkaisten käsilaukkujen tuonti kasvoi yksiköissä mitattuna noin 400 000 yksiköstä vuonna 1992 noin 750 000 yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Suhteessa käsilaukkujen kokonaistuontiin yhteisöön Hongkong kasvatti osuuttaan yhteisöön suuntautuvan käsilaukkujen tuonnin määrästä vuoden 1992 1,9 prosentista tutkimusajanjakson aikaiseen 3,3 prosenttiin. Hongkongista peräisin olevien käsilaukkujen tuonnin osuus yhteisön markkinoista on kuitenkin pysynyt suhteellisen alhaisena kasvaen määrältään vuoden 1992 0,6 prosentista 1,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (68) Kolmansista maista tulevan tuonnin osuus kokonaistuonnista laski 32 prosentista vuonna 1992 30 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tämän tuonnin määrällinen osuus yhteisön markkinoista laski 12 prosentista vuonna 199211 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Olisi huomattava, että kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista pysyi Kiinan kansantasavallan tuontia lukuun ottamatta vakaana vuodesta 1992 tutkimusajanjaksoon ja että tämä osuus oli yksiköissä mitattuna 23 prosenttia. 26 3. Syy-yhteyttä koskeva johtopäätös (69) Vaikka tietyt tekijät ovat, voineet erikseen tarkasteltuina myötävaikuttaa yhteisön teollisuuden kärsimään vahinkoon, Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin suuri määrä on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön teollisuudelle. Tämä johtopäätös perustuu edellä käsiteltyihin tekijöihin ja erityisesti hinnan alittavuuden tasoon, Kiinasta tuotujen käsilaukkujen yhteisön teollisuuden kustannuksella saamaan markkinaosuuteen sekä yhteisön tuottajien kannattavuuden heikkenemiseen. (3) Yhteisön etu 1. Yleiset huomiot (70) Asetuksen (EY) N:o 209/97 johdanto-osan 76 kappaleen ja sitä seuraavien kappaleiden perusteella olisi huomattava, että kyseisessä asetuksessa arvioitiin useita erilaisia etuja, yhteisön teollisuuden, tuojien, jakelijoiden ja vähittäismyyjien etu mukaan lukien, ja että komissio komissio teki väliaikaisesti sen johtopäätöksen, että kyseisen tuonnin vastaisiin toimenpiteisiin ryhtymättä jättämiseen ei ollut pakottavia syitä. Lisäksi komissio tarkasteli useita yhteisön etua koskevia seikkoja, joiden tueksi ei ollut riittävästi näyttöä väliaikaisen määrittämisen yhteydessä. 27 2. Vaikutus yhteisön teollisuuteen (a) Teollisuuden nykytilanne (71) Tiedot, joita saatiin 50 yhteisön tuottajalta heidän vastatessaan asianomaisille osapuolille lähetettyihin ja yhteisön etua koskeviin kyselylomakkeisiin ja jotka kattavat noin 20 prosenttia yhteisön käsilaukkujen kokonaistuotannosta, osoittavat, että suuri osa yhteisön tuotannosta koostuu nahkaisista käsilaukuista. Arvossa mitattuna 93 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta koostuu nahkaisista (72) Design, innovaatiot ja laatu lisäävät huomattavasti tuotteen luovaa arvoa yhteisössä. Yhteisön tuottajilla on nahka-alan erityistä taitotietoa, joka juontaa juurensa yhteisön nahka-alan pitkistä perinteistä. (73) Yhteisön teollisuuden osuus yhteisön nahkakäsilaukkujen markkinoista oli tutkimusajanjakson aikana 39 prosenttia, mikä on merkki yhteisön teollisuuden taloudellisesta tärkeydestä. (74) Yhteisön teollisuuden elinkelpoisuus käy ilmi myös teollisuuden suorituksista vientimarkkinoilla, jotka ovat merkittävät ja kasvavat "made in Europe"- käsilaukkumerkkien vientivoiman ansiosta. Yhteisön teollisuuden nahkaisten käsilaukkujen vienti kasvoi noin 6 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 noin 10 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana. 28 (b) Toimenpiteiden käyttöön ottamisen/puuttumisen vaikutukset (75) Mikäli polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi, ei ole mitään seikkaa, joka osoittaisi, että yhteisön teollisuuden haitallinen tilanne ei jatkuisi kyseisen itsessään elinkelpoisen ja kilpailukykyisen teollisuuden vahingoksi. (76) Tuontia harjoittajien tuottajien tilannetta yhteisössä on tarkasteltu, ja tilanteen johdosta päätellään, että suurin osa tutkituista yrityksistä valmistaa nahkakäsilaukkuja yhteisössä ja tuo synteettisiä käsilaukkuja Kiinan kansantasavallasta. Mikäli nämä tuottajat tuovat myös nahkakäsilaukkuja, niiden tuonti on yleensä toissijaista muuhun toimintaan nähden. 3. Vaikutus tuojiin ja kauppiaisiin (77) Lisätutkimuksista ilmeni, että väliaikainen polkumyyntitulli (39,2 prosenttia) jakautuu, yleensä yhtäläisessä suhteessa, jakelutien eri tasojen, erityisesti tuojan, vähittäismyyjän ja kuluttajan, kesken. Tämä näyttää olevan mahdollista sen vuoksi, että tuojan ja vähittäismyyjältä veloitetun hinnan ero on keskimäärin noin 70 prosenttia cif-hinnasta, 14 prosentin voitto liikevaihdosta mukaan lukien. (78) Mahdollisten lopullisten toimenpiteiden tuojiin ja kauppiaisiin kohdistuvia vaikutuksia on tarkasteltava kyseistä tuotetta koskevien päätelmien perusteella. Toimenpiteiden soveltamisalan kaventaminen ainoastaan nahkakäsilaukkuihin (ks. johdanto-osan 118 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) minimoi toimenpiteiden vaikutukset kohdistuviksi ainoastaan niihin osapuoliin, joita asia tällöin koskee. 29 (79) Jotkut tuojat väittivät olleensa pakotettuja lopettamaan toimintansa tai joutuneensa taloudellisiin vaikeuksiin. Koska tuojat ostavat yleensä USA. n dollareilla, USA:n dollarin vahvuus suhteessa Euroopan valuuttoihin aiheuttaa heille ongelmia. Päätellään siis, että joidenkin tuojien ja kauppiaiden heikko taloudellinen tilanne johtuu myös valuuttakurssien heilahteluista. (80) Väitteestä, jonka mukaisesti polkumyyntitullien käyttöön ottaminen ei lisää yhteisön tuottajien myyntiä vaan saisi tuojat ostamaan muista kolmansista maista, on todettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei suinkaan ole rajoittaa kolmansista maista normaalitasoisilla hinnoilla tapahtuvaa tuontia. Lisäksi tutkimuksessa ilmeni olevan epätodennäköistä, että huomattava osa tuojista turvautuisi muiden kolmansien maiden nahkakäsilaukkuihin, sillä Kiinan kansantasavallassa on nykyään ammattitaitoista työvoimaa ja nahkakäsilaukkujen valmistamiseen tarvittavaa taitotietoa. (81) Edellä esitetty huomioon ottaen todetaan, että nahkakäsilaukkujen tuontiin kohdistuvat toimenpiteet eivät todennäköisesti vaaranna jakelutien kaupallista kapasiteettia. 30 4. Vaikutus kuluttajiin (82) Kuten edellä todettiin, tullin kokonaismäärä jakautuu nykyään jakelutien eri tasojen kesken. Tullin vaikutus, joka kohdistuu kuluttajiin nousevien hintojen muodossa, ei tämän vuoksi todennäköisesti ole suurempi kuin 9 prosenttia. (83) Koska nahkakäsilaukut ovat muotituotteita, joita ei osteta säännöllisesti, kuluttajahintojen lievää nousua olisi tarkasteltava myös kuluttajalle käsilaukusta muodostuvan selkeytymättömän hintamielikuvan perusteella, eikä tämä nousu todennäköisesti olennaisesti vaikuta kysyntään pitkällä aikavälillä. (84) Näin ollen ei odoteta, että nahkakäsilaukkujen tuontia koskevilla lopullisilla toimenpiteillä olisi merkittävää kuluttajiin kohdistuvaa vaikutusta. 5. Yhteisön etua koskeva johtopäätös (85) Edeltävän perusteella katsotaan, että asetuksessa (EY) N:o 209/97 tehdyt yhteisön etua koskevat komission johtopäätökset olisi vahvistettava nahkakäsilaukkujen osalta. Ei ole pakottavia syitä päätellä, että lopullisten toimenpiteiden vahvistaminen ei olisi yhteisön edun mukaista. 31 H. Synteettiset käsilaukut (A) Vahinko 1. Kulutus yhteisön markkinoilla (86) Vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana synteettisten käsilaukkujen kulutus yhteisössä kasvoi 73 miljoonasta yksiköstä 96 miljoonaan yksikköön eli kasvua oli noin 31 prosenttia. 2. Tuonnin määrä ja markkinaosuus (87) Vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien synteettisten käsilaukkujen tuonti kasvoi 53 miljoonasta yksiköstä 78 miljoonaan yksikköön, mikä vastaa 47 prosenttia. Arvossa mitattuna kasvua oli 31 prosenttia 152 miljoonasta ecusta vuonna 1992 199 miljoonaan ecuun tutkimusajanjakson aikana. (88) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsilaukkujen tuonnin osuus yhteisön markkinoista kasvoi vuoden 1992 73 prosentista tutkimusajanjakson aikaiseen 81 prosenttiin. 32 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ja hintojen alittavuus (89) Eurostat-tietojen mukainen synteettisten käsilaukkujen keskimääräinen cif- tuontihinta laski 10 prosentilla vuoden 1992 2,8 ecusta yksikköä kohden 2,5 ecuun yksikköä kohden tutkimusajanjakson aikana. (90) Synteettisten käsilaukkujen hinnan alittavuus oli 27,8 prosenttia. 4. Yhteisön teollisuuden tilanne (a) Tuotanto (91) Yhteisön teollisuuden synteettisten käsilaukkujen arvioitu tuotanto on vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä pysynyt vakaana noin 14 miljoonassa yksikössä. (b) Myyntimäärä (92) Yhteisön teollisuuden valmistamien käsilaukkujen myynnin taantumaksi vahvistettiin vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä noin 70 prosenttia. Myynti väheni noin 6 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 noin 2 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana. (c) Markkinaosuus (93) Yhteisön teollisuuden osuus yhteisön markkinoista laski yksiköissä mitattuna noin 9 prosentista vuonna 1992 noin 3 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (d) Kannattavuus ja työllisyys (94) Yhteisön tuottajien kokonaiskannattavuus laski asteittain vuoden 1992 5,9 prosentista tutkimusajanjakson aikaiseen 1,3 prosenttiin. (95) Käsilaukkualan työllisyys taantui 18 600 henkilöstä vuonna 1992 14 000 henkilöön tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa 25 prosentin laskua. 33 5. Vahinkoa koskeva johtopäätös (96) Katsotaan, että yhteisön teollisuus kärsi perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. (97) Tämä johtuu yhteisön teollisuuden taloudellisten tekijöiden heikkenemisestä vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä ja erityisesti myyntimäärän taantumisesta, markkinaosuuden menetyksestä, taantuvasta työllisyydestä ja heikentyvästä kannattavuudesta, joita on tarkasteltu suhteessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien synteettisten käsilaukkujen tuonnin määrään ja hintaan. (B) Syy-yhteys 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset (98) Edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien synteettisten käsilaukkujen tuonti vaikutti erikseen tarkasteltuna merkittävästi yhteisön teollisuuden tilanteeseen. (99) Koska yhteisössä valmistetut ja Kiinan kansantasavallasta tuodut synteettiset käsilaukut kilpailevat keskenään koko laukkuvalikoiman osalta ja koska molemmilla tuotteilla on sama jälleenmyyntijärjestelmä, todettu hinnan alittavuus osoittaa, että Kiinan kansantasavallasta tuleva synteettisten käsilaukkujen tuonti vahingoitti erikseen tarkasteltuna merkittävästi yhteisön teollisuutta. 34 2. Muiden tekijöiden vaikutukset: tuonti kolmansista maista (100) Komissio tarkasteli, millainen vaikutus muilla tekijöillä kuin Kiinan kansantasavallasta tulevalla synteettisten käsilaukkujen tuonnilla eli erityisesti muista kolmansista maista tulevalla tuonnilla oli yhteisön teollisuuteen. (101) Intian osalta käytettävissä olevat Eurostat-tiedot osoittavat, että vaikka Intiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 1,6 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 3,4 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana, sen osuus yhteisöön tuotujen synteettisten käsilaukkujen kokonaistuonnista kasvoi ainoastaan vuoden 1992 2,6 prosentista tutkimusajanjakson 3,6 prosenttiin. Intiasta tulevan tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen yhteisön markkinoista pysyi alhaisena ja oli 3,5 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. (102) Hongkongista tuleva synteettisten käsilaukkujen tuonti kasvoi yksiköissä mitattuna 1,5 yksiköstä vuonna 1992 6,5 yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Kyseisen tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen yhteisön markkinoista pysyi kuitenkin suhteellisen alhaisena ja kasvoi vuoden 1992 2 prosentista 7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (103) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen kokonaistuonnista yhteisöön aleni 11 prosentista vuonna 1992 5,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Kyseisen tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen yhteisön markkinoista aleni vuoden 1992 9,7 prosentista tutkimisajanjakson 5 prosenttiin. 35 3. Syy-yhteyttä koskeva johtopäätös (104) Edeltävä tarkastelu osoittaa, että vaikka tietyt muut tekijät ovat voineet vaikuttaa yhteisön teollisuuden kärsimään vahinkoon, katsotaan, että Kiinan kansantasavallasta polkumyyntihinnalla tuotujen synteettisten käsilaukkujen suuri määrä aiheutti erikseen tarkasteltuna merkittävää vahinkoa yhteisön teollisuudelle. 1. Yhteisön teollisuus (C) Yhteisön etu (105)Synteettisten käsilaukkujen yhteisön teollisuutta koskevista mittareista ilmenee, että yhteisön teollisuus ei todennäköisesti hyötyisi mahdollisista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. Toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei johtaisi synteettisiä käsilaukkuja valmistavien yhteisön tuottajien myynnin kasvuun ottaen huomioon, että synteettisiä käsilaukkuja hankittaisiin keskipitkällä aikavälillä muista kolmansista maista. Onkin todettu, että synteettisen alan tuotantoprosessi on luonteeltaan sellainen, että se voidaan lyhyessä ajassa siirtää johonkin muuhun kolmanteen maahan. Tietyt asianomaiset ovat jopa hankkineet todisteita siitä, että näin on jo paikoitellen tapahtunut. Näin ollen voidaan perustellusti odottaa, että suurin osa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollisista määrällisistä seurauksista ja hintaeduista ei koituisi yhteisön teollisuuden vaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin hyväksi. 36 (106)Lisäksi toimenpiteisiin ryhtymättä jättämisen seuraukset synteettisten käsilaukkujen yhteisön tuottajien työllisyyteen ovat suhteellisen rajalliset ottaen huomioon yhteisössä tuotettujen synteettisten käsilaukkujen myynnin vähäisen määrän yhteisössä ja arviolta 500 työntekijän työllistämisen. Vaikka nämä työpaikat joutuisivat kohtaamaan Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan käsilaukkujen tuonnin aiheuttaman kilpailun, lukumäärää on verrattava yhteisön koko käsilaukkualan noin 14 000 työntekijään. Täitä osin katsotaan, että yhteisön nahkakäsilaukkuvalmistajien myynnin määrällinen kasvu tasoittanee mahdolliset negatiiviset työllisyysvaikutukset. 2. Vaikutus tuojiin ja kauppiaisiin (107)Koska Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin osuus synteettisten käsilaukkujen yhteisön markkinoista on huomattava, väliaikaisen tullin määräisten lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen vaikuttaisi merkittävästi yhteisön tuojiin ja kauppiaisiin. (108) Yhteisön teollisuuden ja Kiinan kansantasavallan markkinaosuuksien vertailu (jakauma noin 2 prosenttia ja 80 prosenttia tutkimusajanjakson aikana) viittaakin siihen, että toimenpiteistä aiheutuva tuojiin ja kauppiaisiin kohdistuva haitallinen vaikutus olisi selvästi kohtuuttomassa suhteessa etuihin, joita yhteisön teollisuus polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä mahdollisesti lyhyellä aikavälillä saisi. 37 (109) Synteettisten käsilaukkujen jakelutien arvioitu työllisyys on noin 4 100 työntekijää. Katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen synteettisten käsilaukkujen tuonnissa vaikuttaisi ainakin keskipitkällä aikavälillä haitallisesti työllisyyteen. Koska hankintalähteen vaihtaminen muihin kolmansiin maihin tapahtuisi keskipitkällä aikavälillä, katsotaan, että tällä välin ollaan vaarassa menettää ainakin joitakin työpaikkoja laukkujen jälleenmyynnin alalla. Toisaalta ei myöskään ole odotettavissa, että yhteisön synteettisten käsilaukkujen valmistajien työllisyystaso heikkenisi merkittävästi, sillä yhteisön teollisuuden painopiste on vientimarkkinoissa. 3. Vaikutus kuluttajiin (110) Tältä osin on muistettava, että lopullisen tullin käyttöön ottaminen heikentäisi ainakin lyhyellä aikavälillä tarjontaa ja rajoittaisi siten kuluttajan valinnanvapautta. Vaikutusta, joka kohdistuisi kuluttajiin tietyn suuruisen hinnannousun muodossa, on myös tarkasteltava yhteisön tuottajan epätodennäköisen hyötymisen ja jakelutiehen kohdistuvan haitallisen vaikutuksen valossa. 38 4. Yhteisön etua koskeva johtopäätös (111) Koska edellä esitetyt tosiseikat ja suuntaukset eroavat olennaisesti nahkakäsilaukkuja koskevista vahvistetuista tosiseikoista ja suuntauksista, katsotaan, että on olemassa pakottavia syitä siihen, että synteettisiä käsilaukkujen koskevien lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei ole yhteisön edun mukaista. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien synteettisten käsilaukkujen tuontia koskevien lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden haitallinen vaikutus olisi kohtuuton suhteessa yhteisön teollisuuden näistä toimenpiteistä mahdollisesti saamiin etuihin. 1. Nahkaiset käsilaukut I. Tulli (112)Jotkut asianosaiset osapuolet väittivät, että tulli olisi vahvistettava muuttuvaksi. Koska nahkakäsilaukkujen valikoima kuitenkin on hyvin laaja ja koska kilpailu katsotaan tosiasialliseksi kaikkien nahkakäsilaukkujen eikä ainoastaan halvemman hintaluokan käsilaukkujen ryhmässä, katsotaan, että toimenpiteet olisi toteutettava arvotullin muodossa. Tuliin tyyppiä koskevat väliaikaiset johtopäätökset siis vahvistetaan. (113)Vahinkokynnyksen laskemisen eli hinnan alittavuuden osalta neuvosto vahvistaa asetuksessa (EY) N:o 209/97 (johdanto-osan 103 - 105 kappale) noudatetun menettelyn. Näin ollen todetun hinnan alittavuuden prosenttilukuun lisättiin otokseen valittujen yhteisön tuottajien painotettu keskimääräinen voittovajaus tutkimusajanjakson aikana. Nahkakäsilaukkujen painotetuksi keskimääräiseksi vahinkomarginaaliksi, joka ilmaistaan prosentuaalisena osuutena vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta, saatiin edellä kuvattua menettelyä noudattaen 38 prosenttia. 39 (114)Yksilöllistä kohtelua vaatineiden ja sen saaneiden yritysten vahinko- marginaalit ilmaistuina prosentuaalisena osuuksina vapaasti yhteisön rajalla - hinnoista ovat seuraavat: • Shilton; Koska todettu polkumyyntimarginaali oli nolla, katsottiin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että yksilöllistä vahinkomarginaalia ei ole tarpeen laskea. • Picard; vahinkomarginaali on 32,7 prosenttia. (115) Koska vahingon poistamisen taso on todettua polkumyyntimarginaalia alhaisempi, vapaasti rajalla -hinnan perusteella lasketun polkumyyntitullin olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti oltava 38 prosenttia. (116) Yksilöllistä kohtelua vaatineiden ja sen saaneiden yritysten polkumyyntitullit olisi vahvistettava seuraavasti: • Shilton: nolla. • Picard: 7,7 prosenttia, mikä vastaa yritykselle vahvistettua polkumyyntimarginaalia. 40 2. Synteettiset käsilaukut (117)Koska katsotaan, että on olemassa pakottavia syitä olla vahvistamatta synteettisiä käsilaukkuja koskevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, menettely olisi päätettävä muovikäsilaukkujen (4202 22 10) ja tekstiilikäsilaukkujen (4202 22 90) osalta. J. Väliaikaisten tullien kantaminen (118)Koska komission väliaikaiset nahkakäsilaukkuja koskevat päätelmät vahvistetaan suurelta osin lopullisesti, neuvosto katsoo perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti aiheelliseksi päättää, että väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät, jotka on asetettu nahkakäsilaukuille asetuksen (EY) N:0 209/97 mukaan, yrityksen Picard tuonteja lukuun ottamatta lopullisesti kannettava lopullisesti käyttöön otetun määrän eli 38 prosentin mukaisesti. Kyseisen yrityksen osalta väliaikaiset tullit kannetaan ainoastaan lopullisesti käyttöön otetun tullin eli 7,7 prosentin mukaisena. (119) Muovi- ja tekstiilikäsilaukkujen väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät olisi vapautettava. 41 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ulkopinnaltaan nahkaisten, tekonahkaisten tai kiiltonahkaisten ja CN- koodiin 4202 21 00 kuuluvien käsilaukkujen tuonnissa. 2. Tätä asetusta sovellettaessa nahkaisina käsilaukkuina pidetään käsilaukkuja, joissa joko on tai ei ole olkahihnaa, kahvattomat käsilaukut mukaan lukien, ja joiden ulkopinta on nahkaa, tekonahkaa tai kiiltonahkaa ja joiden ensisijaiseksi käyttötarkoitukseksi on suunniteltu pienikokoisten henkilökohtaisten tavaroiden, kuten avainten, lompakoiden, kauneudenhoitovälineiden, savukkeiden, säilyttäminen kyseisten käsilaukkujen koosta ja muodosta riippumatta. 3. Tullin määrä on 38 prosenttia vapaasti rajalla tullaamattomana -nettohinnasta muiden kuin jäljempänä esitettyjen yritysten valmistamien nahkaisten käsilaukkujen osalta (Taric 8900), joihin sovelletaan seuraavia tulleja: Jane Shilton (Pacific) Ltd. : 0,0 prosenttia (Taric-lisäkoodi 8961) Gebr. Picard International Ltd. 7,7 prosenttia (Taric-lisäkoodi 8087) 4. Komission asetuksen (EY) N:o 209/97 mukaisesti nahkaisten käsilaukkujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti lopullisen tullin määrän mukaisina. Lopullisen tullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan. 42 2 artikla 1. Ulkopinnaltaan muovia tai tekstiiliainetta olevien ja CN-koodeihin 4202 22 10 ja 4202 22 90 kuuluvien käsilaukkujen tuontia koskeva polkumyyntimenettely saatetaan täten päätökseen. 2. Komission asetuksen (EY) N:o 209/97 mukaisesti muovista ja tekstiilistä valmistettujen käsilaukkujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät vapautetaan. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 1997. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja ISSN 1024-4492 KOM(97) 348 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 02 Luettelonumero : CB-CO-97-340-FI-C ISBN 92-78-21998-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: QUESTION ECRITE no 2252/97 de Amedeo AMADEO à la Commission. PME et artisanat

eurovoc_concepts:
EU policy
aid to undertakings
business policy
handicrafts
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf print

text: C 102/22 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 (98/C 102/33) QUESTION E· CRITE E-2252/97 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (2 juillet 1997) Objet: PME et artisanat Conside·rant le document «L(cid:146)artisanat et les petites et moyennes entreprises» (doc. CES 328/97) et les particularite·s ainsi que les proble‘mes de l(cid:146)artisanat qui ont a‘ plusieurs reprises e·te· mis en e·vidence par les documents officiels de la Commission et du Parlement europe·en, et soulignant l(cid:146)importance que reve(cid:136)t l(cid:146)artisanat pour l(cid:146)e·conomie europe·enne en ce qui concerne le nombre d(cid:146)entreprises, l(cid:146)emploi et la participation a‘ la formation du PIB, il est estime· que ce secteur doit e(cid:136)tre soutenu par une action politique ade·quate au niveau europe·en, qui ne soit pas diffe·rente mais bien comple·mentaire des politiques mises en (cid:156)uvre en faveur des PME, qui tienne compte de leurs spe·cificite·s, en valorise le ro(cid:136)le e·conomique et social et, par dessus tout, soutienne l(cid:146)artisanat en tant qu(cid:146)instrument d(cid:146)incubation efficace pour de nouvelles entreprises, cre·ateur de postes de travail. La Commission europe·enne est-elle dispose·e a‘ instaurer l(cid:146)Acade·mie europe·enne de l(cid:146)artisanat et des petites entreprises et a‘ soutenir le de·veloppement d(cid:146)une identite· europe·enne de l(cid:146)artisanat, de la petite entreprise et de sa culture au niveau europe·en? Re·ponse donne·e par M. Papoutsis au nom de la Commission (15 septembre 1997) Lors de la premie‘re confe·rence europe·enne de l(cid:146)artisanat et des petites entreprises, qui s(cid:146)est tenue en Avignon en 1990, les participants avaient formule· l(cid:146)ide·e d(cid:146)une acade·mie europe·enne de l(cid:146)artisanat et des petites entreprises, dont le but serait de valoriser au plan europe·en le secteur de l(cid:146)artisanat et des petites entreprises. Ce projet fut repris et de·taille· lors de la seconde confe·rence europe·enne de l(cid:146)artisanat et des petites entreprises, qui s(cid:146)est tenue a‘ Berlin en septembre 1994. Dans la communication «L(cid:146)artisanat et les petites entreprises, cle·s de la croissance et de l(cid:146)emploi en Europe» (1) sur les re·sultats de la confe·rence de Berlin, la Commission a rappele· qu(cid:146)elle e·tait favorable a‘ un tel projet mais que l(cid:146)initiative devait en revenir aux organisations repre·sentant le secteur. La Commission a e·galement rappele· qu(cid:146)il appartenait au secteur de se concerter pour arriver a‘ formuler un projet cohe·rent et viable pour la cre·ation de l(cid:146)acade·mie, dans laquelle doivent se reconna(cid:14)(cid:136)tre l(cid:146)ensemble des entreprises et des organisations du secteur de l(cid:146)artisanat et des petites entreprises. Cette initiative s(cid:146)est finalement concre·tise·e le 27 septembre 1996 lorsque l(cid:146)Union europe·enne de l(cid:146)artisanat et des petites et moyennes entreprises (UEAPME) et le Comite· europe·en de la petite et moyenne entreprise inde·pendante (EUROPMI) ont soumis une proposition conjointe a‘ la Commission pour cre·er l»Acade·mie Avignon» La Commission a demande· a‘ l(cid:146)UEAPME et EUROPMI de lui fournir des informations comple·men- taires et, par lettre du 17 juin 1997, ils ont fourni ces pre·cisions et informe· la Commission de la cre·ation de l(cid:146)«Acade·mie Avignon» asbl et de sa publication future au Moniteur belge. La Commission envisage donc d(cid:146)apporter son soutien financier au lancement de l(cid:146)acade·mie dans les meilleurs de·lais. Par ailleurs, la Commission a publie· un appel a‘ propositions (2) concernant l(cid:146)«Assistance aux entreprises artisanales et petites entreprises». Dans ce cadre, la Commission espe‘re e(cid:136)tre en mesure de se·lectionner plusieurs actions portant sur le de·veloppement d(cid:146)une identite· europe·enne de l(cid:146)artisanat, de la petite entreprise et de sa culture au niveau europe·en. En particulier, l(cid:146)un des objectifs de cet appel a‘ propositions porte sur des actions de promotion de la culture et de l(cid:146)esprit d(cid:146)entreprise, en particulier pour valoriser le ro(cid:136)le des femmes entrepreneurs, ame·liorer l(cid:146)image des petites entreprises et de l(cid:146)artisanat en de·montrant les qualite·s et les opportunite·s de ce secteur, notamment aupre‘s des jeunes, de leurs parents et du corps enseignant. La date limite pour l(cid:146)envoi des propositions e·tait fixe·e au 16 juin 1997. La Commission proce‘de actuellement a‘ l(cid:146)e·valuation des propositions re(cid:231)ues. Enfin, la Commission organise, en collaboration avec les autorite·s italiennes, la troisie‘me confe·rence europe·enne de l(cid:146)artisanat et des petites entreprises a‘ Milan les 20 et 21 novembre 1997. Le the‘me de la valorisation de l(cid:146)image de l(cid:146)artisanat et des petites entreprises sera discute· dans le cadre d(cid:146)un des groupes de travail, sur la base des re·sultats des confe·rences pre·paratoires. (1) Doc. COM(95) 502 final. (2) JO C 117 du 15. 4. 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 2240/97 by Richard HOWITT to the Commission. Single Market in the repair and maintenance of aircraft

eurovoc_concepts:
EU statistics
State aid
aid system
aircraft
free competition
maintenance
single market

text: 11. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 76/81 The setting up of reception centres for asylum seekers and displaced people in Greece may, under certain conditions, be eligible for Community cofinancing. It should be clearly framed as a pilot project, including a proper evaluation mechanism. Particular attention will be given to the establishment of new reception infrastructures to meet the immediate needs of displaced people in situations of mass influx. Furthermore, the establishment of such a reception centre should be intended to implement the instruments adopted by the Council in the fields of asylum procedures and unaccompanied minors (1). (1) Council Resolution of 20 June 1995 (OJ C 274, 19. 9. 1996); Council Resolution of 26 June 1997 on unaccompanied minors who are nationals of third countries (OJ C 221, 19. 7. 1997). (98/C 76/170) WRITTEN QUESTION E-2240/97 by Richard Howitt (PSE) to the Commission (2 July 1997) Subject: Single Market in the repair and maintenance of aircraft Following representations from aircraft maintenance companies based at Southend Airport in my constituency, what specific statistics does the Commission hold by Member State of state subsidy given to the repair and maintenance of aircraft, rather than to the aviation sector in general? Does the Commission plan to undertake further assessments in this respect? Will the Commission bring forward further proposals to ensure free competition in the repair and maintenance of aircraft, and at what date does the Commission expect a full Single Market in this sector to be in operation? Answer given by Mr Van Miert on behalf of the Commission (4 September 1997) The Commission does not possess any specific statistics about the aid which Member States award to the aircraft maintenance industry. The production of such statistics would be extremely difficult since the aircraft maintenance industry does not belong to the so-called sensitive sectors for which there are specific frameworks on state aid by which the Member States are obliged to notify any aid individually to the Commission. Consequently, Member States may award aid to the aircraft maintenance industry on the basis of aid schemes which were previously approved by the Commission without being obliged to notify any aid individually if this aid follows the lines of the approved scheme. As a further consequence, the Commission is, in these cases, not informed about individual cases and may not produce statistics about aid to those sectors. Nevertheless, although the aircraft maintenance industry is not regarded as being a sensitive sector in the above mentioned sense, the Commission has sufficient instruments in order to ensure competition within this sector in the single market. Thus, the different horizontal frameworks and guidelines, such as for example the research and development (R&D) framework or the Community guidelines on state aid for rescuing and restructuring of firms in difficulties, which were prepared by the Commission and which apply to all industrial sectors allow the Commission to control effectively state subsidies to the aircraft maintenance industry and to avoid undue distortions of competition. In this context and as an example, the Commission would stress that, by applying the Community guidelines on state aid for rescuing and restructuring of firms in difficulties, it only recently closed its proceedings under Article 93(2) of the EC Treaty against aid which was awarded by the German Land Niedersachsen to ASL Lemwerder, an enterprise specialising in aircraft maintenance


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2255/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Europese vrijwilligersdienst voor jongeren

eurovoc_concepts:
EU Member State
education policy
employment policy
humanitarian aid
non-governmental organisation
social partners
social security
voluntary military service
young person

text: 10. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 45/163 (98/C 45/214) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2254/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 juli 1997) Betreft: Europees vrijwilligerswerk voor jongeren Is de Commissie van plan, gezien het voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad tot vaststelling van het communautaire actieprogramma (cid:132)Europees vrijwilligerswerk voor jongeren(cid:148) (COM(96)0610 def. › 96/0318 COD), om stappen te ondernemen teneinde eventuele distorsies van de arbeidsmarkt te voorkomen? In verband hiermee zij de Commissie gewezen op het volgende: › de werknemers- en werkgeversorganisaties moeten bij het programma betrokken worden om te voorkomen dat het normale werk wordt vervangen door vrijwilligerswerk. Het voorstel van de Commissie kan uiteraard alleen worden goedgekeurd indien gegarandeerd wordt dat de volledige werkgelegenheid niet wordt aangetast door vrijwilligerswerk; › de sociale partners moeten een dialoog tot stand brengen met de NGO(cid:146)s die zich bezighouden met humanitaire projecten waarvoor de medewerking van vrijwilligers nodig zou kunnen zijn. (98/C 45/215) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2255/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 juli 1997) Betreft: Europese vrijwilligersdienst voor jongeren Deze vraag heeft betrekking op het voorstel voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad tot vaststelling van het communautaire actieprogramma (cid:132)Europese vrijwilligersdienst voor jongeren(cid:148) (COM(96)0610 def. › 96/0318 COD). De vrijwilligersdienst biedt de jongeren bijzondere kansen voor de intrede in het beroepsleven en de verwerving van specifieke beroeps- en werkervaring, zou een bijdrage kunnen leveren aan de bestrijding van de maatschappelijke uitsluiting en de werkeloosheid onder de jongeren en zou de maatregelen van de lidstaten ten gunste van de jongeren een communautaire dimensie kunnen verlenen en kunnen zorgen voor een multiplicatie-effect. Is de Commissie bereid te overwegen om de jongeren tijdens de duur van de dienst sociale bescherming te bieden (ziekte- en ongevallenverzekering, wettelijke aansprakelijkheid) en hun ook het behoud van de rechten op werkloosheidsuitkering en gezinstoelagen te garanderen wanneer de dienst in een andere staat wordt verricht? Gecombineerd Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-2254/97 en E-2255/97 (5 augustus 1997) Het Europese vrijwilligerswerk biedt jongeren een niet-formele onderwijservaring. Zij komen hierdoor in de gelegenheid in een andere culturele en sociale context te werken en vertrouwd te raken met een andere taal. Tevens helpt het hun algemenere persoonlijk ontwikkeling te bevorderen doordat zij in staat worden gesteld verantwoordelijkheid te dragen, in teamverband te werken en bij te dragen tot de ontwikkeling van projecten in een andere lidstaat. Al bij de lancering van het proefproject van het Europees vrijwilligerswerk in 1996 heeft de Commissie erop gewezen dat de jonge vrijwilligers niet beschouwd mogen worden als goedkope arbeidskrachten of als een middel ter vervanging van bestaande of potentie¤le betaalde banen. De doeleinden van het Europees vrijwilligerswerk zijn educatief. De activiteiten waarbij de vrijwilligers worden betrokken helpen meerwaarde te verlenen aan plaatselijke projecten op sociaal, milieu- of cultureel gebied of nieuwe initiatieven op deze gebieden te ontplooien. Bij haar beoordeling van voorstellen om als gastheer van vrijwilligers op te treden, overweegt de Commissie zorgvuldig de potentie¤le gevaren van vervanging van banen. Tevens bestudeert zij de adviezen over elk project die gegeven worden door de nationale structuren die verantwoordelijk zijn voor het Europees vrijwilligerswerk, met inachtneming van de specifieke nationale context. De Commissie heeft in haar discussie met het Economisch en Sociaal Comite·, dat twee maal een positief advies heeft uitgebracht over het Europees vrijwilligerswerk, de serieuze aandacht die zij aan deze kwestie besteedt, toegelicht. De Commissie heeft tevens de lidstaten aangemoedigd de sociale partners te betrekken bij comite·s voor het toezicht op de selectie van projecten die op nationaal niveau zijn opgezet


title: WRITTEN QUESTION No. 2229/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Progress of health education in Greek schools

eurovoc_concepts:
Community budget
Greece
disease prevention
educational institution
food hygiene
health education
narcotic
public health
public hygiene
young person

text: C 82/46 EN Official Journal of the European Communities 17. 3. 98 (98/C 82/86) WRITTEN QUESTION E-2221/97 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (30 June 1997) Subject: Management of the URBAN initiative in Rome The aim of the last round of Community initiatives such as URBAN for the period 1994-1999 seems to be to involve citizens, undertakings, development operators on a vast scale and public authorities at various levels in a close partnership. As a logical consequence therefore, when implementing the URBAN initiative, the city of Rome should properly provide for such a partnership at various levels and seek as close contact as possible with the urban, social, economic and administrative problems of the two districts in which URBAN will apply in Rome, Tor Bella Monaca and Torre Angela. By creating its (cid:145)Ufficio speciale Urban(cid:146) (URBAN special office), however, the city of Rome has excluded from management of the initiative the 8th district, the city(cid:146)s decentralized administrative body for the area which would appear to be the administration(cid:146)s main interlocutor for implementation of URBAN as it represents the needs of the local communities and is the natural link between the citizens of Tor Bella Monaca and Torre Angela and the city of Rome. This decision raises considerable doubts as to the way in which the city of Rome is managing the initiative, especially from the point of view of involving the districts in which URBAN is operational. 1. What therefore is the Commission(cid:146)s general view on the subject? 2. Will it check the timetable and procedures for implementing URBAN in Rome? 3. Would it not be better for the city of Rome to make full use of all instruments at its disposal, including decentralized bodies, when implementing URBAN? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (15 September 1997) Given the nature of the activities being supported by the Community initiative URBAN, the Commission considers it essential to have strong involvement of the relevant local actors during the implementation phase. In Rome, as in the other cities in Italy, the authority responsible for implementing URBAN is the municipality, which, unlike the 8th district mentioned by the Honourable Member, has the requisite administrative powers to manage such a programme. For this purpose the municipality has created a special URBAN office which, during implementation, will ensure a local presence in the areas concerned and will closely involve the 8th district. The Commission considers the procedures for implementing URBAN in Rome satisfactory and expects that the initial delays in starting up the programme will now be overcome. (98/C 82/87) WRITTEN QUESTION E-2229/97 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (2 July 1997) Subject: Progress of health education in Greek schools Health eduction is a first step towards prevention and thus helps to promote the physical and mental health of young people. Its methodology includes education, upbringing and finally the adoption of a healthy life style. However, it can also tackle issues facing school communities, e. g. drugs


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2230/97 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Consequências da efedrina para a saúde pública

eurovoc_concepts:
consumer protection
dangerous substance
medicinal product
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
public health

text: 10. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 45/161 (98/C 45/210) PERGUNTA ESCRITA E-2230/97 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Julho de 1997) Objecto: Conseque(cid:136)ncias da efedrina para a sau·de pu·blica A age(cid:136)ncia americana responsa·vel pelo controlo dos alimentos e medicamentos ((cid:146)Food and Drug Administration(cid:146)) solicitou o controlo de todos os produtos que conte(cid:136)m efedrina, apo·s se ter provado que esta substa(cid:136)ncia causou nos u·ltimos meses, nos EUA, a morte a dezassete pessoas e graves problemas de sau·de a outras oitocentas. Apo·s o controlo efectuado pela age(cid:136)ncia grega dos medicamentos, foram detectados na Gre·cia trinta e um produtos que conte(cid:136)m efedrina em quantidades perigosas. Pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o: 1. Em que circunsta(cid:136)ncias sa(cid:152)o permitidas a importa(cid:231)a(cid:152)o e a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de medicamentos que contenham esta substa(cid:136)ncia? 2. Uma vez que as opinio(cid:152)es dos cientistas sa(cid:152)o divergentes, em que quantidade se torna perigosa a utiliza(cid:231)a(cid:152)o da efedrina? 3. Como pretende a Comissa(cid:152)o resolver o problema? Resposta dada pelo Sr. Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (1 de Agosto de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 45/211) PERGUNTA ESCRITA E-2233/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Julho de 1997) Objecto: Destrui(cid:231)a(cid:152)o da regia(cid:152)o do Aqueduto de Adriano O Munic(cid:14)·pio da Nova Jo·nia da A· tica, na Gre·cia, deu in(cid:14)·cio, com um estudo improvisado aprovado, em 30. 4. 1994, pelo «Conselho Arqueolo·gico Central (KAS)», aos trabalhos de constru(cid:231)a(cid:152)o de um lago artificial › que ficara· situado em zona lim(cid:14)·trofe aos pilares do Aqueduto de Adriano-, bem como a‘ constru(cid:231)a(cid:152)o de um parque de estacionamento ao ar livre, de um anfiteatro ao ar livre, etc. O cara·cter improvisado do estudo em refere(cid:136)ncia manifestou-se no decurso dos trabalhos, quando se revelou necessa·rio proceder, quer a escava(cid:231)o(cid:152)es que na(cid:152)o haviam sido previstas, nomeadamente, a evacua(cid:231)a(cid:152)o de terras, a fim de po(cid:136)r a descoberto o monumento (exactamente quando o estudo aprovado previa que o terreno envolvente ficasse a uma cota superior), quer a‘ modifica(cid:231)a(cid:152)o da localiza(cid:231)a(cid:152)o e dimenso(cid:152)es do lago, cuja constru(cid:231)a(cid:152)o encerra considera·veis perigos para o monumento, e altera, simultaneamente, por completo, a morfologia do terreno. Em 14. 6. 96 e, posteriormente, em 4. 2. 97, a «Direc(cid:231)a(cid:152)o de Anastilose de Monumentos» solicitou a suspensa(cid:152)o dos trabalhos na referida zona, enquanto na(cid:152)o tiver sido apresentado um novo estudo corrigido e projectos pormenorizados, tendo, concomitantemente, insta(cid:136)ncias cient(cid:14)·ficas manifestado se·rias preocupa(cid:231)o(cid:152)es quanto aos perigos que a constru(cid:231)a(cid:152)o do lago representa para o monumento. O estudo supramencionado foi, apo·s lhe terem sido introduzidas pequenas modifica(cid:231)o(cid:152)es (insistindo-se, todavia, na constru(cid:231)a(cid:152)o do lago), novamente apresentado ao «Conselho Arqueolo·gico Central», para efeitos de aprova(cid:231)a(cid:152)o. Considerando que sa(cid:152)o violadas as Conven(cid:231)o(cid:152)es Internacionais de Protec(cid:231)a(cid:152)o dos Monumentos e do Patrimo·nio Cultural Mundial, as quais preve(cid:136)em um raio de protec(cid:231)a(cid:152)o de 500 metros em torno dos monumentos, podera· a Comissa(cid:152)o indicar, de que modo tencionam intervir, a fim de que, no espa(cid:231)o envolvente do Aqueduto de Adriano, na(cid:152)o sejam executados trabalhos desastrosos para os monumentos e, em paralelo, sejam imediatamente executados trabalhos de consolida(cid:231)a(cid:152)o, de protec(cid:231)a(cid:152)o contra as inunda(cid:231)o(cid:152)es e de valoriza(cid:231)a(cid:152)o, quer do monumento, quer da morfologia da regia(cid:152)o? Resposta dada pela Sra Wulf-Mathies em nome da Comissa(cid:152)o (4 de Agosto de 1997) Remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para a resposta a‘ pergunta escrita E-1976/97 do Senhor Deputado Alavanos (1). (1) Ver p. 134


title: WRITTEN QUESTION No. 2273/97 by Susan WADDINGTON to the Commission. Transportation and storage of nuclear waste

eurovoc_concepts:
Germany
International Atomic Energy Agency
application of EU law
ionising radiation
public health
radioactive waste
storage of waste
transport of dangerous goods

text: C 76/90 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 3. 98 A¤ r kommissionen, med tanke p(cid:229) detta, o¤vertygad om att s(cid:229)dana transporter och s(cid:229)dan lagring a¤r sa¤kra, att de inte utgo¤r n(cid:229)gon fara fo¤r folkha¤lsan och att de fullsta¤ndigt uppfyller kraven i gemenskapsra¤tten och gemenskapens riktlinjer utifr(cid:229)n EG- och Euratomfo¤rdragen? (98/C 76/183) SKRIFTLIG FR¯GA E-2274/97 fr(cid:229)n Susan Waddington (PSE) till kommissionen (2 juli 1997) A¤mne: Transport och lagring av ka¤rnstridsspetsar och vapenmaterial Med tanke p(cid:229) att allma¤nhetens oro va¤xer betra¤ffande transport av ka¤rnstridsspetsar och annat vapenmaterial undrar jag om kommissionen a¤r o¤vertygad om att s(cid:229)dana transporter inte utgo¤r n(cid:229)gon allvarlig fara fo¤r folkha¤lsan och att de uppfyller kraven i gemenskapsra¤tten p(cid:229) detta omr(cid:229)de? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2273/97 och E-2274/97 ingivna av Ritt Bjerregaard fo¤r kommissionen (4 september 1997) Transporter av radioaktivt avfall omfattas av r(cid:229)dets direktiv 94/55/EG av den 21 november 1994 om tillna¤rmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods p(cid:229) va¤g (1) och r(cid:229)dets direktiv 96/49/EG om tillna¤rmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods p(cid:229) ja¤rnva¤g (2). Dessa direktiv info¤rlivar helt och fullt Internationella atomenergiorganets (IAEA) fo¤rordningar betra¤ffande sa¤ker transport av radioaktivt material (1995). Medlemsstaterna skulle ha genomfo¤rt de lagar och andra fo¤rfattningar som kra¤vs fo¤r att uppfylla dessa direktiv senast den 1 januari 1997. I enlighet med denna transportlagstiftning kan medlemsstaterna undanta transporter av farligt gods med transportutrustning som tillho¤r fo¤rsvaret eller fo¤r vilken fo¤rsvaret har ansvar. All verksamhet som inneba¤r risker som uppkommer i samband med joniserande str(cid:229)lning, inbegripet lagring och transport av radioaktiva a¤mnen, skall uppfylla de grundla¤ggande sa¤kerhetsnormerna fo¤r skydd av arbetstagares ha¤lsa och folkha¤lsan. Dessa faststa¤lldes fo¤r fo¤rsta g(cid:229)ngen i ett r(cid:229)dsdirektiv i februari 1959 och har setts o¤ver ett antal g(cid:229)nger sedan dess. (3) Besta¤mmelserna i de ga¤llande direktiven inneba¤r att medlemsstaterna m(cid:229)ste uppra¤tta ett inspektionssystem fo¤r att o¤vervaka att dessa normer efterlevs. Denna gemenskapslagstiftning, som tillkommit i enlighet med kapitel III (cid:148)ha¤lsoskydd(cid:148) i Euratomfo¤rdraget, omfattar radioaktiva material som tillho¤r fo¤rsvaret, eller fo¤r vilka fo¤rsvaret har ansvar, i synnerhet na¤r verksamheten som bero¤r dessa material har inverkan p(cid:229) befolkningens exponering. P(cid:229) internationell niv(cid:229) kommer formella fo¤rhandlingar om en ny gemensam konvention om sa¤kerhet i samband med hanteringen av anva¤nt ka¤rnbra¤nsle och av radioaktivt avfall att a¤ga rum i september 1997. Denna konvention kommer fo¤rmodligen att o¤ppnas fo¤r underskrift vid IAEA:s generalfo¤rsamling och tra¤da i kraft s(cid:229) snart tillra¤ckligt m(cid:229)nga stater ratificerat den. Detta torde bidra till att sa¤kersta¤lla en acceptabel sa¤kerhetsniv(cid:229) fo¤r hanteringen av radioaktivt avfall o¤ver hela va¤rlden. Den gemensamma konventionen kommer fo¤rmodligen att omfatta hanteringen av anva¤nt bra¤nsle och radioaktivt avfall fr(cid:229)n milita¤ra program och fo¤rsvarsprogram na¤r dessa material permanent o¤verfo¤rs till civila program och uteslutande hanteras inom ramen fo¤r dessa. (1) EGT L 319, 12. 12. 1994. (2) EGT L 235, 17. 9. 1996. (3) Den senaste o¤versynen av de grundla¤ggande sa¤kerhetsnormerna ing(cid:229)r i direktiv 96/29/Euratom av den 13. 5. 1996. Besta¤mmelserna i det direktivet skall tra¤da i kraft senast den 13. 5. 2000 (EGT L 159, 29. 6. 1996)


title: WRITTEN QUESTION No. 2276/97 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Sailing accidents

eurovoc_concepts:
application of EU law
pleasure craft
safety standard
transport accident
transport safety
vessel

text: 11. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 76/91 (98/C 76/184) WRITTEN QUESTION E-2276/97 by Cristiana Muscardini (NI) to the Commission (2 July 1997) Subject: Sailing accidents In Italy a young woman was recently killed in a simple accident where she fell overboard and was cut to pieces by the propeller of the motor of the powerful craft on which she was sailing alone. Given that incidents of this kind are sadly all too frequent during the summer season: 1. Will the Commission make it compulsory for a safety device to be installed on on-board and out-board motors to be attached to the wrist of anyone sailing alone so that the motor is automatically switched off in the event of a fall or sickness; 2. Will the Commission call on the Member States to punish severely anyone failing to respect these rules? Answer given by Mr Bangemann on behalf of the Commission (4 September 1997) 1. Safety was one of the main considerations during the drafting of Directive 94/25/EC which relates to the construction of recreational craft (1). The final requirements provide a high level of user protection including provisions relating to the risk of accident caused by starting a boat engine whilst in gear and aiming to prevent falling overboard. The device to which the Honourable Member refers is not regulated at Community level under Directive 94/25/EC. The provision of such a device might in this case have prevented the accident, but in many cases the ability of the boat to maintain steerage makes the rescue of the person who has fallen overboard more rapid and in inclement weather conditions reduces the risk of capsizing. From 16th June 1998 all new boats placed on the Community market should comply with Directive 2. 94/25/EC. It is up to Member States to ensure this obligation. (1) OJ L 164, 30. 6. 1994. (98/C 76/185) WRITTEN QUESTION E-2279/97 by Bartho Pronk (PPE) to the Commission (2 July 1997) Subject: Informing the elderly about the arrival of the euro The elderly are more concerned than others about the euro. There are two reasons for this: firstly, there are the many changes concerning methods of payment which have already occurred over recent years (for example, the rapid spread of electronic payment); secondly, the fear that the arrival of the euro will have a negative effect on provisions for old age, such as pensions. Is the Commission of the opinion that the elderly are a group eligible for specific targeting concerning the 1. introduction of the euro? If so, does the Commission(cid:146)s information policy on the euro already take account of this? If not, does the 2. Commission feel that it should? Is the Commission also of the opinion that such information can best be provided in cooperation with 3. organizations for elderly people in the Member States? Finally, does the Commission have any plans to conduct such an information policy in future in 4. cooperation with organizations for elderly people?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2237/97 του Patricia McKENNA προς την Επ τροπή. Επισιτιστική βοήθεια για τη Βόρεια Κορέα

eurovoc_concepts:
EU aid
North Korea
World Food Programme
food aid

text: C 21/146 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 22. 1. 98 (98/C 21/270) GRAPTH ERVTHSH E-2237/97 ypobolh· : Patricia McKenna (V) prow thn Epitroph· (2 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Episitistikh· boh·ueia gia th Bo·reia Kore·a Stiw 23 Mai(cid:143)oy 1997 h Epitroph· anakoi·nvse o·ti die·uese sth Bo·reia Kore·a episitistikh· boh·ueia y·coyw 46,3 ekat. ECU. O epikefalh·w thw antiprosvpei·aw thw Epitroph·w sthn Kore·a ane·fere sy·mfvna me plhrofori·ew toy praktorei·oy eidh·sevn Yonhap thw No·tiaw Kore·aw o·ti yph·rjan polla· problh·mata kata· th dianomh· thw prohgoy·menhw apostolh·w episitistikh·w boh·ueiaw thw EE stiw arxe·w toy e·toyw. Mporei· h Epitroph· na dv· sei leptomerh· stoixei·a gia ta problh·mata poy ane·kycan; Ypa·rxoyn kauo·loy plhrofori·ew gia ypejai·resh boh·ueiaw apo· to strato· thw Bo·reiaw Kore·aw; Dhmosi·eyse h· proti·uetai na dhmosiey·sei h Epitroph· e·kuesh gia ta problh·mata ayta·; Ti me·tra ua la·bei h Epitroph· gia na ejasfali·sei o·ti h teleytai·a apostolh· boh·ueiaw ua dianemhuei· kata· ton de·onta tro·po;Po·soi ypa·llhloi thw EE ua symmeta· sxoyn ston e·legxo thw dianomh·w thw boh·ueiaw; Apa· nthsh toy Sir Leon Brittan ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Ioyli·oy 1997) H Epitroph· safv· w ane·fere se syne·nteyjh Ty·poy sth Seoy·l, stiw 24 Mai(cid:143)oy 1997, o·ti den yph·rxan stoixei·a sxetika· me to o·ti sto pareluo·n h episitistikh· boh·ueia thw Koino·thtaw prow th Bo·reia Kore·a den ei·xe xrhsimopoihuei· deo·ntvw. H plhrofori·a poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, thn opoi·a eje·dvse to Praktorei·o Eidh·sevn Yonhap stiw 24 Mai(cid:143)oy 1997, anafe·rei thn Epitroph· na dhlv· nei o·ti «spo·roi dhmhtriakv· n poy xorhgh·uhkan stiw arxe·w toy paro·ntow e·toyw dianemh·uhkan katallh·lvw». H Epitroph· den e·labe anafore·w poy na ypodeikny·oyn o·ti h episitistikh· boh·ueia thw Koino·thtaw ei·xe dioxeteyuei· se oma·dew a·llew apo· ton astiko· plhuysmo· gia ton opoi·o proorizo·tan. Thn a·poch ayth· symmeri·zetai kai to Pagko·smio Episitistiko· Pro·gramma (PEP) tvn Hnvme·nvn Eunv· n poy pari·statai sth Bo·reia Kore·a ele·gxontaw th dianomh· thw episitistikh·w boh·ueia·w toy. To pake·to poy anagge·luhke stiw 23 Mai(cid:143)oy 1997 syni·statai peri·poy se 155. 000 to·noyw proi¤o·ntvn episitistikh·w boh·ueiaw, aji·aw peri·poy 46,3 ekat. ECU. Perilamba·nei epi·shw mia oma·da aneja·rthtvn empeirognvmo·nvn poy ua e·xoyn stenh· synergasi·a me to PEP sth Bo·reia Kore·a gia na ejasfali·soyn o·ti oi shmantike·w poso·thtew episitistikh·w boh·ueiaw thw Koino·thtaw ua dianemhuoy·n svsta·. (98/C 21/271) GRAPTH ERVTHSH E-2267/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (2 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Enhme·rvsh sxetika· me ta me·sa ana·ptyjhw poy proori·zontai gia th boreiodytikh· zv· nh thw Itali·aw to 1995-1996 Se poio· y·cow ane·rxontai kai gia poie·w dra·seiw h·tan proorisme·noi oi po·roi poy xorhgh·uhkan to 1995 kai 1996 apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh sth boreiodytikh· zv· nh thw Itali·aw (Lombardia, Piemonte, Liguria kai Valle d(cid:146)Aosta), apo· dia·forew phge·w, kai eidiko·tera: 1. to Eyrvpai¤ko· Tamei·o Perifereiakh·w Ana· ptyjhw• 2. to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE) › tmh·ma prosanatolismoy·• 3. to Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o• 4. ta progra·mmata e·reynaw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw• 5. ta progra·mmata thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw ston tome·a thw ene·rgeiaw• 6. ta progra·mmata thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw ston tome·a toy periba·llontow• 7. apo· a·lla progra·mmata thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2253/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. KMO's en ambachtelijke nijverheid

eurovoc_concepts:
EU policy
EU programme
action programme
administrative formalities
aid to undertakings
handicrafts
job creation
small and medium-sized enterprises


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2272/97 del Patricia McKENNA a la Comisión. Propuesta de un Libro Blanco de la Comisión Europea sobre el tráfico de armas

eurovoc_concepts:
arms industry
arms trade
code of conduct
drafting of EU law
export monitoring
third country

text: 11. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 76/89 Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (4 de septiembre de 1997) La Comisio·n es consciente del problema planteado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Despue·s de adoptar el Parlamento una resolucio·n sobre este tema el 13 de mayo de 1997, la Comisio·n adopto· una propuesta de directiva del Parlamento y del Consejo sobre la proteccio·n jur(cid:14)·dica de los servicios de acceso condicional (1). (1) COM(97)356 final. (98/C 76/181) PREGUNTA ESCRITA E-2272/97 de Patricia McKenna (V) a la Comisio·n (2 de julio de 1997) Asunto: Propuesta de un Libro Blanco de la Comisio·n Europea sobre el tra·fico de armas En mayo de 1997, el Parlamento Europeo aprobo· un informe del diputado socialista brita·nico Gary Titley sobre la comunicacio·n de la Comisio·n en relacio·n con los desaf(cid:14)·os a que se confronta la industria europea relacionada con la defensa (A4-0076/97). Este informe sugiere que la Comisio·n redacte un Libro Blanco sobre el comercio de armas y anime al Consejo de Ministros de la UE a que redacten igualmente un co·digo de conducta obligatorio sobre las exportaciones de armas de la UE a pa(cid:14)·ses terceros. ¿Hasta do·nde ha llegado la Comisio·n en la aplicacio·n de la sugerencia del Parlamento? ¿En que· fecha piensa la Comisio·n que podra· publicarse este Libro Blanco? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (4 de septiembre de 1997) En el debate sobre el informe Titley, la Comisio·n acogio· positivamente la sugerencia de preparar un libro blanco sobre la cuestio·n de las exportaciones de armas con el objetivo de preparar un co·digo de conducta vinculante en la materia. Este informe destaca la complejidad y la importancia de la cuestio·n de las exportaciones de armas. En efecto, los intereses y la sensibilidad de los Estados miembros difieren mucho en este a·mbito controlado por los Gobiernos nacionales en virtud de consideraciones de soberan(cid:14)·a nacional. En la Unio·n, se han convenido algunos criterios sobre la exportacio·n de armas pero su aplicacio·n sigue siendo competencia exclusivamente nacional. La Comisio·n necesitara· una informacio·n mejor sobre las pra·cticas nacionales para el control de las exportaciones de armas. Es necesario progresar en la simplificacio·n de los controles relativos a las transferencias intracomunitarias de armamento. De acuerdo con las conclusiones del Consejo Europeo de Amsterdam en la Unio·n deber(cid:14)·an iniciarse actividades, a la mayor brevedad posible, «para desarrollar una pol(cid:14)·tica coherente y responsable de controles de la exportacio·n de armas». La Comisio·n se basara· en estos trabajos para la elaboracio·n del libro blanco sobre las exportaciones de armas que se comprometio· a presentar al Parlamento. (98/C 76/182) PREGUNTA ESCRITA E-2273/97 de Susan Waddington (PSE) a la Comisio·n (2 de julio de 1997) Asunto: Transporte y almacenamiento de residuos nucleares Tras las u·ltimas manifestaciones pu·blicas contra el transporte y almacenamiento de residuos nucleares en Alemania, la Comisio·n debe ser consciente de la creciente preocupacio·n pu·blica en torno a esta actividad en todos los Estados miembros


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2236/97 af Patricia McKENNA til Kommissionen. Irlands manglende ratificering af CITES

eurovoc_concepts:
Ireland
accession to an agreement
agreement (EU)
animal life
application of EU law
international trade
plant life
protected species

text: 22. 1. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 21/145 v(cid:230)re en faktor til ustabilitet, og bekr(cid:230)fter deres tilsagn om at ville udvise tilbageholdenhed med hensyn til v(cid:229)beneksport. Hvad ang(cid:229)r De Forenede Staters milit(cid:230)rhj(cid:230)lp, fremg(cid:229)r det af oplysninger fra de amerikanske myndigheder, at De Forenede Stater er rede til at hj(cid:230)lpe Den Demokratiske Republik Congo med en reform af de v(cid:230)bnede styrker med henblik p(cid:229) at omstille dem til en professionel multietnisk h(cid:230)r til landets forsvar. Milit(cid:230)rhj(cid:230)lpen vil skulle tage form af institutionel stłtte (udstationering af eksperter). Kommissionen fłrer i samr(cid:229)d med medlemsstaterne en politik g(cid:229)ende ud p(cid:229), at de nye myndigheder skal samarbejde fuldt ud med de humanit(cid:230)re organisationer om opsłgning og repatriering af flygtninge og fordrevne. Den kr(cid:230)ver desuden, at de congolesiske myndigheder skal s(cid:230)tte FN(cid:146)s undersłgelsesmission i stand til frit at forts(cid:230)tte sit arbejde vedrłrende anklagerne om tvang mod og massakre p(cid:229) rwandiske flygtninge i Congo. Rehabiliteringsprogrammerne og det fulde samarbejde vil kunne genoptages, n(cid:229)r der forligger et h(cid:229)ndgribeligt bevis fra de nye myndigheders side om, at de vil respektere menneskerettighederne, nystarte demokratise- ringsprocessen og genindfłre retsstaten. Denne politik, som der henvises til i konklusionerne af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Amsterdam, er blevet meddelt De Forenede Stater som led i den dialog, der lłbende finder sted med dette land. (98/C 21/269) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2236/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Irlands manglende ratificering af CITES Irland er den eneste EU-medlemsstat, der endnu ikke har ratificeret FN-konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES). Har Kommissionen f(cid:229)et en forklaring fra de irske myndigheder vedrłrende dette spłrgsm(cid:229)l? Hvilke reaktioner har de irske myndigheder givet? Kontrollerer Kommissionen, hvorledes de EU-medlemsstater, der har ratificeret konventionen, gennemfłrer dens bestemmelser? Er Kommissionen tilfreds med medlemsstaternes gennemfłrelse af deres bestemmelser? Har Kommissionen offentliggjort rapporter om en s(cid:229)dan kontrol? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (16. juli 1997) Kommissionen har faktisk insisteret p(cid:229), at ogs(cid:229) Irland skulle tiltr(cid:230)de konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES), efter ikrafttr(cid:230)delsen af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3626/82 (1) om gennemfłrelse i F(cid:230)llesskabet af CITES. I december 1996 bekr(cid:230)ftede den irske minister for kunst og kultur samt the Gaeltacht (premierministeren) Irlands łnske om at tiltr(cid:230)de konventionen og dets hensigt om at głre det i (cid:229)r, n(cid:229)r et lovforslag til (cid:230)ndring af Wildlife Act fra 1976 er vedtaget og tr(cid:229)dt i kraft. Kommissionen overv(cid:229)ger medlemsstaternes gennemfłrelse og h(cid:229)ndh(cid:230)velse af ovenn(cid:230)vnte forordning fra 1982 s(cid:229)vel som dens efterfłlger, R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 338/97 (2), som tr(cid:229)dte i kraft den. 1. juni 1997. Generelt har Kommissionen v(cid:230)ret tilfreds med medlemsstaternes adf(cid:230)rd i henhold til 1982-forordningen, men forventer dog, at 1997-forordningen medfłrer en betydelig forbedring med hensyn til s(cid:229)vel oms(cid:230)tning som h(cid:229)ndh(cid:230)velse heraf. Den gamle forordning indeholdt ingen bestemmelser om indgivelse af rapporter om gennemfłrelsen, i mods(cid:230)tning til den nye. Heri hedder det i artikel 15, stk. 4, litra c) og d), at der skal indgives rapporter hvert andet (cid:229)r om gennemfłrelsen og h(cid:229)ndh(cid:230)velsen. Den fłrste af disse rapporter skal v(cid:230)ret f(cid:230)rdigudarbejdet inden den 31. oktober 1999. (1) EFT L 384 af 31. 12. 1982, s. 1. (2) EFT L 61 af 3. 3. 1997, s. 1