title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2809/97 af Mark WATTS til Kommissionen. Begrænsning af rejsebehovet i Europa

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/67 › 1993: 154 360 ECU til et projekt med titlen »Programme of the United Nations Declaration on the rights of minorities«, som har til form(cid:229)l at d(cid:230)kke udgifterne til konferencen i Cairo om mindretalsspłrgsm(cid:229)let i den arabiske verden, et vist antal forskningsprojekter, publikationer med information om begrebet mindretals- rettigheder, sagsanl(cid:230)g og mulighed for at opn(cid:229) stłtte hertil og til arbejdet inden for FN. › 1993: 30 000 ECU til et projekt med titlen »Minority rights group«, som ligeledes har til form(cid:229)l at styrke NGO(cid:146)s aktiviteter p(cid:229) omr(cid:229)det publikationer og uddannelse vedrłrende mindretalsrettigheder. › 1992: 40 000 ECU til et projekt med titlen »1992 Programme of activities«. › 1990: 25 000 ECU til et projekt med titlen »1990/1991 Programme of activities«. En anden afdeling af NGO i Finland fik ligeledes udbetalt en stłtte p(cid:229) 18 000 ECU fra Kommissionen i 1995 til gennemfłrelse af et projekt med titlen »Minorities and their right of political participation«. Form(cid:229)let med projektet var afholdelse af et internationalt seminar om mindretal, der skulle s(cid:230)tte gang i debatten i FN og det finske parlament, samt finansiering af publikationer i forbindelse med seminaret. (1) Dok. SEK(96) 378. (2) Dok. KOM(96) 672 endelig udg. (98/C 117/83) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2808/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Begr(cid:230)nsning af rejsebehovet i Europa Vil Kommissionen stłtte initiativer til at »begr(cid:230)nse rejsebehovet« i Europa? (98/C 117/84) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2809/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Begr(cid:230)nsning af rejsebehovet i Europa Hvilke foranstaltninger g(cid:229)r Kommissionen ind for med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse det voksende rejsebehov i Europa? (98/C 117/85) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2810/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Mobilitet og tilg(cid:230)ngelighed inden for transportpolitikkerne Opmuntrer Kommissionen til »mobilitet« og »tilg(cid:230)ngelighed« inden for sine transportpolitikker? (98/C 117/86) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2811/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Nedgang i landevejstrafikkens v(cid:230)kst Hvilke foranstaltninger g(cid:229)r Kommissionen ind for med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse v(cid:230)ksten i landevejstrafikken i Europa?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2624/97 del Christine ODDY a la Comisión. IVA aplicado a las compresas higiénicas

eurovoc_concepts:
VAT
VAT rate
health care
public hygiene
tax exemption
tax harmonisation
toilet article
woman

formats: html pdf print

text: 16. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 117/31 (98/C 117/40) PREGUNTA ESCRITA E-2613/97 de Graham Watson (ELDR) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: Agricultura biolo·gica En el reglamento sobre la cr(cid:14)·a ecolo·gica de ganado, la Comisio·n ha recomendado la imposicio·n de un l(cid:14)·mite del 20 % de alimentos procedentes de la conversio·n. ¿Es consciente la Comisio·n de que el l(cid:14)·mite establecido es demasiado restrictivo para muchos agricultores, especialmente para los que pasan por el proceso de conversio·n? ¿No opina la Comisio·n que esta propuesta disuadira· au·n ma·s a los agricultores de convertirse a los me·todos de produccio·n biolo·gicos? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (6 de octubre de 1997) La propuesta de la Comisio·n (1) de un reglamento del Consejo que complementa el Reglamento (CEE) no 2092/91, sobre la produccio·n agr(cid:14)·cola ecolo·gica y su indicacio·n en los productos agrarios y alimentos (2), inclu(cid:14)·da la produccio·n animal, recoge una disposicio·n que permite la alimentacio·n de animales con piensos «de conversio·n» (hasta el 20 %), esto es, productos vegetales de una tierra sometida a produccio·n ecolo·gica al menos durante un an(cid:152)o. Adema·s, la propuesta tambie·n preve· que, durante un periodo transitorio que expira el 31 de diciembre del 2000, se pueden utilizar los piensos convencionales hasta un ma·ximo del 10 % para rumiantes y un 20 % para no rumiantes. Las restricciones con respecto a la agricultura ecolo·gica en general y a la alimentacio·n de los animales en particular, se han establecido tras un cuidadoso examen de las pra·cticas agrarias ecolo·gicas existentes en los Estados miembros y las expectativas de los consumidores con relacio·n a esas pra·cticas. En este contexto, la alimentacio·n con piensos ecolo·gicos se considera un elemento esencial y, por consiguiente, el uso de piensos no ecolo·gicos se ha restringido fuertemente. En su sesio·n de mayo de 1997, el Parlamento emitio· un dictamen acerca de la propuesta de la Comisio·n tras un detallado examen de las normas de produccio·n propuestas. En sus enmiendas nos 58 y 63, el Parlamento propuso acuerdos ma·s flexibles con respecto a la conversio·n a la agricultura ecolo·gica: › aumentar hasta cinco an(cid:152)os el periodo de transicio·n para el uso de piensos convencionales; › limitar el periodo de conversio·n hasta un ma·ximo global de dos an(cid:152)os cuando la conversio·n afecte a la explotacio·n completa y, al mismo tiempo, abarque su produccio·n agr(cid:14)·cola y ganadera. La Comisio·n acepto· estos elementos y los introducira· en su propuesta modificada, actualmente en preparacio·n. (1) COM(96)366. (2) DO L 198 de 22. 7. 1991. (98/C 117/41) PREGUNTA ESCRITA E-2624/97 de Christine Oddy (PSE) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: IVA aplicado a las compresas higie·nicas ¿Esta· informada la Comisio·n de que existe un importante apoyo por parte de minoristas y consumidores de compresas higie·nicas para que deje de aplicarse el IVA a estos art(cid:14)·culos? ¿Co·mo piensa la Comisio·n tener en cuenta esta solicitud?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2777/97 af Raimo ILASKIVI til Kommissionen. Redegørelse for de økonomiske konsekvenser af det toldfri salg

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Decision
European Parliament
derogation from EU law
duty-free sale
economic consequence
impact study
job cuts
single market
transport policy

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/65 P(cid:229) grund af de opbringninger, som har fundet sted i den seneste tid, og efter Kommissionens anmodning er der dog indkaldt til et młde i Den Blandede Kommission inden for rammerne af fiskeriaftalen for at se p(cid:229) mulighederne for at forbedre procedurerne i tilf(cid:230)lde af opbringning, og for at sikre mest mulig gennemsigtighed og information. (98/C 117/80) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2777/97 af Raimo Ilaskivi (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Redegłrelse for de łkonomiske konsekvenser af det toldfri salg I 1991 anmodede Europa-Parlamentet Kommissionen om at udarbejde en redegłrelse for de łkonomiske konsekvenser af det toldfri salgs ophłr. I juli i (cid:229)r fremsatte EU(cid:146)s transportministre et tilsvarende łnske. Kommissionens repr(cid:230)sentant fastslog imidlertid den 7. juli 1997 under et młde i (cid:216)konomiudvalget, at der ikke var behov for en s(cid:229)dan redegłrelse. S(cid:229) vidt jeg er orienteret, er der i en r(cid:230)kke skriftlige spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen anmodet om en redegłrelse. Ogs(cid:229) ud fra et parlamentarisk synspunkt bekymrer spłrgsm(cid:229)let mig. Derfor vil jeg gerne vide, om Kommissionen ignorerer Parlamentets og medlemsstaternes transportministres udtalelse, idet redegłrelsen ikke er blevet udarbejdet, ligesom der ikke er angivet nogen grund til denne passivitet? Hvis dette ikke er tilf(cid:230)ldet, hvorn(cid:229)r vil den redegłrelse, som der blev anmodet om i 1991, da foreligge? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (22. oktober 1997) Kommissionen har allerede haft lejlighed til at give udtryk for sin holdning til den fremsatte anmodning om en redegłrelse for de łkonomiske konsekvenser af det toldfrie salgs ophłr inden for F(cid:230)llesskabet (1). Da R(cid:229)det i 1991 besluttede rent midlertidigt at opretholde denne form for salg til fordel for visse transaktioner, ville den overlade det til de berłrte sektorer at foretage en tilpasning til den nye situation inden for en periode p(cid:229) mere end 7 (cid:229)r. Ved denne disposition tog man alts(cid:229) hensyn til de s(cid:230)rlige forhold omkring denne sektor. Hvis de, der drager fordel af denne overgangsperiode, i dag forlanger en ny dispensation, er forholdet dog stadig det, at de i den anledning fremfłrte argumenter er de samme som dem, der blev fremfłrt i 1991. Og da R(cid:229)det i 1991 tog hensyn til disse argumenter, er der ikke nogen grund til at revurdere deres betydning og at gen(cid:229)bne debatten om en overgangsordning, hvis oph(cid:230)velse der allerede er truffet beslutning om. R(cid:229)det har i łvrigt bekr(cid:230)ftet sin holdning til denne sag under ECOFIN-R(cid:229)dets młde den 11. november 1996. R(cid:229)det forkastede navnlig nłdvendigheden af en undersłgelse af denne art. R(cid:229)det best(cid:229)ende af transportministre- ne, der var forsamlet i juli 1997, har henvist til, at ECOFIN-R(cid:229)det har kompetencen. (1) Se f. eks. svarene p(cid:229) skriftlige forespłrgsler H-552/97 og H-21/97 af Andersson (parlamentsdebatter › juli og februar 1997), H-409 af Banotti (parlamentsdebatter › juni 1997), E-1089/97 af Mather (EFT C 367 af 4. 12. 1997, s. 77), E-4116/96 ved Kaklamanis (EFT C 217 af 17. 7. 1997, s. 66), H-908/97 af Scho¤rling (parlamentsdebatter › december 1997). (98/C 117/81) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2778/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Erhvervsfagligt forbund Ved en grundig gennemgang af forholdene i EU-landene viser det sig, at Italien er det eneste land, der endnu ikke har oprettet et erhvervsfagligt forbund best(cid:229)ende af doktorer, personer med handelsfaglig eksamen og arbejdsmarkedskonsulenter, hvoraf der i dag findes henved 100. 000 i Italien. Vil Kommissionen med henblik herp(cid:229) l(cid:230)gge pres p(cid:229) den italienske regering for at f(cid:229) den til at tage et lovgivningsinitiativ til oprettelse af et s(cid:229)dant forbund?


title: QUESTION ECRITE no 2824/97 de Ria OOMEN-RUIJTEN à la Commission. Recyclage des produits textiles

eurovoc_concepts:
clothing
legal status
storage of waste
textile product
waste management
waste recycling

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2621/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan dee Raad. Kosten van het nieuwe jaarlijkse "Eurovignet"

eurovoc_concepts:
axle tax
commercial vehicle
derogation from EU law
engine
environmental protection
road transport
toll
trans-European network
transport infrastructure
vehicle tax

text: 3. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 102/75 (98/C 102/110) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2621/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Raad (1 september 1997) Betreft: Kosten van het nieuwe jaarlijkse (cid:132)Eurovignet(cid:148) Volgens berichten in de Griekse pers worden de kosten voor het gebruik van de autosnelwegen, door middel van een (cid:132)Eurovignet(cid:148) voor de gehele EU, vastgesteld aan de hand van het feit of de motor van het voertuig al dan niet van het (cid:132)Euro-type(cid:148) is en aan de hand van het aantal assen van het voertuig. De kosten van het Eurovignet voor vrachtwagens waarvan de motor niet van het (cid:132)Euro-type(cid:148) is en die tot drie assen tellen, zullen 990 ecu bedragen, voor vrachtwagens van het type (cid:132)Euro I(cid:148) 840 ecu en voor het nog (cid:132)schonere(cid:148) type (cid:132)Euro II(cid:148) 690 ecu. Voor vrachtwagens met vier of meer assen zal het vignet respectievelijk 1. 650, 1. 400 en 1. 150 ecu gaan kosten. Uit het bovenstaande blijkt duidelijk dat de kosten voor vrachtwagens die niet met motoren van het type (cid:132)Euro(cid:148) zijn uitgerust, hoog uitvallen, terwijl de situatie penibel zal worden voor de eigenaars van vrachtwagens die afkomstig zijn uit landen van de Unie die ver van de overige lidstaten verwijderd liggen. Kan de Raad meedelen of er plannen bestaan voor het verlenen van een korting, en zo ja, van welke omvang, voor zware vrachtwagens uit bijzonder afgelegen landen van de EU, aangezien hier de grote afstand de nodige kosten met zich meebrengt, terwijl er tegelijkertijd door het ontbreken van desbetreffende stimulansen weinig ree¤le vooruitzichten zijn dat deze vrachtauto(cid:146)s kunnen worden vervangen door nieuwe, moderne en (cid:132)schone(cid:148) exemplaren, een situatie die bij uitstek voor de Griekse expediteurs geldt? Antwoord (10 november 1997) De Raad kan niet vooruitlopen op het resultaat van de besprekingen die thans worden gevoerd over het richtlijnvoorstel betreffende het in rekening brengen van het gebruik van bepaalde infrastructuurvoorzieningen aan zware vrachtvoertuigen (Eurovignet), welke tekst in de plaats moet komen van Richtlijn 93/89/EEG die op 5 juli 1995 door het Hof van Justitie nietig is verklaard. De Raad preciseert evenwel dat op grond van de in Richtlijn 93/89/EEG opgenomen afwijking van de gebruiksrechten alleen een tijdelijke verlaging van de tarieven van de gebruiksrechten kan worden toegekend aan bepaalde lidstaten die benadeeld worden door een zwak ontwikkelde economie en als gevolg van hun specifieke geografische situatie, die in voorkomend geval nog verergerd wordt door politieke conflicten in bepaalde derde landen. (98/C 102/111) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2622/97 van Christine Oddy (PSE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Internationale uitbuiting van slachtoffers van Aziatisch sekstoerisme De in Wenen gehouden Europese Conferentie over vrouwenhandel werd een groot succes genoemd en werd samengevat in de Mededeling van de Commissie over vrouwenhandel ten behoeve van seksuele uitbuiting (COM(96)0567 def. ). Kan de Commissie meedelen welke ontwikkelingen, voorzover haar bekend, hebben plaatsgevonden, met name in verband met de tenuitvoerlegging van onder meer de volgende aanbevelingen: › betere voorzieningen voor het verzamelen van betrouwbare gegevens en onderzoek; › betere voorwaarden voor de verspreiding van informatie tussen de betrokken overheidsinstanties; › meer samenwerking en contacten met het land van herkomst, regeringen, NGO(cid:146)s en mensenrechtenorgani- saties; › preventieve maatregelen door middel van verspreiding van informatie aan vrouwen in de landen van herkomst die mogelijk gevaar lopen;


title: QUESTION ECRITE no 2738/97 de Gianni TAMINO à la Commission. Contributions communautaires pour les expériences sur les animaux

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
action programme
animal experimentation
application of EU law
protection of animals
research
research method

text: C 117/56 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 16. 4. 98 Le syste‘me de financement actuel de la Communaute· instaure un e·quilibre entre deux e·le·ments, a‘ savoir la capacite· contributive de chaque E· tat membre au budget communautaire et la ne·cessite· de financer les politiques communes qui constituent le fondement de la Communaute·. En ce qui concerne le premier e·le·ment, il est essentiel que le syste‘me de financement soit juste et e·quitable. Selon une e·tude re·cemment re·alise·e par la Commission, on constate un accroissement du caracte‘re e·quitable du financement, qui se mesure en comparant les contributions budge·taires des E· tats membres a‘ la part des e·conomies nationales dans le total communautaire, et la tendance devrait se poursuivre. Cette ame·lioration est le re·sultat des re·formes de 1988 et 1992 qui ont donne· davantage d(cid:146)importance au produit national brut (PNB) et re·duit le poids de la taxe sur la valeur ajoute·e (TVA) dans le syste‘me de financement de la Communaute·. D(cid:146)ici 1999, la ressource PNB devrait repre·senter plus de 50 % du budget. Les de·penses de la Communaute· sont le reflet d(cid:146)un consensus politique entre le Parlement, le Conseil et la Commission au sujet des politiques communes de la Communaute·, notamment de la politique agricole commune (PAC) et des fonds structurels. Comme les contributions sont proportionnelles au PNB des E· tats membres alors que les de·penses n(cid:146)y sont pas e·troitement lie·es, le PNB joue un ro(cid:136)le crucial pour de·terminer le solde entre les contributions au budget communautaire et les montants accorde·s au titre de ce budget. Une grande partie de ces questions a e·te· aborde·e dans le document pre·sente· par la Commission au Conseil ECOFIN du 13 octobre 1997, intitule· «Contributions budge·taires, de·penses de l(cid:146)Union europe·enne, soldes budge·taires et prospe·rite· relative des E· tats membres» (1). Il importe de noter que la Commission ne pre·pare pas de donne·es concernant les positions budge·taires nettes des E· tats membres et ne conside‘re pas ce type de donne·es comme un indicateur approprie· des avantages de·coulant de l(cid:146)adhe·sion a‘ la Communaute·. La part des ressources propres traditionnelles, c(cid:146)est-a‘-dire des droits de douane, des pre·le‘vements agricoles et des cotisations sucre, dans le financement du budget communautaire a nettement diminue·. Elles continuent cependant de jouer un ro(cid:136)le plus que proportionnel pour les E· tats membres ayant de vastes installations portuaires, par lesquelles de nombreuses marchandises e·trange‘res entrent dans la Communaute·. En 1996, par exemple, les contributions provenant des ressources propres traditionnelles per(cid:231)ues par les Pays-Bas ont repre·sente· 11,9 % du total des recettes au titre des ressources propres traditionnelles alors que la part des Pays-Bas dans le PNB communautaire n(cid:146)e·tait que de 4,6 %. Comme l(cid:146)indique Agenda 2000, il n(cid:146)est pas pre·vu de re·viser le syste‘me des ressources propres a‘ ce stade. La Commission a toutefois admis qu(cid:146)il pourrait e(cid:136)tre souhaitable de remplacer les contributions provenant des ressources propres traditionnelles par des contributions fonde·es sur le PNB. Agenda 2000 fait d(cid:146)ailleurs re·fe·rence a‘ l(cid:146)importance de·croissante des ressources propres traditionnelles dans le budget, «l(cid:146)e·quilibre entre les avantages et les de·savantages qu(cid:146)elles offrent en tant que source de financement communautaire s(cid:146)est modifie· en faveur des seconds. En particulier, les proce·dures de perception et de recouvrement de ces ressources sont tre‘s complexes, expose·es a‘ la fraude, et enfin, tre‘s cou(cid:136)teuses en termes de contro(cid:136)les. Une telle solution ne signifierait nullement que l(cid:146)Union puisse se de·sinte·resser de la perception efficace des droits de douanes par les E· tats membres, de‘s lors que ces droits constituent un instrument de la politique commerciale de l(cid:146)Union, mais cela modifierait de fa(cid:231)on substantielle les perspectives de son implication dans ce domaine complexe. » (1) Doc. SEC(97) 1918. (98/C 117/69) QUESTION E· CRITE E-2738/97 pose·e par Gianni Tamino (V) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Contributions communautaires pour les expe·riences sur les animaux Dans une communication du 18 septembre 1995 a‘ la clinique orthope·dique de l(cid:146)universite· catholique du Sacre· C(cid:156)ur a‘ Rome relative a‘ l(cid:146)expe·rimentation sur soixante-douze lapins des «analyses des caracte·ristiques de biocompatibilite· in vivo des mate·riels en ce·ramique destine·s a‘ un usage orthope·dique», un contrat avec la CEE no 7090699 est indique· sous la le·gende «Fonds», sans davantage de pre·cisions. De quel type d(cid:146)expe·rience s(cid:146)agit-il en l(cid:146)occurrence, et quel est le montant de la contribution communautaire? Quels re·sultats utiles pour l(cid:146)homme ont e·te· atteints? L(cid:146)engagement de re·duire avant l(cid:146)an 2000 de 50 % les expe·riences sur les animaux figurant dans le cinquie‘me programme dans le domaine de l(cid:146)environnement sera-t-il respecte·?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2782/97 af Johanna MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. Forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Aruba

eurovoc_concepts:
Aruba
EU Member State
EU programme
European Union
Netherlands
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/119 3. Under hensyntagen til ovenst(cid:229)ende og i betragtning af, at hovedform(cid:229)let med LEADER II er at udvikle landdistrikterne, mener Kommissionen, at inddragelsen af to byomr(cid:229)der i det berłrte LEADER-projekt, bortset fra overskridelsen af ovenn(cid:230)vnte indbyggertal, ville have v(cid:230)ret i modstrid med LEADER II(cid:146)s m(cid:229)l og have resulteret i en spredning af den offentlige stłtte. 4. De operationelle programmer under LEADER II i Gr(cid:230)kenland har v(cid:230)re genstand for en uafh(cid:230)ngig forudg(cid:229)ende vurdering inden Kommissionens godkendelse af det gr(cid:230)ske program. P(cid:229) dette tidspunkt blev der foretaget en kontrol af vilk(cid:229)rene og kriterierne for udv(cid:230)lgelsen af de forskellige modtagere, inklusive LEADER-gruppen i dette omr(cid:229)de af Epiros. Kommissionen har derfor ikke til hensigt at gribe ind for at (cid:230)ndre de beslutninger, der er truffet. P(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende er det i łvrigt ikke vanskeligt at forst(cid:229), hvorfor de berłrte partnere (den lokale gruppe samt de regionale og de nationale myndigheder) ikke har valgt byerne Ionnina og Igoumenitsa. (1) EFT C 180 af 1. 7. 1994. (98/C 102/171) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2781/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Turks- og Caicosłerne Hvorledes er de juridiske og statsretslige forbindelser mellem Turks- og Caicosłerne og Det Forenede Kongerige og mellem Turks- og Caicosłerne og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke af Den Europ(cid:230)iske Unions traktater, aftaler, afgłrelser, erkl(cid:230)ringer, resolutioner eller andre retsakter finder anvendelse p(cid:229) forbindelserne mellem Turks- og Caicosłerne og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke handelsaftaler har Den Europ(cid:230)iske Union indg(cid:229)et med Turks- og Caicosłerne? Hvilken v(cid:230)rdi havde importen og eksporten til og fra Den Europ(cid:230)iske Union i 1994, 1995 og 1996? Hvilke produkter drejede det sig hovedsageligt om? Hvilke aftaler er der blevet indg(cid:229)et om udviklingssamarbejde og/eller regionaludvikling mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Turks- og Caicosłerne? Hvilket bidrag ydede Den Europ(cid:230)iske Union til Turks- og Caicosłerne i 1994, 1995 og 1996? Hvilke planer vedrłrende udvikling og strukturelle forbedringer foreligger der mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Turks- og Caicosłerne for perioden 1997-2000? (98/C 102/172) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2782/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Aruba Hvorledes er de juridiske og statsretslige forbindelser mellem Aruba og Nederlandene og mellem Aruba og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke af Den Europ(cid:230)iske Unions traktater, aftaler, afgłrelser, erkl(cid:230)ringer, resolutioner eller andre retsakter finder anvendelse p(cid:229) forbindelserne mellem Aruba og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke handelsaftaler har Den Europ(cid:230)iske Union indg(cid:229)et med Aruba? Hvilken v(cid:230)rdi havde importen og eksporten til og fra Den Europ(cid:230)iske Union i 1994, 1995 og 1996? Hvilke produkter drejede det sig hovedsageligt om?


title: WRITTEN QUESTION No. 2824/97 by Ria OOMEN-RUIJTEN to the Commission. Textile recycling


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2626/97 dell'on. Alfonso NOVO BELENGUER alla Commissione. Soppressione di sovvenzioni all'agricoltura valenciana

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EAGGF Guarantee Section
afforestation
aid to agriculture
area of holding
co-financing

text: 3. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 102/77 (98/C 102/112) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2626/97 di Alfonso Novo Belenguer (ARE) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Soppressione di sovvenzioni all(cid:146)agricoltura valenciana Lo scorso 30 giugno 1997, il governo valenciano ha fatto sapere ufficialmente che sarebbero state annullate sovvenzioni per 808 milioni di pesetas, 115,4 milioni dei quali corrispondenti alla somma messa a disposizione dal ministero dell(cid:146)agricoltura a titolo di cofinanziamento di aiuti del FEAOG-Garanzia, mentre gli altri 692,6 milioni concessi direttamente dall(cid:146)Unione europea. Questi fondi erano destinati soprattutto alla forestazione di terreni agricoli. La risoluzione in cui si decide di annullare le suddette sovvenzioni e che e‘ stata resa nota dagli uffici competenti della Generalitat Valenciana lo scorso 30 giugno, reca la data del 31 dicembre 1996 e riguarda il passato esercizio finanziario. E‘ al corrente la Commissione della soppressione di questa linea di credito a favore dell(cid:146)agricoltura valenciana e, piu‘ in concreto, destinata alla forestazione di terreni agricoli? In caso affermativo, per quale preciso motivo sono stati soppressi questi fondi? A che cosa saranno destinati i fondi ora soppressi? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (9 ottobre 1997) Secondo le informazioni ottenute dalle autorita‘ nazionali e regionali i fondi ai quali l’onorevole parlamentare si riferisce non sono stati annullati nel 1996, ma saranno imputati al bilancio 1997. Questi fondi, relativi al pacchetto di misure di accompagnamento della riforma della politica agraria comune (PAC), non sono stati utilizzati nel 1996 in quanto le richieste degli agricoltori sono state inferiori alle previsioni. Le suddette autorita‘ non ritengono che il tasso di realizzazione del 1996, piu‘ basso del previsto, possa influire sull’attuazione complessiva dei programmi, anzi prevedono una richiesta maggiore durante gli esercizi 1997 e successivi. (98/C 102/113) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2629/97 di Gijs de Vries (ELDR) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Cre·dit Lyonnais Secondo l(cid:146)Economist del 5 luglio 1997, importanti dettagli del piano di salvataggio approvato da Bruxelles nel 1995 non sarebbero mai stati rispettati. Tale asserzione corrisponde al vero? In caso affermativo, quali iniziative specifiche ha preso la Commissione per garantire che il Cre·dit Lyonnais si conformi alle decisioni del 1995? Risposta data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (22 settembre 1997) Nel 1995 la Commissione ha approvato un piano di aiuti alla ristrutturazione del Cre·dit Lyonnais per un importo pari a 45 miliardi di FRF (6. 800 milioni di ECU). Il piano di aiuti, particolarmente complesso, comprendeva un’iniezione di capitale da parte dello Stato francese e la dismissione di attivita‘, per un importo pari a 135 miliardi FRF (20. 400 milioni di ECU), scorporate dal Cre·dit Lyonnais e cedute ad uno speciale organismo garantito dallo Stato. La Commissione ha dato la propria approvazione, subordinata all’osservanza di una serie di condizioni (1) da parte delle autorita‘ francesi. Queste condizioni comprendono il pieno rispetto e la realizzazione del piano di ristrutturazione presentato alla Commissione, la riduzione, entro la fine del 1998, della presenza commerciale del Cre·dit Lyonnais al di fuori della Francia ad un ammontare pari al 35% della presenza commerciale della banca all’estero alla fine del 1994, l’emissione di un prestito a cedola zero del Cre·dit Lyonnais a favore dell’EPFR (Etablissement public de financement et de restructuration) e altre condizioni circa i rapporti tra il Cre·dit Lyonnais e l’organismo che ha rilevato le attivita‘ dismesse


title: WRITTEN QUESTION No. 2652/97 by Giacomo SANTINI , Claudio AZZOLINI , Guido VICECONTE to the Commission. Insolvency of UNIONCOOP in course of implementing 'Objective 1' Multiregional Operative Programme

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
agricultural cooperative
agricultural holding
credit guarantee
financial solvency
operational programme
production improvement
redirection of production


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2723/97 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Saneamiento del a Bahía de Santander

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financing
European Regional Development Fund
Spain
decontamination
gulf


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2681/97 tων βουλετών Maria SORNOSA MARTINEZ , Angela SIERRA GONZALEZ προς το Συμβούλ ο. Πρόωρη συνταξιοδότηση ανωτέρου υπαλλήλου

eurovoc_concepts:
European official
early retirement
holding of two jobs
regulations for civil servants
translation

text: 3. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 102/89 Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Septembri·oy 1997) H ay·jhsh, metajy· 1983 kai 1993, toy akaua·ristoy esvterikoy· proi¤o·ntow (AEP) kata· kefalh·n sthn Portogali·a se sxe·sh me to kata· kefalh·n AEP sthn Koino·thta, to opoi·o ypologi·zetai sthn meuodologi·a thw agorastikh·w dy·namhw (SPA), ofei·letai se dy·o ky·rioyw para·gontew. O prv· tow apotelei· thn kalh· oikonomikh· epi·dosh thw Portogali·aw kata· thn en lo·gv peri·odo. Afeno·w, h ay·jhsh toy kata· kefalh·n AEP sthn Portogali·a ei·nai anv· terh apo· ton me·so koinotiko· o·ro. Afete·roy, h agorastikh· dy·namh sthn Portogali·a ektima·tai kyri·vw lo·gv thw ano·doy thw eniai·aw agora·w h opoi·a odhgei· se mei·vsh tvn timv· n tvn eisagome·nvn proi¤o·ntvn me thn kata·rghsh tvn telvneiakv· n dasmv· n. Kata· me·so o·ro, to kata· kefalh·n AEP sthn Portogali·a proseggi·zei ka·ue e·tow ton me·so koinotiko· o·ro peri·poy kata· mi·a posostiai·a mona·da. Ekto·w apo· to oikonomiko· ayto· faino·meno, pre·pei epi·shw na lhfuei· ypo·ch o dey·terow para·gontaw, poy apotelei· h prosarmogh· toy me·soy koinotikoy· o·roy metajy· toy 1990 kai toy 1991, lo·gv thw ensvma·tvshw thw prv· hn Dhmokrati·aw thw Germani·aw (prv· hn RDA) stiw statistike·w. Pra· gmati, kata· thn epoxh· ayth·, to kata· kefalh·n AEP thw prv· hn germanikh·w dhmokrati·aw h·tan katv· tero apo· to AEP o·lvn tvn kratv· n melv· n, gegono·w poy epe·fere mi·a mei·vsh toy kata· kefalh·n AEP sthn Germani·a kai mi·a mikro·terh ay·jhsh toy AEP sthn Koino·thta. Lo·gv toy gegono·tow aytoy·, to kata· kefalh·n AEP sthn Portogali·a se sxe·sh me ton me·so koinotiko· o·ro egnv· rise mi·a ay·jhsh peri·poy kata· dy·o posostiai·ew mona·dew ligo·tero metajy· toy 1990 kai toy 1991, gegono·w poy apo· mauhmatikh·w a·pochw ei·nai logiko· kai oruo·. Antiue·tvw, oi meuodologike·w uevrh·seiw (symperilambanome·nhw thw Made·raw kai tvn Azo·rvn Nh·svn stoyw eunikoy·w ypologismoy·w thw Portogali·aw kai thw tropopoi·hshw thw meuo·doy ypologismoy· tvn isotimiv· n thw agorastikh·w dy·namhw) den ei·xan shmantikh· epi·ptvsh sto kata· kefalh·n AEP sthn Portogali·a. (98/C 102/129) GRAPTH ERVTHSH E-2681/97 ypobolh·: Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) kai Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) prow to Symboy·lio (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Pro·vrh syntajiodo·thsh anvte·roy ypallh·loy 1. Alhuey·ei o·ti prin apo· merikoy·w mh·new to Symboy·lio Ypoyrgv· n syntajiodo·thse pro·vra anv· tero ypa·llhlo thw metafrastikh·w yphresi·aw thw Grammatei·aw toy, egkri·nonta·w toy shmantikh· sy·ntajh, epeidh· anaka·lyce o·ti diathroy·se, para·llhla me th ue·sh toy vw ypa· llhlow, e·na metafrastiko· grafei·o, to opoi·o ane·uete tmh·ma thw ergasi·aw toy se metafraste·w tvn metafrastikv· n tmhma·tvn toy i·dioy toy Symboyli·oy; 2. Ea·n nai, e·xei ereynhuei· an yph·rxan pro·svpa poy ape·krycan ayth·n thn para· nomh praktikh·; 3. (cid:201)xoyn lhfuei· ta aparai·thta me·tra v· ste o proanaferuei·w prv· hn ypa·llhlow na mhn synexi·sei na katafey·gei se metafraste·w poy erga·zontai se ka· poio apo· ta koinotika· o·rgana; Apa· nthsh (17 Noembri·oy 1997) O Dieyuynth·w thw Genikh·w Diey·uynshw A III, ypey·uynow, metajy· a·llvn, gia thn metafrastikh· yphresi·a thw 1. Genikh·w Grammatei·aw toy Symboyli·oy, syntajiodoth·uhke, kato·pin aith·sev· w toy, stiw 30 Aprili·oy 1997, sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy a·ruroy 52 › dey·terh peri·ptvsh › toy Kanonismoy· Yphresiakh·w Kata·stashw poy efarmo·zetai stoyw ypallh·loyw kai sto loipo· prosvpiko· tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn. Kata· th syntajiodo·thsh· toy, e·labe posa· ofeilo·mena dyna·mei tvn diata· jevn toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw kai kano·nvn sxetikv· n me thn ekkaua· rish tvn dikaivma·tvn a·deiaw poy den e·xei lhfuei· kata· th stigmh· thw syntajiodo·thshw. 2. kai 3. Vw prow toyw isxyrismoy·w poy diatypv· nontai sthn erv· thsh tvn Ajio·timvn Melv· n toy Koinoboy- li·oy diejh·xuh e·reyna, h opoi·a apeka·lyce mia kata·stash poy den ei·nai akribv· w ayth· poy perigra·fetai sthn erv· thsh alla· apo· thn opoi·a h Armo·dia gia toyw Diorismoy·w Arxh· synh·gage o·la ta sympera·smata, prokeime·noy na ejasfalisuei· h sxolastikh· th·rhsh tvn diata· jevn toy Kanonismoy· Yphresiakh·w Kata·stashw gia ta dikaiv· mata kai tiw ypoxrev· seiw toy ypallh·loy, kauv· w kai h ey·ryumh leitoyrgi·a thw Genikh·w Grammatei·aw toy Symboyli·oy


title: WRITTEN QUESTION No. 2799/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Relationship between the European Union and Pitcairn Island

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
Pitcairn Islands
United Kingdom
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: C 102/126 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 What treaties, conventions, decisions, declarations, resolutions or other provisions of the European Union are applicable to the relationship between St. Helena and dependencies and the Union? What commercial agreements does the European Union have with St. Helena and dependencies? What was the value of imports and exports with the Union in 1994, 1995 and 1996? What are the main products involved? What agreements on development cooperation and/or regional development does the Union have with St. Helena and dependencies? What contribution did the Union make to St. Helena and dependencies in 1994, 1995 and 1996? What plans do the Union and St. Helena and dependencies have for development and structural improvements for the period 1997-2000? (98/C 102/189) WRITTEN QUESTION E-2799/97 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission (1 September 1997) Subject: Relationship between the European Union and Pitcairn Island What is the legal and constitutional relationship between Pitcairn Island and the United Kingdom and between Pitcairn Island and the European Union? What treaties, conventions, decisions, declarations, resolutions or other provisions of the European Union are applicable to the relationship between Pitcairn Island and the Union? What commercial agreements does the European Union have with Pitcairn Island? What was the value of imports and exports with the Union in 1994, 1995 and 1996? What are the main products involved? What agreements on development cooperation and/or regional development does the Union have with Pitcairn Island? What contribution did the Union make to Pitcairn Island in 1994, 1995 and 1996? What plans do the Union and Pitcairn Island have for development and structural improvements for the period 1997-2000? (98/C 102/190) WRITTEN QUESTION E-2800/97 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission (1 September 1997) Subject: Relationship between the European Union and Montserrat What is the legal and constitutional relationship between Montserrat and and the United Kingdom and between Montserrat and the European Union? What treaties, conventions, decisions, declarations, resolutions or other provisions of the European Union are applicable to the relationship between Montserrat and the Union? What commercial agreements does the European Union have with Montserrat? What was the value of imports and exports with the Union in 1994, 1995 and 1996? What are the main products involved? What agreements on development cooperation and/or regional development does the Union have with Montserrat? What contribution did the Union make to Montserrat in 1994, 1995 and 1996? What plans do the Union and Montserrat have for development and structural improvements for the period 1997-2000?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2646/97 do Deputado Richard HOWITT à Comissão. Comercialização de capturas de juvenis em Santa Pola

eurovoc_concepts:
Spain
authorised catch
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishery resources
fishing area
fishing regulations
sea fish


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2770/97 del Mark WATTS a la Comisión. Utilización de cabeceras de 6 metros de ancho

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
application of EU law
cereals
fallow
oleaginous plant
set-aside
vegetable protein

text: 3. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 102/115 3. ¿Exigira· la Comisio·n Europea al Reino de Be·lgica que suspenda el pago de toda ayuda a la empresa, de conformidad con el apartado 4 del art(cid:14)·culo 6 del Co·digo de Subvenciones a la Siderurgia, debido a los u·ltimos acontecimientos registrados en el caso de la empresa Forges de Clabecq? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisio·n (2 de octubre de 1997) 1. El 19 de diciembre de 1996, la empresa Forges de Clabecq se declaro· en quiebra. As(cid:14)· pues, al solicitar la devolucio·n de la ayuda concedida a la empresa, las autoridades belgas presentaron una reclamacio·n ante las autoridades de la quiebra por un importe correspondiente a la cantidad que se deb(cid:14)·a reembolsar. La Comisio·n au·n no ha recibido notificacio·n de la participacio·n de la Regio·n de Valonia en la adquisicio·n 2. de Forges de Clabecq. De recibirla, la Comisio·n la evaluara· detenidamente a fin de garantizar que esta operacio·n no lleva aparejada una nueva ayuda de algu·n tipo. Por lo que respecta a la posible reduccio·n de capacidad, no se contempla el caso de que una ayuda pueda considerarse compatible con las directrices sobre ayudas a la siderurgia por tener como contrapartida una reduccio·n de capacidad, salvo que dicha ayuda se destine espec(cid:14)·ficamente a facilitar el cierre parcial o total de la empresa. 3. La Comisio·n no tiene motivo alguno para creer que las autoridades belgas van a eludir sus obligaciones de notificacio·n. No obstante, adoptara· todas las medidas adecuadas para garantizar el respeto de las normas comunitarias. (98/C 102/166) PREGUNTA ESCRITA E-2770/97 de Mark Watts (PSE) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: Utilizacio·n de cabeceras de 6 metros de ancho ¿Que· opina la Comisio·n sobre las posibilidades de utilizacio·n de cabeceras y ma·rgenes parcelarios de 6 metros de ancho como parte del re·gimen de retirada de tierras de cultivo? Los reglamentos que actualmente regulan el re·gimen de retirada de tierras exigen una anchura m(cid:14)·nima de 20 metros, lo cual entran(cid:152)a en muchas ocasiones que esta pra·ctica no sea viable para muchos pequen(cid:152)os agricultores. ¿Existe alguna posibilidad de cambiar las normas que regulan el re·gimen de retirada de tierras para incluir la utilizacio·n de las cabeceras y los ma·rgenes parcelarios? En ese caso, ¿cua·l ser(cid:14)·a el calendario para la introduccio·n de dichos cambios? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (15 de septiembre de 1997) La retirada de tierras obligatoria tiene por objetivo garantizar el control de la produccio·n de cereales, oleaginosas y proteaginosas. De forma general, las parcelas retiradas son las menos productivas. La anchura m(cid:14)·nima de 20 metros se establecio· con el fin de evitar que se acogieran a la retirada obligatoria u·nicamente las superficies alrededor de los terrenos, que son menos productivas por naturaleza. La Comisio·n no tiene intencio·n de modificar las disposiciones en este a·mbito, sobre todo teniendo en cuenta que los problemas de las pequen(cid:152)as explotaciones sen(cid:152)alados por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no se dan en la realidad, dado que la normativa comunitaria exime a los pequen(cid:152)os productores de la retirada de tierras obligatoria


title: WRITTEN QUESTION No. 2626/97 by Alfonso NOVO BELENGUER to the Commission. Cancellation of agricultural subsidies for Valencia

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/77 (98/C 102/112) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2626/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alfonso Novo Belenguer (ARE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Valencian maataloustukien peruuttaminen Valencian viranomaiset antoivat 30. kesa¤kuuta 1997 virallisen tiedon siita¤, etta¤ 808 miljoonaa pesetaa EU:n rahastoista annettavasta tuesta on peruutettu. Ta¤sta¤ summasta 115,4 miljoonaa pesetaa on maatalousministerio¤n ja EMOTR-tukiosaston yhteisrahoitusta ja 692,6 miljoonaa pesetaa Euroopan unionin suoraa tukea. Na¤iden tukien pa¤a¤kohteena oli viljelyalueiden metsitta¤minen. Valencian talous- ja valtiovarainviranomaiset julkistivat 30. kesa¤kuuta na¤iden tukien menetta¤misen, mutta asiaa koskeva pa¤a¤to¤slauselma on pa¤iva¤tty 31. joulukuuta 1996 ja se vaikuttaa edellisen varainhoitovuoden talousarvioon. Onko komissio tietoinen ta¤ma¤n Valencian maataloudelle ja erityisesti viljelyalueiden metsitta¤miseen tarkoitetun tukima¤a¤ra¤rahan peruuttamisesta? Jos vastaus on myo¤nteinen, mika¤ on ta¤sma¤llinen syy ta¤ha¤n peruuttamiseen? Mihin kohteeseen na¤ma¤ nyt peruutetut rahastot on siirretty? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (9. lokakuuta 1997) Kansallisilta ja alueellisilta viranomaisilta saatujen tietojen mukaan kysyja¤n mainitsemia ma¤a¤ra¤rahoja ei peruutettu vuonna 1996, vaan ne otetaan vuoden 1997 talousarvioon. Na¤ita¤ yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen liita¤nna¤istoimenpiteisiin kohdistuvia ma¤a¤ra¤rahoja ei ka¤ytetty vuonna 1996, koska viljelijo¤ilta¤ saatiin odotettua va¤hemma¤n na¤ihin toimenpiteisiin liittyvia¤ hakemuksia. Viranomaisten mukaan vuoden 1996 ma¤a¤ra¤rahojen odotettua va¤ha¤isempi ka¤ytto¤ ei vaikuta ohjelmien ta¤yta¤n- to¤o¤npanoon kokonaisuutena. Varainhoitovuodesta 1997 alkaen on itse asiassa odotettavissa ma¤a¤ra¤rahojen tarpeen kasvu. (98/C 102/113) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2629/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gijs de Vries (ELDR) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Cre·dit Lyonnais The Economist -lehdessa¤ todettiin 5. heina¤kuuta 1997, etta¤ Brysselissa¤ vuonna 1995 vahvistetun pa¤a¤to¤ksen monia ta¤rkeita¤ yksityiskohtia on ja¤tetty noudattamatta. Pita¤a¤ko¤ ta¤ma¤ va¤ite paikkansa? Jos pita¤a¤, niin mihin erityisiin toimenpiteisiin komissio ryhtyy saadakseen Cre·dit Lyonnaisin noudattamaan komission vuonna 1995 tekema¤a¤ pa¤a¤to¤sta¤? Komission ja¤senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) Vuonna 1995 komissio hyva¤ksyi 45 miljardin Ranskan frangin suuruisen (6 800 miljoonaa ecua) rakenneuudis- tustuen Cre·dit Lyonnais(cid:146)lle. Tukisuunnitelma oli erityisen monimutkainen, ja siihen kuului Ranskan valtion pa¤a¤omasijoitus ja lisa¤ksi Cre·dit Lyonnais(cid:146)n varoista erotettiin 135 miljardia Ranskan frangia (20 400 miljoonaa ecua) erilliseksi rahoitusva¤lineeksi, jolla oli valtion takaus. Komission hyva¤ksynta¤a¤n vaadittiin, etta¤ Ranskan viranomaiset ta¤ytta¤va¤t tietyt edellytykset (1). Na¤ihin edellytyksiin kuuluivat komission vahvistaman rakenneu- udistussuunnitelman ta¤ysima¤a¤ra¤inen soveltaminen ja ta¤yta¤nto¤o¤npano, Cre·dit Lyonnais(cid:146)n Ranskan ulkopuolisen liiketoiminnan va¤henta¤minen vuoden 1998 loppuun mennessa¤ niin, etta¤ se vastaa 35:ta¤ prosenttia pankin ulkomaan liiketoiminnasta vuoden 1994 lopussa, Cre·dit Lyonnais(cid:146)n nollakuponkilainan liikkeellelasku EPFR:n (Etablissement public de financement et de restructuration) hyva¤ksi ja Cre·dit Lyonnais(cid:146)n ja sen varoista erotetun rahoitusva¤lineen va¤lisia¤ suhteita koskevat ehdot


title: WRITTEN QUESTION No. 2656/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Light rail system for Dublin

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Ireland
Structural Funds
environmental impact
impact study
means of public conveyance
operational programme
rail network
underground railway

text: 3. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 102/83 Vad ga¤ller Resider-programmen i Italien uppfyller de projekt som parlamentsledamoten na¤mner villkoren i de operativa program som godka¤nts av kommissionen efter en fo¤rhandsbedo¤mning. Programmen fo¤ljer de riktlinjer som kommissionen antagit fo¤r detta gemenskapsinitiativ, vilket syftar till att stimulera den ekonomiska omsta¤llningen i omr(cid:229)den som drabbats av st(cid:229)lindustrins tillbakag(cid:229)ng, framfo¤r allt genom fra¤mjande av nya typer av ekonomisk verksamhet och genom fo¤rba¤ttring av miljo¤n. Den information som kommissionen har tillg(cid:229)ng till ro¤rande verksamheten inom Resider I i Lombardiet tyder p(cid:229) att mer a¤n 600 arbetstillfa¤llen har skapats i de omr(cid:229)den som omfattas av programmet, vilket a¤r ett tecken p(cid:229) att den valda strategin har varit framg(cid:229)ngsrik. (98/C 102/119) SKRIFTLIG FR¯GA E-2655/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Sto¤d fr(cid:229)n Europeiska unionen till fo¤rnybara energika¤llor Den 27 juni 1997 antog ministerr(cid:229)det en resolution om fo¤rnybara energika¤llor (1). I resolutionen fastslogs att fo¤rnybara energika¤llor var viktiga i kampen mot klimatfo¤ra¤ndringar samt fo¤r att sa¤kra energifo¤rso¤rjningen, skapa sysselsa¤ttning och sta¤rka den ekonomiska strukturen i de yttersta randomr(cid:229)dena. I resolutionen anges det ocks(cid:229) att i syfte att stimulera marknaden fo¤r fo¤rnybara energika¤llor kan la¤mpliga reglerande (cid:229)tga¤rder info¤ras fo¤r att uppmuntra marknadsakto¤rerna att ko¤pa energi som framsta¤llts ur fo¤rnybara energika¤llor. Kan kommissionen la¤mna information ang(cid:229)ende planer den eventuellt har p(cid:229) att info¤ra s(cid:229)dana reglerande (cid:229)tga¤rder p(cid:229) grundval av denna resolution? (1) EGT C 210, 11. 7. 1997, s. 1. Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (1 oktober 1997) Den r(cid:229)dsresolution (1) som ledamoten avser bero¤r gro¤nboken fo¤r en gemenskapsstrategi Energi fo¤r framtiden › fo¤rnybara energika¤llor. (2) I detta meddelande behandlas olika ta¤nkbara ra¤ttsakter som skulle kunna info¤ras fo¤r att uppmuntra marknadsakto¤rerna till att ko¤pa energi fr(cid:229)n fo¤rnybara energika¤llor. De (cid:229)tga¤rder som kommissio- nen i praktiken kommer att besta¤mma sig fo¤r skall behandlas i en vitbok och en handlingsplan om fo¤rnybar energi som kommissionen kommer att la¤gga fram fo¤re (cid:229)rsslutet. (1) EGT C 210, 11. 7. 1997. (2) KOM(96) 576. (98/C 102/120) SKRIFTLIG FR¯GA E-2656/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: (cid:148)La¤tta(cid:148) ja¤rnva¤gssystem ((cid:148)light rail(cid:148)) i Dublin Kommissionen har faststa¤llt att en av linjerna i Dublins (cid:148)la¤tta(cid:148) ja¤rnva¤gssystem Luas, den linje som har Dundrum som slutstation, m(cid:229)ste vara fa¤rdig till (cid:229)r 2001 om projektet skall erh(cid:229)lla sto¤d fr(cid:229)n strukturfonderna


title: WRITTEN QUESTION No. 2666/97 by Klaus LUKAS to the Council. Duty-free sales

eurovoc_concepts:
customs regulations
duty-free sale
intra-EU transport
job creation
job cuts
labour market
personal effects
single market
traveller

text: 3. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 102/85 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 oktober 1997) Kommissionen har studerat den rapport som citeras av parlamentsledamoten. Rapporten kommer nu att understa¤llas kommissionens vetenskapliga r(cid:229)dgivare fo¤r yttrande. (98/C 102/122) A¤mne: Taxfreefo¤rsa¤ljning SKRIFTLIG FR¯GA E-2666/97 fr(cid:229)n Klaus Lukas (NI) till r(cid:229)det (1 september 1997) R(cid:229)det har beslutat att taxfreefo¤rsa¤ljningen skall uppho¤ra (cid:229)r 1999. Ska¤let angavs vara att dessa taxfreefo¤rsa¤lj- ningar logiskt sett inte a¤r fo¤renliga med den inre marknaden. I detta sammanhang sta¤ller undertecknad ledamot fo¤ljande fr(cid:229)gor till r(cid:229)det: Vilka syften hade r(cid:229)det med detta beslut? Kan detta m(cid:229)l uppn(cid:229)s med mindre drastiska medel? Om ja, vilka (cid:229)tga¤rder kan anses vara tillra¤ckliga? Om nej, varfo¤r inte? Hur kan taxfreefo¤rsa¤ljning fo¤rhindra att den inre marknaden fungerar som den skall? Vilka beslutsunderlag hade r(cid:229)det till sitt fo¤rfogande fo¤r ovan na¤mnda beslut? Hur m(cid:229)nga arbetsplatser bero¤rs i EU av detta r(cid:229)dsbeslut? Hur bedo¤mde r(cid:229)det de sysselsa¤ttningspolitiska konsekvenserna av detta beslut? Hur bedo¤mer r(cid:229)det de sysselsa¤ttningspolitiska konsekvenserna idag? Hur motiverar r(cid:229)det avskaffandet av tusentals arbetsplatser av rent ideologiska orsaker? Kommer r(cid:229)det att skapa ersa¤ttningsjobb fo¤r de personer som g(cid:229)tt miste om sitt arbete genom detta rent ideologiskt motiverade beslut? Om ja, na¤r och var kommer dessa arbetsplatser att skapas? Hur finansieras dessa arbetsplatser? Om nej, st(cid:229)r detta beslut i o¤verenssta¤mmelse med r(cid:229)dets, i dess olika sammansa¤ttningar, ofta upprepade bedyranden att go¤ra allt fo¤r att skapa arbetsplatser? (98/C 102/123) SKRIFTLIG FR¯GA E-2752/97 fr(cid:229)n Kyo¤sti Virrankoski (ELDR) till r(cid:229)det (1 september 1997) A¤mne: Tax free-fo¤rsa¤ljning Enligt planerna kommer tax free-fo¤rsa¤ljningen ombord p(cid:229) fartyg och flygplan som trafikerar inom EU att uppho¤ra 1999. Fo¤r Finland inneba¤r detta att de bilfa¤rjor, som antingen seglar till Tallinn eller via ¯land till Sverige kan bevara denna fo¤rdel, medan de fa¤rjor som seglar direkt till Sverige g(cid:229)r miste om den. De fartyg som seglar fr(cid:229)n Vasa och Jakobstad ho¤r till de sistna¤mnda. Det, att tax free-fo¤rsa¤ljningen uppho¤r, hotar att stanna hela fa¤rjtrafiken eftersom den blir olo¤nsam, vilket skulle inneba¤ra oersa¤ttliga fo¤rluster fo¤r alla trafikfo¤rbindelser i hela mellersta Finland. Konkurrensen skulle likaledes bli ytterst snedvriden, vilket a¤r ofo¤renligt med EU:s grundprinciper. Vilka (cid:229)tga¤rder a¤mnar r(cid:229)det vidta fo¤r att fo¤rhindra snedvriden konkurrens samt bevara trafiken mellan medlemsla¤nderna och sa¤kersta¤lla att tax free-fo¤rsa¤ljningen fortsa¤tter?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2722/97 dell'on. Jesús CABEZÓN ALONSO alla Commissione. Aggiudicazione di lavori cofinanziati dall'Unione europea

eurovoc_concepts:
Cantabria
EU control
EU financing
Spain
award of contract
competition law
complaint to the Commission
decontamination
public contract
type of business


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2644/97 af Otto BARDONG til Kommissionen. Støtte med PHARE-bevillinger til bogen om Slovakiets og slovakernes historie

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
EU programme
Slovakia
aid recipient
aid system
antisemitism
publication
school textbook
xenophobia

text: C 76/132 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 11. 3. 98 Som led i proceduren har Kommissionen sendt en meddelelse om klagepunkter til AAMS. Denne har skriftligt fremsat sine bem(cid:230)rkninger til n(cid:230)vnte meddelelse om klagepunkter, hvorp(cid:229) den mundtligt har gjort rede for sit synspunkt under en hłring, der fandt sted i juli 1997. Kommissionen er for łjeblikket i f(cid:230)rd med at gennemg(cid:229) de under hłringen fremkomne argumenter. I betragtning af at proceduren ikke er tilendebragt, kan Kommissionen ikke for łjeblikket udtale sig om det (cid:230)rede medlems łvrige spłrgsm(cid:229)l. (1) EFT 13 af 21. 2. 1962. (98/C 76/250) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2644/97 af Otto Bardong (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Stłtte med PHARE-bevillinger til bogen om Slovakiets og slovakernes historie Kommissionen har med PHARE-bevillinger stłttet udgivelsen af M. S. Duricas bog om Slovakiets og slovakernes historie (originaltitel Dejiny Slovenska a Slova·kov), Bratislava, januar 1996 (undervisningsminis- teriet) › en bog til brug i skolernes historieundervisning til og med gymnasieniveau. Kommissionen anmodes om fłlgende oplysninger: 1. Hvor stor var denne stłtte, og i hvilket (cid:229)r blev den ydet? 2. Er det Kommissionen bekendt, at der i denne bog praktiseres en national mytologisering af den slovakiske historie siden forhistorisk tid, opbygges et fjendebillede af nabofolkene, navnlig tjekkerne, og fremh(cid:230)ves antisemitiske strłmninger? Er det is(cid:230)r Kommissionen bekendt, at Tiso-regimet (1939-1945), der var en nationalsocialistisk vasalstat, 3. beskrives i overvejende positive vendinger? 4. Foreligger der i mellemtiden internationale anmeldelser af denne bog for Kommissionen? Kan der for fremtiden foretages en strengere undersłgelse af stłtten til s(cid:229)danne publikationer til brug i 5. skoleundervisningen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (22. september 1997) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-2469/97 fra Leonie van Bladel (1). (1) Se side 114. (98/C 76/251) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2700/97 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Opkr(cid:230)vning af CRDS-bidrag fra pensionerede nederl(cid:230)ndere med bop(cid:230)l i Frankrig Den 16. oktober 1996 besluttede Kommissionen at indlede traktatbrudssag mod Frankrig, fordi Frankrig opkr(cid:230)ver bidrag til tilbagebetaling af den sociale g(cid:230)ld (Contribution au Remboursement de la Dette Sociale › CRDS) af pensionerede nederl(cid:230)ndere med bop(cid:230)l i Frankrig, som betaler bidrag til de sociale ordninger i Nederlandene over deres pension. 1. Kan CRDS-bidraget begtragtes som en indkomstskat, der skal betales i Frankrig som fłlge af en fransk-nederlandsk aftale, eller kan CRDS-bidraget betragtes som en socialsikringspr(cid:230)mie, der principielt kun opkr(cid:230)ves i Nederlandene over nederlandske statsborgeres pensionsindt(cid:230)gter? Kan Kommissionen oplyse, p(cid:229) hvilket stadium traktatbrudssagen befinder sig, og hvad Kommissionen 2. agter at foretage sig for at f(cid:229) Frankrig til at overholde europ(cid:230)isk lovgivning?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2831/97 του Nuala AHERN προς την Επ τροπή. Δάνειο Ευρατόμ για τη Μονάδα 3 του ρωσικού πυρηνικού εργοστασίου Kalinin

eurovoc_concepts:
EU aid
Euratom loan
European Investment Bank
Russia
credit guarantee
financial aid
nuclear power station
nuclear safety

text: C 117/74 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 4. 98 oma·daw, h efarmogh· toy proteino·menoy progra·mmatow eksygxronismoy· kai tvn me·trvn poy synista· h Riskaudit ua e·xei vw apote·lesma e·na dieunv· w apodekto· epi·pedo asfa·leiaw. H en lo·gv oma·da di·nei epi·shw idiai·terh bary·thta sthn energo· symmetoxh· tvn boylgarikv· n arxv· n pyrhnikh·w asfa· leiaw kai tvn organv· sevn texnikh·w asfa·leiaw sth diadikasi·a xorh·ghshw a·deiaw kai synista· sthn Epitroph· na paratei·nei th sth·rijh poy pare·xei sto sxetiko· ryumistiko· fore·a thw Boylgari·aw kai kata· th dia·rkeia thw diadikasi·aw xorh·ghshw a· deiaw. H gnv· mh do·uhke ypo· thn epify·lajh o·ti h ekti·mhsh tvn periballontikv· n epiptv· sevn toy sxedi·oy ua katalh·jei se ikanopoihtiko· sympe·rasma. Sto plai·sio thw diadikasi·aw gia ta da·neia Eyrato·m, h Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn (ETE) kalei·tai na diatypv· sei sy·stash sxetika· me tiw xrhmatooikonomike·w ptyxe·w toy sxedi·oy prow xrhmatodo·thsh, gia para·deigma ea·n endei·knytai h xrhmatodo·thsh· toy me da·neio h· ea·n o daneiolh·pthw ua ei·nai se ue·sh na ejyphreth·sei kai na epistre·cei to problepo·meno da·neio Eyrato·m. Den aname·netai o·ti ta proteino·mena me·tra asfa·leiaw ua apodv· soyn a·mesa pro·sueta e·soda. Vsto·so, h anaba·umish thw leitoyrgi·aw ua pre·pei na e·xei ka·poiew xrhmatooikonomike·w epiptv· seiw. To ue·ma ayto· aname·netai na ejeta·sei h ETE sth sy·stash poy klh·uhke na ypoba·lei. Sy·mfvna me ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK, Eyrato·m) ariu. 2728/94 thw 31hw Oktvbri·oy 1994 peri· idry·sevw Tamei·oy Eggy·hshw gia tiw ejvterike·w dra·seiw (2), gia ka·ue da·neio h· eggy·hsh danei·oy ype·r tri·tvn xvrv· n apaitei·tai katabolh· sto Tamei·o Eggyh·sevn. Kata· syne·peia, ana·logh katabolh· pre·pei na gi·nei kai gia th Boylgari·a, aneja·rthta apo· to gegono·w o·ti ei·nai ypoch·fia gia e·ntajh xv· ra. (1) EE L 84 thw 29. 3. 1994. (2) EE L 293 thw 12. 11. 1994. (98/C 117/94) GRAPTH ERVTHSH E-2831/97 ypobolh· : Nuala Ahern (V) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Da·neio Eyrato·m gia th Mona·da 3 toy rvsikoy· pyrhnikoy· ergostasi·oy Kalinin Se poio· sta·dio bri·sketai sh·mera to ue·ma toy proteinome·noy danei·oy Eyrato·m gia th Mona·da 3 toy rvsikoy· pyrhnikoy· ergostasi·oy Kalinin › e·xi egkriuei· h ai·thsh apo· thn Oma·da Empeirognvmo·nvn Pyrhnikh·w Asfalei·aw PHARE/TACIS kai ea·n nai, me poia· krith·ria kai ypo· poi·oyw o·royw; Mh·pvw to proteino·meno da·neio ejeta·zetai apo· thn Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn kai me poia· krith·ria; Apa· nthsh toy k. de Silguy ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Oktvbri·oy 1997) Ba·sei miaw e·kklhshw gia th xorh·ghsh eno·w danei·oy Eyrato·m ek me·royw thw dhmo·siaw epixei·rhshw hlektrismoy· toy basikoy· kra·toyw o·son afora· to Rosenergoatom, h Epitroph· proetoima·zei o·lew tiw apaitoy·menew mele·tew v· ste na ei·nai se ue·sh na la·bei apo·fash sxetika· me th xorh·ghsh toy danei·oy aytoy·. Sy·mfvna me thn apo·fash toy Symboyli·oy 94/179/Eyrato·m thw 21hw Marti·oy 1994 poy tropopoiei· thn apo·fash 77/270/Eyrato·m, h opoi·a epitre·pei sthn Epitroph· na syna·ptei da·neia Eyrato·m me sto·xo na symba·lei sthn apaitoy·menh xrhmatodo·thsh gia th belti·vsh toy baumoy· asfalei·aw kai apotelesmatiko·thtaw tvn staumv· n pyrhnikh·w ene·rgeiaw se orisme·new xv· rew (1)mh me·lh kauv· w kai tiw genike·w sxetike·w kateyuy·nseiw, h oma·da empeirognvmo·nvn genikh·w asfalei·aw Phare/Tacis syzh·thse h·dh tiw texnike·w leptome·reiew toy sxedi·oy kai ype·bale ton Ioy·nio toy 1997 e·kuesh sthn Epitroph·. H e·kuesh anafe·rei o·ti h efarmogh· toy protaue·ntow progra·mmatow eksygxronismoy· kai tvn me·trvn poy synistv· ntai apo· thn Riskaudit e·xei vw apote·lesma e·na dieunv· w apodekto· epi·ueto asfalei·aw. Epime·nei epi·shw gia thn kata·llhlh symmetoxh· tvn rvsikv· n arxv· n eunikh·w asfalei·aw kauv· w kai tvn organismv· n texnikh·w asfa·leiaw gia th diadikasi·a e·kdoshw a·deiaw kai synista· th syne·xish thw yposth·rijhw thw Koino·thtaw prow ton rvsiko· staumo· pyrhnikh·w ene·rgeiaw kauo·lh th dia·rkeia thw diadikasi·aw gia thn e·kdosh thw a·deiaw. H gnvmodo·thsh katalh·gei se ikanopoihtiko· sympe·rasma o·son afora· tiw periballontike·w epiptv· seiw toy sxedi·oy. Sy·mfvna me th diadikasi·a gia th xorh·ghsh danei·oy Eyrato·m, zhtei·tai apo· thn Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn (ETE) na ekdo·sei sy·stash sxetika· me tiw xrhmatooikonomike·w pleyre·w toy prow xrhmatodo·thsh sxedi·oy, p. x. kata· po·son to sxe·dio ei·nai kata·llhlo gia th xorh·ghsh danei·oy h· kata· po·so o ofeile·thw ua ei·nai se ue·sh na xrhsimopoih·sei kai na epistre·cei to proteino·meno da·neio eyrato·m. (1) EE L 84 thw 29. 3. 1994


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2711/97 de los diputados Cristiana MUSCARDINI , Claudio AZZOLINI , Elena MARINUCCI , Carlo SECCHI , Gastone PARIGI , Guido PODESTÀ , Enrico FERRI a la Comisión. Pago de una tasa extraordinaria por las cuotas lecheras

eurovoc_concepts:
EU control
Italy
Lombardy
agricultural levy
agricultural quota
competition
competitiveness
equal treatment
milk
regulation of agricultural production


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2688/97 του W.G. van VELZEN προς την Επ τροπή. Νομοθεσία στον τομέα των τηλεπικοινωνιών

eurovoc_concepts:
communications systems
harmonisation of standards
liberalisation of the market
provision of services
single market
supplies contract
systems interconnection
telecommunications
transmission network


title: WRITTEN QUESTION No. 2691/97 by James PROVAN to the Commission. Use of European Regional Development Funds in Sobral, Portugal (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
Algarve
European Regional Development Fund
Portugal
aid to agriculture
citrus fruit
clearing of land
grubbing premium
motorway
town and country planning
transport infrastructure

text: 5. 2. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 31/1 I (Information) EUROPEAN PARLIAMENT WRITTEN QUESTIONS WITH ANSWER (1999/C 31/001) WRITTEN QUESTION E-2691/97 by James Provan (PPE) to the Commission (1 September 1997) Subject: Use of European Regional Development Funds in Sobral, Portugal It has been drawn to my attention that EU grants are being made twice to people in Sobral, Porches, Portugal; once for orange-growing subsidies on land recently cleared, and once for the destruction of those new orange trees to make way for infrastructure development in the form of the new autoroute, the Via Infante de Sagres. What controls does the Commission employ to ensure that the projects qualifying for ERDF funds are not being used by the national authorities to pay compensation for land which has already been in receipt of EU subsidy for other purposes? Supplementary answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (8 May 1998) In the absence of more precise information (the beneficiaries(cid:146) names, exact location of the holdings concerned, year of grant of aid), the Commission is not in a position to check whether the aid for orange-growing was actually awarded. It is worth pointing out in this connection that any subsidy would have been conditional on maintaining the new plantings for a minimum of five-years. With regard to the construction of the Sobral-Algarve sections of the (cid:145)Via do Infante de Sagres(cid:146), the Portuguese authorities have confirmed in a letter dated 13 March 1998 that no funding from the European Regional Development Fund was awarded for these road sections. In the circumstances, the question of whether Community funding was awarded twice to the same people does not arise. (1999/C 31/002) WRITTEN QUESTION E-0222/98 by Markus Ferber (PPE) to the Commission (13 February 1998) Subject: EU aid from the social and regional funds for Bavarian Swabia Can the Commission provide the following information on EU economic and regional aid for the region of Bavarian Swabia: 1. How much EU structural aid › broken down by fund and Community initiative › went to that region in 1997? 2. What sum went to agriculture?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2751/97 do Deputado Kyösti VIRRANKOSKI à Comissão. Preparação do programa Natura 2000 na Finlândia

eurovoc_concepts:
EU programme
Finland
environmental protection
land use
protected area
protection of animal life
protection of plant life

text: C 102/110 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 No que se refere ao modo como as inspec(cid:231)o(cid:152)es e as auditorias a‘s despesas dos Estados-membros sa(cid:152)o conduzidas nas explora(cid:231)o(cid:152)es, a Comissa(cid:152)o espera de todos os seus funciona·rios um comportamento correcto para com todas as partes em todas as circunsta(cid:136)ncias, sem perder de vista os objectivos da auditoria. Uma vez que as suas concluso(cid:152)es devem ser comunicadas primeiro aos superiores hiera·rquicos, mas tambe·m para proteger os direitos das pessoas envolvidas no pedido de subs(cid:14)·dios agr(cid:14)·colas, todos os funciona·rios da Comissa(cid:152)o recebem instru(cid:231)o(cid:152)es para na(cid:152)o atra(cid:14)·rem a aten(cid:231)a(cid:152)o indevida da comunica(cid:231)a(cid:152)o social durante as referidas auditorias. (98/C 102/159) PERGUNTA ESCRITA E-2751/97 apresentada por Kyo¤sti Virrankoski (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Setembro de 1997) Objecto: Prepara(cid:231)a(cid:152)o do programa Natura 2000 na Finla(cid:136)ndia Na Finla(cid:136)ndia, foi exposta aos proprieta·rios e aos mun(cid:14)·cipios a proposta do Ministe·rio do Ambiente sobre os terrenos a serem inclu(cid:14)·dos no programa Natura 2000. No entanto, a proposta na(cid:152)o esclarece, nem sobre as restri(cid:231)o(cid:152)es que podera(cid:152)o existir a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o dos terrenos se estes forem integrados no programa, nem sobre o estabelecimento das fronteiras em cuja a·rea limitada seriam aplicadas as restri(cid:231)o(cid:152)es. Considera a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o existir necessidade de esclarecer nem os proprieta·rios, nem os munic(cid:14)·pios sobre as restri(cid:231)o(cid:152)es a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o dos terrenos, nem sobre a a·rea em que tais restri(cid:231)o(cid:152)es sera(cid:152)o aplicadas? Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (18 de Setembro de 1997) A rede Natura 2000 foi criada nos termos da chamada Directiva «Habitats» (1), que preve(cid:136) um procedimento em tre(cid:136)s fases: › Cada Estado-membro propo(cid:152)e uma lista de s(cid:14)·tios com base em crite·rios cient(cid:14)·ficos e em conformidade com os anexos I, II e III da directiva (ate· Junho de 1995); › A Comissa(cid:152)o elabora, com o acordo dos Estados-membros, uma lista dos s(cid:14)·tios de importa(cid:136)ncia comunita·ria (ate· Junho de 1998); › Cada Estado-membro indica os s(cid:14)·tios a designar como zona especial de conserva(cid:231)a(cid:152)o o mais rapidamente poss(cid:14)·vel (o mais tardar ate· Junho de 2006). Os Estados-membros definem as medidas de conserva(cid:231)a(cid:152)o que tera(cid:152)o que ser aplicadas nos s(cid:14)·tios em causa a partir do momento em que sejam designados como zonas especiais de conserva(cid:231)a(cid:152)o (no 1 do artigo 6o). Para ale·m disso, no que respeita aos s(cid:14)·tios que figurem na lista dos s(cid:14)·tios de importa(cid:136)ncia comunita·ria, adoptara(cid:152)o medidas adequadas para evitar a deteriora(cid:231)a(cid:152)o dos habitats e qualquer perturba(cid:231)a(cid:152)o das espe·cies protegidas, bem como para fazer com que qualquer plano ou projecto suscept(cid:14)·vel de afectar um s(cid:14)·tio de forma significativa tenha que ser objecto de uma avalia(cid:231)a(cid:152)o adequada das suas incide(cid:136)ncias sobre o s(cid:14)·tio (nos 2, 3 e 4 do artigo 6o, em conjuga(cid:231)a(cid:152)o com o no 5 do artigo 4o). Cabe portanto a cada Estado-membro decidir do momento em que deseja definir as eventuais limita(cid:231)o(cid:152)es aplica·veis a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o dos solos, desde que essas mesmas medidas sejam aplica·veis em conformidade com o previsto no no 5 do artigo 4o e no artigo 6o da Directiva «Habitats». De qualquer forma, a introdu(cid:231)a(cid:152)o dessas medidas de gesta(cid:152)o na(cid:152)o devera· atrasar a fase 1, actualmente em curso na Finla(cid:136)ndia, que se devera· basear exclusivamente em crite·rios cient(cid:14)·ficos. (1) Directiva 92/43/CEE do Conselho, JO L 206 de 22. 7. 1992


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2668/97 van Mark WATTS aan de Commissie. Veiligheid van steroïden

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
drug surveillance
health risk
hormone
marketing
medicinal product
pharmaceutical legislation
public health

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/37 Kan de Commissie ook berichten onderzoeken volgens welke de regionale autoriteiten van Santa Pola weinig actief zijn bij de controle op het aanlanden van jonge en ondermaatse vis? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (30 oktober 1997) In de landen rond de Middellandse Zee wordt traditioneel veel kleine vis verkocht. Om de situatie juist in te schatten, moet men er echter rekening mee houden dat bij vissen van dezelfde soort de grootte van volgroeide exemplaren kan verschillen naar gelang van het gebied. Vis die in de Middellandse Zee wordt gevangen kan reeds op een veel kleinere grootte volgroeid zijn dan vis van dezelfde soort uit de Atlantische Oceaan. Dat is met name het geval voor heek. De bescherming van kleine jonge vis is altijd een van de kernpunten van het communautair beleid voor de instandhouding van de levende rijkdommen van de zee geweest. Daarom heeft de Raad in 1994 een reeks technische maatregelen voor de Middellandse Zee (met name Verordening (EG) nr. 1626/94 houdende technische maatregelen voor de instandhouding van de visbestanden in de Middellandse Zee (1)) vastgesteld, waarbij onder meer een minimummaat van 20 cm bij aanvoer van heek is voorgeschreven en waarbij het aan boord houden, verwerken en verkopen van ondermaatse vis is verboden. Het zijn de lidstaten die ervoor moeten zorgen dat de terzake geldende technische voorschriften van de communautaire wetgeving worden nageleefd. Daartoe moeten de autoriteiten van de lidstaten de aanvoer controleren en inspecties op zee en in de havens uitvoeren. De Commissie houdt toezicht op de door de autoriteiten van de lidstaten genomen rechtshandhavingsmaat- regelen, en gaat daarbij onder meer na of de hand wordt gehouden aan de voorgeschreven minimummaat voor heek (20 cm). (1) PB L 171 van 6. 7. 1994. (98/C 117/47) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2648/97 van Eryl McNally (PSE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Stero(cid:14)¤de-recepten Vele patie¤nten hebben zowel lichamelijke als financie¤le schade ondervonden van het gebruik van stero(cid:14)¤den in medicijnen. Is de Commissie zich bewust van de ernstige bezorgdheid van het publiek op dit punt en is zij voornemens om stappen te ondernemen teneinde patie¤nten beter te doordringen van de gevaren van het gebruik van voorgeschreven medicijnen, die stero(cid:14)¤den bevatten? (98/C 117/48) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2668/97 van Mark Watts (PSE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Veiligheid van stero(cid:14)¤den Kan de Commissie bevestigen of een onderzoek zal worden gedaan naar de veiligheid van stero(cid:14)¤den en zo ja, welk tijdschema hiervoor is voorzien en of zij slachtoffers van deze middelen om bewijzen zal vragen en op welke wijze?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2785/97 von Johanna MAIJ-WEGGEN an die Kommission. Beziehungen der Europäischen Union zu Südgeorgien und den Südlichen Sandwichinseln

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
Georgia
Hawaii
United Kingdom
agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: C 102/120 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 Welche auf Entwicklungszusammenarbeit und/oder regionale Entwicklung bezogenen Vereinbarungen hat die Union mit Aruba getroffen? Wieviel hat die Union Aruba 1994, 1995 und 1996 an Fo¤rdermitteln gewa¤hrt? Welche auf Entwicklung und Strukturverbesserung bezogenen Vorhaben bestehen zwischen der Union und Aruba fu¤r den Zeitraum 1997-2000? (98/C 102/173) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2783/97 von Johanna Maij-Weggen (PPE) an die Kommission (1. September 1997) Betrifft: Beziehungen der Europa¤ischen Union zu den Britischen Jungferninseln Welche rechtlichen und staatsrechtlichen Beziehungen bestehen zwischen den Britischen Jungferninseln und dem Vereinigten Ko¤nigreich sowie zwischen den Britischen Jungferninseln und der Europa¤ischen Union? Welche Vertra¤ge, Abkommen, Beschlu¤sse, Erkla¤rungen, Entschlie(cid:223)ungen oder sonstige Vorschriften der Europa¤ischen Union sind auf die Beziehungen zwischen den Britischen Jungferninseln und der Union anwendbar? Welche Handelsabkommen unterha¤lt die Europa¤ische Union mit den Britischen Jungferninseln? Welchen Gesamtwert hatten die Einfuhren in die und die Ausfuhren aus der Union 1994, 1995 und 1996? Welche Produkte sind davon in erster Linie betroffen? Welche auf Entwicklungszusammenarbeit und/oder regionale Entwicklung bezogenen Vereinbarungen hat die Union mit den Britischen Jungferninseln getroffen? Wieviel hat die Union den Britischen Jungferninseln 1994, 1995 und 1996 an Fo¤rdermitteln gewa¤hrt? Welche auf Entwicklung und Strukturverbesserung bezogenen Vorhaben bestehen zwischen der Union und den Britischen Jungferninseln fu¤r den Zeitraum 1997-2000? (98/C 102/174) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2784/97 von Johanna Maij-Weggen (PPE) an die Kommission (1. September 1997) Betrifft: Beziehungen der Europa¤ischen Union zu dem Britischen Territorium im Indischen Ozean Welche rechtlichen und staatsrechtlichen Beziehungen bestehen zwischen dem Britischen Territorium im Indischen Ozean und dem Vereinigten Ko¤nigreich sowie zwischen diesem Territorium und der Europa¤ischen Union? Welche Vertra¤ge, Abkommen, Beschlu¤sse, Erkla¤rungen, Entschlie(cid:223)ungen oder sonstige Vorschriften der Europa¤ischen Union sind auf die Beziehungen zwischen dem Britischen Territorium im Indischen Ozean und der Union anwendbar? Welche Handelsabkommen unterha¤lt die Europa¤ische Union mit dem Britischen Territorium im Indischen Ozean? Welchen Gesamtwert hatten die Einfuhren in die und die Ausfuhren aus der Union 1994, 1995 und 1996? Welche Produkte sind davon in erster Linie betroffen? Welche auf Entwicklungszusammenarbeit und/oder regionale Entwicklung bezogenen Vereinbarungen hat die Union mit dem Britischen Territorium im Indischen Ozean getroffen? Wieviel hat die Union diesem Territorium 1994, 1995 und 1996 an Fo¤rdermitteln gewa¤hrt? Welche auf Entwicklung und Strukturverbesserung bezogenen Vorhaben bestehen zwischen der Union und dem Britischen Territorium im Indischen Ozean fu¤r den Zeitraum 1997-2000? (98/C 102/175) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2785/97 von Johanna Maij-Weggen (PPE) an die Kommission (1. September 1997) Betrifft: Beziehungen der Europa¤ischen Union zu Su¤dgeorgien und den Su¤dlichen Sandwichinseln Welche rechtlichen und staatsrechtlichen Beziehungen bestehen zwischen Su¤dgeorgien und den Su¤dlichen Sandwichinseln und dem Vereinigten Ko¤nigreich sowie zwischen Su¤dgeorgien und den Su¤dlichen Sandwichin- seln und der Europa¤ischen Union?


title: WRITTEN QUESTION No. 2781/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Relationship between the European Union and the Turks and Caicos Islands

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
Turks and Caicos Islands
United Kingdom
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/119 3. Ottaen huomioon edelta¤va¤t kokemukset seka¤ LEADER II -aloitteen ensisijaisen tavoitteen eli maaseutualu- eiden kehitta¤misen komissio katsoo, etta¤ kahden kaupunkialueen sisa¤llytta¤minen kyseisen Leader-ryhma¤n hankkeeseen olisi sen lisa¤ksi, etta¤ edella¤ mainittu va¤esto¤n kokoa koskeva valintaperuste olisi ylittynyt liiaksi, johtanut LEADER II -hankkeen tavoitteista poikkeamiseen seka¤ julkisen tuen hajaantumiseen. 4. Ennen kuin komissio hyva¤ksyi Kreikan ohjelman, suoritettiin LEADER II -aloitteeseen kuuluvien Kreikan hankkeiden veta¤jien toimenpideohjelmien riippumaton ennakkoarvio. Ta¤ssa¤ vaiheessa tarkistettiin valintaehdot ja -perusteet eri tuen saajien, myo¤s asianomaisen Epeiroksen alueen osalta. Na¤in ollen komission ei ole tarkoitus ryhtya¤ tarkistamaan tehtyja¤ valintoja. Kun otetaan lisa¤ksi huomioon aikaisemmat kokemukset, ei ole vaikea ymma¤rta¤a¤, miksi asianomaiset yhteistyo¤osapuolet (paikallinen ryhma¤, alueelliset ja kansalliset viranomaiset) eiva¤t ottaneet Ioanninan ja Igoumenitsan kaupunkeja mukaan. (1) EYVL C 180, 1. 7. 1994. (98/C 102/171) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2781/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin suhde Turks- ja Caicossaariin Mika¤ on oikeudellinen ja valtiosa¤a¤nno¤llinen suhde Turks- ja Caicossaarten ja Yhdistyneen kuningaskunnan va¤lilla¤ seka¤ Turks- ja Caicossaarten ja Euroopan unionin va¤lilla¤? Mita¤ Euroopan unionin yleissopimuksia, muita sopimuksia, pa¤a¤to¤ksia¤, julistuksia, pa¤a¤to¤slauselmia tai muita sa¤a¤nto¤ja¤ sovelletaan Turks- ja Caicossaarten ja Euroopan unionin va¤liseen suhteeseen? Mita¤ kauppasopimuksia Euroopan unionilla on Turks- ja Caicossaarten kanssa? Kuinka suuri oli arvoltaan tuonti ja vienti unionin kanssa vuosina 1994, 1995 ja 1996? Mista¤ tuotteista on pa¤a¤asiassa kyse? Mita¤ kehitysyhteistyo¤- ja/tai aluekehityssopimuksia unionilla on Turks- ja Caicossaarten kanssa? Kuinka suuri oli unionin osuus Turks- ja Caicossaarten hyva¤ksi vuosina 1994, 1995 ja 1996? Mita¤ kehitys- ja rakennetukisuunnitelmia unionin seka¤ Turks- ja Caicossaarten va¤lilla¤ on vuosiksi 1997 › 2000? (98/C 102/172) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2782/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin suhde Arubaan Mika¤ on oikeudellinen ja valtiosa¤a¤nno¤llinen suhde Aruban ja Alankomaiden va¤lilla¤ seka¤ Aruban ja Euroopan unionin va¤lilla¤? Mita¤ Euroopan unionin yleissopimuksia, muita sopimuksia, pa¤a¤to¤ksia¤, julistuksia, pa¤a¤to¤slauselmia tai muita sa¤a¤nto¤ja¤ sovelletaan Aruban ja Euroopan unionin va¤liseen suhteeseen? Mita¤ kauppasopimuksia Euroopan unionilla on Aruban kanssa? Kuinka suuri oli arvoltaan tuonti ja vienti unionin kanssa vuosina 1994, 1995 ja 1996? Mista¤ tuotteista on pa¤a¤asiassa kyse?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2798/97 af Johanna MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. Forbindelserne mellem Den Europæiske Union og St. Helena og dertil hørende områder

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
Saint Helena
United Kingdom
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/125 Hvilke aftaler er der blevet indg(cid:229)et om udviklingssamarbejde og/eller regionaludvikling mellem Den Europ(cid:230)iske Union og den sydlige del af det franske Antarktis-omr(cid:229)de og Sydpolen? Hvilket bidrag ydede Den Europ(cid:230)iske Union til den sydlige del af det franske Antarktis-omr(cid:229)de og Sydpolen i 1994, 1995 og 1996? Hvilke planer vedrłrende udvikling og strukturelle forbedringer foreligger der mellem Den Europ(cid:230)iske Union og den sydlige del af det franske Antarktis-omr(cid:229)de og Sydpolen for perioden 1997-2000? (98/C 102/186) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2796/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og St. Pierre og Miquelon Hvorledes er de juridiske og statsretslige forbindelser mellem St. Pierre og Miquelon og Frankrig og mellem St. Pierre og Miquelon og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke af Den Europ(cid:230)iske Unions traktater, aftaler, afgłrelser, erkl(cid:230)ringer, resolutioner eller andre retsakter finder anvendelse p(cid:229) forbindelserne mellem St. Pierre og Miquelon og Den Europ(cid:230)iske Union? OG E-/Hvilke handelsaftaler har Den Europ(cid:230)iske Union indg(cid:229)et med St. Pierre og Miquelon? Hvilken v(cid:230)rdi havde importen og eksporten til og fra Den Europ(cid:230)iske Union i 1994, 1995 og 1996? Hvilke produkter drejede det sig hovedsageligt om? Hvilke aftaler er der blevet indg(cid:229)et om udviklingssamarbejde og/eller regionaludvikling mellem Den Europ(cid:230)iske Union /og St. Pierre og Miquelon? Hvilket bidrag ydede Den Europ(cid:230)iske Union til St. Pierre og Miquelon i 1994, 1995 og 1996? Hvilke planer vedrłrende udvikling og strukturelle forbedringer foreligger der mellem Den Europ(cid:230)iske Union og St. Pierre og Miquelon for perioden 1997-2000? (98/C 102/187) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2797/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Britisk Antarktis Hvorledes er de juridiske og statsretslige forbindelser mellem Britisk Antarktis og Det Forenede Kongerige og mellem Britisk Antarktis og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke af Den Europ(cid:230)iske Unions traktater, aftaler, afgłrelser, erkl(cid:230)ringer, resolutioner eller andre retsakter finder anvendelse p(cid:229) forbindelserne mellem Britisk Antarktis og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke handelsaftaler har Den Europ(cid:230)iske Union indg(cid:229)et med Britisk Antarktis? Hvilken v(cid:230)rdi havde importen og eksporten til og fra Den Europ(cid:230)iske Union i 1994, 1995 og 1996? Hvilke produkter drejede det sig hovedsageligt om? Hvilke aftaler er der blevet indg(cid:229)et om udviklingssamarbejde og/eller regionaludvikling mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Britisk Antarktis? Hvilket bidrag ydede Den Europ(cid:230)iske Union til Britisk Antarktis i 1994, 1995 og 1996? Hvilke planer vedrłrende udvikling og strukturelle forbedringer foreligger der mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Britisk Antarktis for perioden 1997-2000? (98/C 102/188) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2798/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og St. Helena og dertil hłrende omr(cid:229)der Hvrledes er de juridiske og statsretslige forbindelser mellem St. Helena og dertil hłrende omr(cid:229)der og Det Forenede /Kongerige og mellem St. Helena og dertil hłrende omr(cid:229)der og Den Europ(cid:230)iske Union?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2711/97 degli onn. Cristiana MUSCARDINI , Claudio AZZOLINI , Elena MARINUCCI , Carlo SECCHI , Gastone PARIGI , Guido PODESTÀ , Enrico FERRI alla Commissione. Versamenti superprelievo quote latte


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2732/97 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Verkehrsunfälle und Verkehrssicherheit in Griechenland

eurovoc_concepts:
European Community
Greece
accident prevention
death
economic consequence
exchange of information
road network
road safety
statistics
transport accident

text: 3. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 102/105 An die Kommission wird die Frage gerichtet, ob sie dahingehend zu intervenieren gedenkt, da(cid:223) zusammen mit der schutzwu¤rdigen Stadtmauer, die ein Kulturerbe darstellt, auch die Ha¤user des Viertels erhalten bleiben, die im historischen Stadtbild der Oberstadt von Thessaloniki das natu¤rliche Umfeld der Stadtmauer bilden. Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (14. Oktober 1997) Gema¤(cid:223) Artikel 128 EGV fa¤llt der Schutz nationaler Kulturgu¤ter in die ausschlie(cid:223)liche Zusta¤ndigkeit der einzelstaatlichen Beho¤rden. Aufgabe der Gemeinschaft und insbesondere der Kommission ist es, die Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten bei der Erhaltung und Pflege des europa¤ischen Kulturerbes zu fo¤rdern. Dies bedeutet, da(cid:223) die Kommission sich fu¤r die Erhaltung der Ha¤user in der Na¤he der mittelalterlichen Stadtmauer von Thessaloniki nicht einsetzen kann. Die Kommission mo¤chte dem Herrn Abgeordneten mitteilen, da(cid:223) die zusta¤ndigen griechischen Stellen die genannten Arbeiten nicht fu¤r eine Kofinanzierung im Rahmen der Gemeinschaftsfo¤rderung 1994-1999 vorgeschlagen haben und da(cid:223) Informationen der griechischen Beho¤rden zufolge die Ha¤user in der Na¤he der Stadtmauer nicht als geschu¤tzte historische Baudenkma¤ler eingestuft sind. (98/C 102/151) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2732/97 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (1. September 1997) Betrifft: Verkehrsunfa¤lle und Verkehrssicherheit in Griechenland Eurostat-Daten zufolge (Weekly Europa Nr. 1011) weist Griechenland die ho¤chste Zahl an to¤dlichen Verkehrsunfa¤llen in der Europa¤ischen Union. Sie liegt 47,5 % u¤ber dem durchschnittlichen Wert in der Europa¤ischen Union. Nach den der Kommission vorliegenden Zahlen werden die unmittelbaren Kosten der Verkehrsunfa¤lle in der Union auf 15 Mrd Ecu ja¤hrlich gescha¤tzt, der Wert des wirtschaftlichen Gewinnausfalls betra¤gt weitere 30 Mrd, und die gesundheitlichen (cid:132)Folgekosten(cid:147) belaufen sich auf weitere 100 Mio usw. An die Kommission werden die folgenden Fragen gerichtet: 1. Verfu¤gt sie u¤ber entsprechende Kostenrechnungen fu¤r Griechenland? 2. Verfu¤gt sie u¤ber Auswertungen der Hauptursachen von to¤dlichen Verkehrsunfa¤llen in Griechenland und 3. Durch welche (direkten bzw. indirekten) Ma(cid:223)nahmen kann die EU zur Bewa¤ltigung des Problems beitragen? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (6. Oktober 1997) Im Jahre 1994 verunglu¤ckten in Griecehnland 2050 Personen in Verkehrsunfa¤llen to¤dlich, und 29722 wurden in solchen Unfa¤llen verletzt. Dies entspricht rund 987 to¤dlich Verunfallten je 1 Million registrierter Kraftfahrzeuge. Die Kommission verfu¤gt u¤ber keine Scha¤tzungen der durch Verkehrsunfa¤lle in Griechenland verursachten Kosten. Auf der Grundlage der im Dokument der Kommission von 1997 angewandten Scha¤tzung von 1 Million Ecu wu¤rden sich jedoch fu¤r das Jahr 1994 verkehrsunfallbedingte Kosten von rund 2 Milliarden Ecu ergeben. Die Mitteilung (cid:132)Fo¤rderung der Stra(cid:223)enverkehrssicherheit in der EU(cid:147) (1) entha¤lt weitere Einzelheiten u¤ber die Verkehrsunfallzahlen und die wirtschaftlichen Folgen dieser Unfa¤lle in Griechenland. Ferner umfa(cid:223)t sie eine Anzahl Vorschla¤ge fu¤r Aktionen zur Minderung der Unfallha¤ufigkeit. (1) Dok. KOM(97) 131


title: WRITTEN QUESTION No. 2627/97 by Gianni TAMINO to the Commission. Morocco's nuclear energy programme

eurovoc_concepts:
France
Morocco
energy distribution
energy production
financial cooperation
nuclear energy
nuclear industry
nuclear safety
research body
technical cooperation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2625/97 dell'on. Christine ODDY alla Commissione. Benessere degli animali

eurovoc_concepts:
France
Islam
animal welfare
customs and traditions
equidae
protection of animals
sheep
slaughter of animals

text: 25. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 60/139 Ai termini di tale regolamento (articolo 3, paragrafo 5 del regolamento (CEE) n. 2158/92), il finanziamento, a titolo delle azioni comunitarie, delle misure forestali in zone classificate ad alto rischio e‘ subordinato al piano di protezione delle foreste contro gli incendi nella zona considerata. Avendo la Commissione classificato, il 24 giugno 1993, tutto il territorio greco come zona ad alto rischio di incendi, le misure forestali approvate per questo Stato membro nell(cid:146)ambito del Fondo di coesione, dei programmi di sviluppo regionale (programma operativo del settore agricolo › parte nazionale del quadro di sostegno comunitario › e programmi operativi regionali) e del rimboschimento dei terreni agricoli (regolamento (CEE) n. 2080/92 che istituisce un regime comunitario di aiuti alle misure forestali nel settore agricolo (3)) devono anch(cid:146)esse rispondere alle stesse condizioni. (1) GU L 217 del 31. 7. 1992. (2) GU L 51 del 21. 2. 1997. (3) GU L 215 del 30. 7. 1992. (98/C 60/229) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2625/97 di Christine Oddy (PSE) alla Commissione (1 settembre 1997) Oggetto: Benessere degli animali E(cid:146) la Commissione a conoscenza del fatto che in Francia migliaia di ovini vengono macellati ogni anno per soddisfare i rituali della festivita‘ Eid-el-Kabir che si celebra in aprile? Una sorte analoga e‘ riservata a molti cavalli importati dall(cid:146)Europa orientale a scopo di macellazione. L(cid:146)Unione europea ha vietato questo tipo di attivita‘ ma, in pratica, essa continu a sussistere. Che cosa propone di fare la Commissione per garantire il rispetto della norma di protezione stabilita per assicurare un trattamento umano a tutti gli animali? Risposta data dal Sig. Fischler a nome della Commissione (18 settembre 1997) La Commissione si pregia di rinviare l(cid:146)Onorevole Parlementare alla risposta da essa data all(cid:146) interrogazione scritta E-1690/97 dell(cid:146)Onorevole Watts (1). (1) GU C 45 del 10. 2. 1998, pag. 81. (98/C 60/230) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2703/97 di Luigi Florio (UPE) alla Commissione (28 luglio 1997) Oggetto: Rispetto dei diritti di cittadinanza per i discendenti di Casa Savoia Ritiene la Commissione: 1. che la XIII disposizione transitoria della Costituzione della Repubblica italiana (che vieta ai discendenti maschi degli ex re di Casa Savoia di mettere piede in Italia) sia compatibile con i diritti collegati all(cid:146)Istituto della Cittadinanza dell(cid:146)Unione, introdotta dal trattato di Maastricht, e piu‘ in generale con i principi di liberta‘ e tolleranza alla base della stessa costruzione europea? 2. In caso affermativo, ritiene che l(cid:146)esilio › che non risulta applicato nell(cid:146)Unione europea ad altre persone salvo quelle in questione › possa essere una misura utilmente adottabile da qualsiasi Stato europeo nei confronti di qualsiasi suo cittadino gia‘ esistente o nascituro?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2739/97 του Gianni TAMINO προς την Επ τροπή. Τήρηση της δέσμευσης για τη μείωση των πειραμάτων σε ζώα

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
action programme
animal experimentation
application of EU law
genetic engineering
protection of animals
public health
research
research method

text: 16. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 117/57 (98/C 117/70) GRAPTH ERVTHSH E-2739/97 ypobolh· : Gianni Tamino (V) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Th·rhsh thw de·smeyshw gia th mei·vsh tvn peirama·tvn se zv· a Dhmosiey·thke h «Te·tarth pro·sklhsh ypobolh·w prota·sevn dra·sevn ETA gia to eidiko· pro·gramma e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw ston tome·a thw biotexnologi·aw (1994-1998)» (1). Proti·uetai h Epitroph· na sebastei·, kata· thn katanomh· tvn po·rvn, th de·smeysh poy ane·labe sto plai·sio toy Pe·mptoy Progra·mmatow Periba·llontow sxetika· me thn kata· 50% mei·vsh tvn peirama·tvn se zv· a e·vw to e·tow 2000; Gia poio· lo·go sto pedi·o 3 «Fytikh· kai zvi¤kh· biotexnologi·a» ayth·w thw «Te·tarthw pro·sklhshw» h Epitroph· ori·zei safv· w to sebasmo· tvn arxv· n «thw prostasi·aw kai thw genetikh·w poikilo·thtaw tvn zv· vn» mo·non o·son afora· to shmei·o 3. 2. 1 «Xartogra·fhsh tvn gonidivma·tvn kai belti·vsh thw epilogh·w sta zv· a thw kthnotro- fi·aw», alla· o·xi o·son afora· to shmei·o 3. 2. 2 «Pro·typa zv· a»; (1) EE C 183 thw 17. 6. 1997, sel. 8. Koinh· apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-2738/97 kai E-2739/97 (6 Oktvbri·oy 1997) Kata· thn dia·uesh tvn ereynhtikv· n kondyli·vn, h Epitroph· askei· thn epirroh· thw prow thn katey·uynsh thw epi·teyjhw toy politikoy· sto·xoy poy anadeikny·etai sto pe·mpto pro·gramma periba·llontow (1), dhladh· sthn kata· 50% mei·vsh thw diejagvgh·w peirama·tvn me zv· a sthn Koino·thta to e·tow 2000. Apo· to 1986 h Epitroph· xrhmatodotei· e·reynew gia thn ypokata·stash toy peiramatismoy· epi· zv· vn me enallaktike·w meuo·doyw. Eidiko·tera, ta diadoxika· progra·mmata Biotexnologi·a kai Bioi¤atrikh· kai Ygei·a (2), e·xoyn symba·lei shmantika· sthn ana·ptyjh enallaktikv· n farmakotojikologikv· n dokimv· n. Epiple·on, to te·tarto pro·gramma-plai·sio gia thn e·reyna (3) uespi·zei ta krith·ria xrhmatodo·thshw thw e·reynaw apo· thn Koino·thta. Eyuygrammizo·meno me thn odhgi·a toy Symboyli·oy 86/609/EOK peri· sygkli·sevw tvn nomouetikv· n, kanonistikv· n kai dioikhtikv· n diata·jevn tvn kratv· n melv· n o·son afora· thn prostasi·a tvn zv· vn poy xrhsimopoioy·ntai gia peiramatikoy·w kai a· lloyw episthmonikoy·w skopoy·w (4), ori·zei o·ti «o·pote ayto· ei·nai dynato·, h diejagvgh· peirama·tvn kai dokimv· n se zv· a pre·pei na ypokaui·statai apo· peira·mata in-vitro kai apo· a·llew meuo·doyw». H ana·ptyjh «zvikv· n monte·lvn» sta opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, ui·getai sto shmei·o 3. 2. 2. toy progra·mmatow ergasi·aw gia thn biotexnologi·a. Dedome·noy o·ti oi synuh·kew diabi·vshw tvn en lo·gv zv· vn tygxa·noyn prostasi·aw ba·sei thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 86/609/EOK, den h·tan anagkai·a h eidikh· anafora· tvn synuhkv· n diabi·vshw tvn zv· vn sto pro·gramma ergasi·aw. (cid:211)loi oi antisymballo·menoi ei·nai ypoxrevme·noi na symmorfv· nontai sthn anti·stoixh eunikh· nomouesi·a, eidiko·tera de stiw peri· asfalei·aw kai deontologi·aw diata·jeiw poy efarmo·zontai ekei· o·poy dieja·getai h e·reyna. To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy anafe·retai se ereynhtiko· e·rgo poy xrhmatodotei·tai sto plai·sio toy progra·mmatow Brite-Uram, poy apoble·pei ston kauorismo· tvn be·ltistvn krithri·vn ka·lychw tvn proue·sevn metallikv· n isxi·vn me keramika· ylika· poy prosomoia·zoyn ton ostiko· isto·. To e·rgo poy anate·uh sto panepisth·mio Cattolica del Sacro Cuore thw Rv· mhw syni·stato sth mele·th tvn allhlepidra·sevn metajy· thw epikekalymme·nhw proue·sevw kai toy zvikoy· istoy·. Sth mele·th ayth· xrhsimopoih·uhkan 72 koyne·lia ta opoi·a de·xuhkan pro·typo emfy·teyma kai parakoloyuh·uhkan gia orisme·no xroniko· dia·sthma, prokeime·noy na melethuei· h symperifora· tvn emfyteyma·tvn. H synolikh· koinotikh· symmetoxh· anh·lue se 974. 000 ECU gia peri·odo triv· n etv· n, kai aforoy·se to sy·nolo tvn pe·nte emplekome·nvn panepisthmi·vn. To e·rgo ayto· syne·bale sth belti·vsh thw keramikh·w epika·lychw tvn proue·sevn toy isxi·oy kai, vw ek toy·toy, belti·vse thn poio·thta zvh·w ato·mvn poy ypofe·royn apo· pollapla· kata·gmata poy den ei·nai dynato·n na apokatastauoy·n h· ato·mvn sta opoi·a parathrei·tai ekfylismo·w fysikv· n ostv· n lo·gv ghra· nsevw. (1) COM(92) 23. (2) COM(94) 68. (3) COM(96) 406. (4) EE L 358 thw 18. 12. 1986


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2731/97 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Protecção das habitações próximas da Muralha medieval de Salonica

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
Macedonia
architectural heritage
competence of the Member States
cultural policy
exchange of information
heritage protection
town planning

text: C 102/104 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 (98/C 102/149) PERGUNTA ESCRITA P-2728/97 apresentada por Luciano Vecchi (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (30 de Julho de 1997) Objecto: Efeitos negativos da produ(cid:231)a(cid:152)o, em larga escala, de camaro(cid:152)es na I·ndia Em alguns Estados da Unia(cid:152)o Indiana, nomeadamente no Tamilnadu, tem-se desenvolvido nos u·ltimos anos a produ(cid:231)a(cid:152)o de camaro(cid:152)es, destinados sobretudo a‘ exporta(cid:231)a(cid:152)o. Esta actividade e· em grande parte controlada por empresas estrangeiras e multinacionais. Conforme foi denunciado por um amplo movimento de protesto na(cid:152)o violento e afirmado pelo Supremo Tribunal de Justi(cid:231)a indiano, estas explora(cid:231)o(cid:152)es revelaram-se extremamente nocivas para o ambiente natural e para o homem e a transforma(cid:231)a(cid:152)o dos terrenos com vista a‘ pra·tica da aquicultura teve pesadas conseque(cid:136)ncias em termos sociais. A produ(cid:231)a(cid:152)o em larga escala de camaro(cid:152)es na Unia(cid:152)o Indiana revela-se, assim, absolutamente contra·ria aos objectivos de «desenvolvimento sustenta·vel» subscritos pela Unia(cid:152)o Europeia. Pode a Comissa(cid:152)o informar se apoiou, directa ou indirectamente, a implementa(cid:231)a(cid:152)o ou a explora(cid:231)a(cid:152)o de 1. instala(cid:231)o(cid:152)es para produ(cid:231)a(cid:152)o de camaro(cid:152)es na I·ndia? Considera a Comissa(cid:152)o correcto ou incorrecto o comportamento das empresas estabelecidas na Unia(cid:152)o 2. Europeia e que exercem este tipo de actividade na Unia(cid:152)o Indiana? Ira· a Comissa(cid:152)o adoptar medidas econo·micas, pol(cid:14)·ticas e ambientais tendo em vista favorecer a reconversa(cid:152)o 3. deste tipo de explora(cid:231)o(cid:152)es? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (24 de Setembro de 1997) 1. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o apoiou a instala(cid:231)a(cid:152)o ou explora(cid:231)a(cid:152)o de culturas de camaro(cid:152)es grandes na I·ndia. 2. A Comissa(cid:152)o esta· ciente das conseque(cid:136)ncias nefastas que podem decorrer da cultura intensiva de camaro(cid:152)es nas zonas costeiras. Em conseque(cid:136)ncia, preconiza o desenvolvimento responsa·vel da aquicultura, em conformidade com o Co·digo de Conduta da Pesca Responsa·vel, a que a Comunidade aderiu. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o esta· em posi(cid:231)a(cid:152)o de apreciar o comportamento das empresas que exercem as suas actividades na I·ndia neste sector. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o considera dever adoptar medidas econo·micas, pol(cid:14)·ticas ou ambientais para favorecer a 3. reconversa(cid:152)o destas culturas. (98/C 102/150) PERGUNTA ESCRITA E-2731/97 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Setembro de 1997) Objecto: Protec(cid:231)a(cid:152)o das habita(cid:231)o(cid:152)es pro·ximas da Muralha medieval de Salonica O munic(cid:14)·pio de Salonica esta· a realizar, com o apoio da UE, uma se·rie de interven(cid:231)o(cid:152)es urban(cid:14)·sticas na cidade alta de Salonica entre as quais se inclui a demoli(cid:231)a(cid:152)o de habita(cid:231)o(cid:152)es para refugiados ao longo da muralha medieval que, segundo a lista mundial da UNESCO (no 456) e· patrimo·nio mundial. No lugar das constru(cid:231)o(cid:152)es a demolir, relacionadas com a histo·ria da cidade desde a e·poca Bizantina, sera· aberto um arruamento paralelo a‘ muralha e estacionamentos. O pessoal cient(cid:14)·fico do Departamento de Arquitectura da Universidade de Salonica e os habitantes da zona protestam e a sec(cid:231)a(cid:152)o grega do ICOMOS, em carta enviada a‘ autarquia de Salonica salienta que, nos termos da conven(cid:231)a(cid:152)o de Granada e da Carta de Veneza «conjuntamente com o monumento protegido › patrimo·nio cultural, deve proteger-se a sua envolvente natural e urbana»