title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2639/97 van John McCARTIN aan de Commissie. Volgens het minimumprijsstelsel uit de markt genomen vis

eurovoc_concepts:
aquaculture
fish
fishery product
minimum price
producer organisation
selling price
withdrawal from the market
withdrawal price

text: C 82/120 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 3. 98 Ook lijkt de opgelegde boete voor schending van het nationaal recht heel hoog, toch betekent dit op het eerste gezicht nog niet dat er een schending is van het mededingingsrecht van de Gemeenschap. Daarenboven wijst niets erop dat het handelsverkeer tussen de Lid-Staten ongunstig wordt be(cid:14)¤nvloed. De Commissie is derhalve niet van plan om maatregelen te treffen. (98/C 82/196) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2639/97 van John McCartin (PPE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Volgens het minimumprijsstelsel uit de markt genomen vis Kan de Commissie bijzonderheden uit de lidstaten bekendmaken over de tonnage en de waarde van de krachtens het minimumprijsstelsel van de Commissie uit de markt genomen vis, en wel onderverdeeld per soort en producentenorganisatie, over elk van de afgelopen vier jaren? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (15 september 1997) De gegevens over de hoeveelheden vis die in het kader van het communautaire systeem van ophoudprijzen in de periode 1993-1996 uit de markt zijn genomen, zijn, ingedeeld naar soort en lidstaat, rechtstreeks naar de geachte afgevaardiogde en naar het secretariaat van het Parlement gestuurd. Er zijn geen gegevens per producenten- organisatie beschikbaar. Wat de waarde van de uit de markt genomen vis betreft, zij verwezen naar de jaarlijkse publicatie van de ophoudprijzen (voor 1997 betreft dit Verordening (EG) nr. 2427/96 tot vaststelling voor het visseizoen 1997 van de ophoudprijzen en verkoopprijzen voor de in bijlage I, onder A, D en E, van Verordening (EEG) nr. 3759/92 van de Raad genoemde visserijproducten (1)). De begroting voor de financie¤le vergoedingen in het kader van het communautaire systeem van ophoudprijzen bedroeg in de periode 1993-1996 tussen 12 en 20 miljoen ecu per jaar. (1) PB L 331 van 20. 12. 1996. (98/C 82/197) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2645/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Werkzaamheden van het Conflict Prevention Network en de gevolgen daarvan voor de Europese Commissie De leden van het Bureau van de Gemengde Interparlementaire Commissie EU-Cyprus hebben van het Conflict Prevention Network, dat door de Commissie gefinancierd wordt en, samen met de vlag van de Unie, haar naam in zijn logo voert, een uitnodiging ontvangen voor een bijeenkomst op 16 juli 1997 in Brussel over de situatie op Cyprus. In de tekst die de uitnodiging vergezelde, werd vermeld dat (cid:132)de toetreding van enkel het Griekse gedeelte (sic) van het eiland, als gevolg van de Griekse druk op de EU, op de lange duur zal leiden tot een dramatische wijziging in de geostrategische situatie in het zuidoosten van de Middellandse Zee(cid:148). De onzuivere woordkeuze, alsmede de strekking van het gehele commentaar over de toekomstige toetreding van Cyprus geven een volstrekt vertekend en onjuist beeld van de situatie op het eiland. Genoemde bijeenkomst werd weliswaar na een tijdige reactie van het Bureau van de Gemengde Interparlemen- taire Commissie afgelast, maar desondanks is deze kwestie van een bijzondere ernst, aangezien de Commissie een organisatie blijkt te financieren die in feite de officie¤le standpunten reproduceert van Turkije, welk land al 23 jaar 37% van het grondgebied van Cyprus bezet houdt


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2812/97 af Mark WATTS til Kommissionen. Begrænsning af lufttrafikkens vækst

eurovoc_concepts:
air transport
carriage of goods
common transport policy
free movement of persons
geographical mobility
inland waterway transport
maritime transport
means of public conveyance
rail transport
road transport

formats: html pdf print

text: C 117/68 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 4. 98 (98/C 117/87) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2812/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Begr(cid:230)nsning af lufttrafikkens v(cid:230)kst Hvilke foranstaltninger g(cid:229)r Kommissionen ind for med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse v(cid:230)ksten i lufttrafikken i Europa? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-2808/97, E-2809/97, E-2810/97, E-2811/97 og E-2812/97 (8. oktober 1997) Stor og hurtig v(cid:230)kst i mobilitet i Europa har utvivlsomt sociale og łkonomiske fordele. Kommissionen understreger til stadighed vigtigheden af en r(cid:230)kke politikker, som sigter p(cid:229) at głre denne mobilitet b(cid:230)redygtig for at słge at sikre, at ulemperne ikke opvejer eller endda overstiger fordelene ved den łgede efterspłrgsel p(cid:229) mobilitet af mennesker og gods. I forbindelse med denne indsats s(cid:230)tter man stor pris p(cid:229) den stłtte og det samarbejde der ydes af Parlamentet, regeringerne, parlamenterne i medlemsstaterne, transportbranchen, frivillige organisationer og akademiske organer. Kommissionen mener, det er vigtigt at forst(cid:229) grundene bag den hurtige v(cid:230)kst i mobilitet for at kunne vurdere, om denne tendens forts(cid:230)tter og for at finde de mest effektive lłsninger. ˘ndret livsstil er en vigtig (cid:229)rsag til voksende personlige rejser, idet der er mere tid og flere penge til fornłjelsesrejser. Der foreligger demografiske (cid:230)ndringer, f. eks. et forłget antal aktive, (cid:230)ldre mennesker, som i mods(cid:230)tning til tidligere i hłjere grad har bil og mobilitet langt op i alderen. Det er ogs(cid:229) klart, at faktorer som kommerciel udvikling og r(cid:230)kkevidden af tilg(cid:230)ngelige transportsystemer til rimelige priser har stor indflydelse p(cid:229) rejsernes m(cid:230)ngde og młnstre og er meget vigtige for forvaltning af efterspłrgselen. En bedre anvendelse af realudnyttelse kan medvirke til en bedre balance mellem de forskellige transportm(cid:229)der i transportsystemet. Teknologisk udvikling kan ogs(cid:229) medvirke hertil, og informationsteknologi kan somme tider v(cid:230)re en erstatning for rejser. Mere intensiv anvendelse af et system, hvor transportpriser afspejler de fulde omkostninger forbundet med rejser (inklusive omkostningerne for samfundet af forurening, overbelastning og ulykker) og deraf fłlgende differentierede afgifter kan ogs(cid:229) medvirke til łkonomisk effektivitet og b(cid:230)redyg- tighed inden for transport. Kommissionen fremmer s(cid:229)danne initiativer aktivt. Da den stigende rejseefterspłrgsel hovedsagelig er blevet opfyldt gennem łget anvendelse af biler og lastbiler, har den fri bev(cid:230)gelsesfrihed i mange byomr(cid:229)der bidraget til mindre mobilitet p(cid:229) grund af overbelastning. For at imłdeg(cid:229) disse tendenser g(cid:229)r Kommissionen ind for en integreret fremgangsm(cid:229)de, som blandt andet omfatter en strategi om łget anvendelse af offentlig passagertran- sport og anvendelse af jernbane, short sea shipping og de indre vandveje til fragttransport. Kommissionen fremmer med grłnbogen »Borgernes transportnet« (1) en politik om offentlig passagertransport, hvorved borgernes mobilitet og tilg(cid:230)ngelighed placeres i centrum, og mange lokale myndigheder og transportvirksomheder er › hvilket tjener til deres ros › ved at udvikle m(cid:229)der til at gennemfłre disse tanker. Retningslinjerne om det transeurop(cid:230)iske net fremmer p(cid:229) samme m(cid:229)de de forbindelser, som er forbundet med lokale systemer, og som fremme miljłvenlig transport


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2673/97 dell'on. Leonie van BLADEL al Consiglio. Vendita libera di attrezzi da scassinatore

eurovoc_concepts:
Germany
electrical equipment
mechanical equipment
sale
theft

text: C 102/88 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 3. 4. 98 Nondimeno, la Commissione rammenta all’onorevole parlamentare che, quando i suoi membri si rivolgono ad un’altra istituzione della Comunita‘, l’unico obbligo a cui sono tenuti e‘ quello di esprimersi in una delle lingue ufficiali della Comunita‘. (98/C 102/127) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2673/97 di Leonie van Bladel (UPE) al Consiglio (1o settembre 1997) Oggetto: Vendita libera di attrezzi da scassinatore Il 12 luglio 1997 il quotidiano olandese «De Telegraaf» ha pubblicato un articolo che segnalava che la ditta Adalbert Wendt di Bergheim (Germania) vende a chiunque sia interessato il materiale piu‘ moderno per compiere furti ed effrazioni. Il giornale riportava come esempio l(cid:146)offerta di videocassette «didattiche», che mostrano come forzare automobili e cassaforti, e dei relativi attrezzi. Gli attrezzi comprendono i gadget tecnicamente piu‘ avanzati che si possano oggi fornire ai criminali, in particolare lance termiche, passe-partout elettronici per le cassaforti e kit per il furto di automobili, nonche· manuali di istruzioni e videocassette. Puo‘ far sapere il Consiglio se e‘ al corrente di quanto precede e se, alla luce di dati cos(cid:14)‘ sconvolgenti, intende esaminare a breve termine una proposta volta a frenare e controllare questo tipo di commercio sul territorio dell(cid:146)Unione europea? Risposta (7 novembre 1997) Il Consiglio non e‘ al corrente degli elementi menzionati dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. In ogni caso, il Consiglio non si pronuncia su articoli apparsi sulla stampa. (98/C 102/128) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2675/97 di Joaquim Miranda (GUE/NGL) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Dati relativi al Portogallo contenuti nella «Prima relazione sulla coesione economica e sociale, 1996» della Commissione In una recente relazione del Consiglio economico e sociale del Portogallo, riguardante la «Esecuzione del Quadro comunitario di sostegno › 1995», il suo autore, il Prof. Dr. Jose· da Silva Lopes, esprime dubbi su alcuni dei valori riportati nella «Prima relazione sulla coesione economica e sociale, 1996» della Commissione, in particolare sulla crescita di 13 punti percentuali del PIL pro capite portoghese in relazione alla media europea, tra il 1983 e il 1993 e soprattutto sull(cid:146)aumento di 8,6 punti percentuali registrato per il periodo 1990-1993. Piu‘ concretamente si segnala: «La spiegazione di questo anomalo aumento delle percentuali del PIL pro capite in relazione alla media comunitaria risiede molto probabilmente nel cambiamento di metodo operato a partire dal 1990 dai servizi dell(cid:146)EUROSTAT ai fini del calcolo delle PPA» (Parita‘ di Potere d(cid:146)Acquisto). Data l(cid:146)importanza della questione, non soltanto numerica, puo‘ la Commissione fornire chiarimenti sui dubbi sollevati dalla summenzionata relazione del Consiglio economico e sociale portoghese e, in particolare, illustrare qual e‘ stata l(cid:146)evoluzione reale del PIL pro capite in Portogallo nei periodi sopra indicati, se dovesse confermare che i valori pubblicati sono imputabili a un cambiamento del metodo utilizzato ai fini del calcolo?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2743/97 dell'on. Patricia McKENNA al Consiglio. Necessità di sanzioni UE contro la Birmania

eurovoc_concepts:
ASEAN countries
Burma/Myanmar
generalised preferences
human rights
international sanctions
public safety
slavery
the EU's international role
torture

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2637/97 von Ursula SCHLEICHER an die Kommission. Vergabe von Serviceaufträgen durch die Europäische Kommission

eurovoc_concepts:
European Commission
European undertaking
World Trade Organisation
administrative personnel
award of contract
contract
invitation to tender
provision of services
public contract
services contract


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2609/97 af José TORRES COUTO til Kommissionen. Multinationalt svensk selskabs trussel mod den portugisiske lægemiddelindustris eksistens

eurovoc_concepts:
Portugal
Sweden
application of EU law
competition law
complaint to the Commission
infringement of EU law
pharmaceutical industry
pharmaceutical legislation
restriction on competition


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2693/97 del Mark WATTS a la Comisión. Sacrificio de focas en el Mar Blanco

eurovoc_concepts:
Russia
animal skin
hides and furskins industry
import restriction
marine mammal
protected species
protection of animal life
report
scientific research
slaughter of animals

text: 17. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 82/129 Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (22 de septiembre de 1997) El proyecto en cuestio·n esta· gestionado por las autoridades del Estado miembro. La Comisio·n les ha planteado el asunto a que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y dara· una respuesta fundamentada lo antes posible. (98/C 82/210) PREGUNTA ESCRITA E-2693/97 de Mark Watts (PSE) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: Sacrificio de focas en el Mar Blanco La Comisio·n ya ha indicado anteriormente que la Directiva 83/129/CEE (1) proh(cid:14)·be la importacio·n de pieles de determinadas cr(cid:14)·as de foca (foca rayada y otras) y productos derivados con objeto de poner fin al sacrificio de las cr(cid:14)·as de foca. No obstante, teniendo en cuenta que en las zonas rusas del Mar Blanco se continu·an sacrificando ma·s de 30. 000 cr(cid:14)·as de foca y que la Comisio·n no ha facilitado los resultados de los estudios cient(cid:14)·ficos realizados, supuestamente en 1995, por las autoridades rusas, ¿que· medidas se propone adoptar ahora la Comisio·n? Dado que no se ha avanzado en absoluto en esta cuestio·n, ¿no opina la Comisio·n que ha llegado el momento de mostrarse algo ma·s ene·rgica en sus negociaciones con las autoridades rusas? ¿Que· pruebas existen de que esos «estudios cient(cid:14)·ficos» se hayan realizado verdaderamente? ¿Se han utilizado fondos del programa PHARE a este fin? ¿Cua·nto tiempo se propone esperar la Comisio·n y cua·ntas cr(cid:14)·as de foca debera·n sacrificarse todav(cid:14)·a antes de que se recurra a protestas formales y a acciones ma·s urgentes? ¿Que· medidas se propone adoptar la Comisio·n? (1) DO L 91 de 9. 4. 1983, p. 30. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (11 de septiembre de 1997) La peticio·n de la Comisio·n de recibir los resultados del estudio cient(cid:14)·fico mencionado por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a no ha sido au·n atendida. La Comisio·n desconoce si dicho estudio se llevo· a cabo realmente. Financieramente no ha contribuido a estudios sobre las poblacio·n de focas en el Mar Blanco. Teniendo en cuenta que la Directiva 83/129/CEE proh(cid:14)·be efectivamente la importacio·n en la Comunidad de pieles de cr(cid:14)·as de foca rayada, la Comisio·n no tiene intencio·n de adoptar nuevas medidas. (98/C 82/211) PREGUNTA ESCRITA E-2701/97 de Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: Doble imposicio·n de primas sobre las pensiones complementarias La Comisio·n, en su comunicacio·n complementaria de 10 de diciembre de 1996 en relacio·n con las peticiones 734/93 y 1080/94, sen(cid:152)ala que la contribucio·n social generalizada (CSG) en Francia debe considerarse como una prima social en el sentido del Reglamento no 1408/71 (1). Por consiguiente, esta prima no puede imponerse a neerlandeses residentes en Francia cuyas pensiones esta·n sujetas a la legislacio·n de los Pa(cid:14)·ses Bajos. Sin embargo, la Comisio·n remitiendo a la jurisprudencia del Tribunal de Justicia, sen(cid:152)ala que el Reglamento no 1408/71 no es aplicable a las pensiones complementarias


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2656/97 del Patricia McKENNA a la Comisión. Red de ferrocarril ligero para Dublín

eurovoc_concepts:
EU financing
European Regional Development Fund
Ireland
Structural Funds
environmental impact
impact study
means of public conveyance
operational programme
rail network
underground railway

text: 3. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 102/83 Por lo que respecta a los programas Resider en Italia, los proyectos mencionados por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a recaen en el a·mbito de los programas operativos aprobados por la Comisio·n tras una evaluacio·n ex-ante. Esos programas se ajustan a las directrices fijadas por la Comisio·n para esta iniciativa comunitaria, cuyo objetivo es favorecer la reconversio·n econo·mica de las zonas afectadas por la crisis de la industria sideru·rgica, sobre todo mediante el fomento de nuevas actividades econo·micas y la mejora del medio ambiente. Los datos de que dispone la Comisio·n sobre el programa Resider I en Lombard(cid:14)·a indican que se han creado ma·s de 600 puestos de trabajo en las zonas beneficiarias del programa, lo que indica que la estrategia esta· surtiendo efecto. (98/C 102/119) PREGUNTA ESCRITA E-2655/97 de Patricia McKenna (V) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: Apoyo de la UE a las fuentes renovables de energ(cid:14)·a El 27 de junio de 1997 el Consejo de Ministros aprobo· una Resolucio·n sobre fuentes renovables de energ(cid:14)·a (1) en la que afirmaba que las fuentes renovables de energ(cid:14)·a son importantes para la lucha contra el cambio clima·tico, la seguridad del abastecimiento energe·tico en el futuro, la creacio·n de empleo y el fortalecimiento de la estructura econo·mica de las regiones aisladas. Asimismo, sosten(cid:14)·a que «para estimular el mercado de la energ(cid:14)·a de fuentes renovables, podr(cid:14)·an introducirse medidas adecuadas de regulacio·n que estimulen a los participantes en el mercado a comprar energ(cid:14)·a producida a partir de fuentes renovables». ¿Puede la Comisio·n ofrecer detalles acerca de los planes que pueda tener para introducir alguna de las medidas de regulacio·n contempladas en esta resolucio·n? (1) DO C 210 de 11. 7. 1997, p. 1. Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisio·n (1 de octubre de 1997) La Resolucio·n del Consejo (1) a la que se refiere su Sen(cid:152)or(cid:14)·a menciona el Libro verde para una estrategia comunitaria que lleva por t(cid:14)·tulo «Energ(cid:14)·a para el futuro: fuentes de energ(cid:14)·a renovables» (2). Esta comunicacio·n examina tambie·n una serie de medidas reglamentarias que podr(cid:14)·an establecerse para impulsar a los agentes econo·micos del mercado a comprar energ(cid:14)·a producida a partir de fuentes renovables. Las medidas que la Comisio·n decida seleccionar finalmente sera·n objeto de un libro blanco y un plan de accio·n para las energ(cid:14)·as renovables que presentara· ella misma antes de finalizar el an(cid:152)o. (1) DO C 210 de 11. 7. 1997. (2) COM(96)576. (98/C 102/120) PREGUNTA ESCRITA E-2656/97 de Patricia McKenna (V) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: Red de ferrocarril ligero para Dubl(cid:14)·n La Comisio·n Europea ha estipulado que una de las l(cid:14)·neas de la red de ferrocarril ligero Luas de Dubl(cid:14)·n ›la que finaliza en Dundrum› debera· completarse en el an(cid:152)o 2001 para que el proyecto pueda recibir ayuda de los Fondos estructurales


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2766/97 af Christoph KONRAD til Kommissionen. Statsstøtte fra Kongeriget Belgien til stålvirksomheden Forges de Clabecq

eurovoc_concepts:
Belgium
European Commission
State aid
Walloon region (Belgium)
application of EU law
bankruptcy
cessation of trading
control of State aid
exchange of information
iron and steel industry

text: C 102/114 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 3. 4. 98 (98/C 102/164) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2765/97 af Irene Soltwedel-Scha¤fer (V) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Fremme af błrneteater Teater kan spille en vigtig rolle i błrns personlige udvikling. Det fremmer selvbevidsthed, teamarbejde og kreativitet p(cid:229) en enest(cid:229)ende m(cid:229)de. Fremme af błrneteater er derfor af s(cid:230)rlig stor betydning. Hvad har Europa-Kommissionen gjort i de seneste tre (cid:229)r for at fremme błrneteater i Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab? Hvilke projekter har den stłttet, og hvilke stłtteprogrammer i de forskellige generaldirektorater har medvirket hertil? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (21. oktober 1997) Lige som det (cid:230)rede medlem mener Kommissionen, at kunst og ikke mindst teater kan bidrage v(cid:230)sentligt til den enkeltes personlige udvikling, helt fra błrnealderen. Kommissionen skal erindre om, at der som led i F(cid:230)llesskabets indsats p(cid:229) kulturomr(cid:229)det har kunnet ydes stłtte til samarbejdsprojekter mellem teatre, ogs(cid:229) błrneteatre, gennem programmet for stłtte til kultursamarbejdsprojek- ter Kalejdoskop (afgłrelse nr. 719/96/EF (1)) og det pilotinitiativ af samme navn, der gik forud for selve programmet. I de seneste tre (cid:229)r har man stłttet mange teaterprojekter, som f. eks opfłrelser, efter- og videreuddannelser og projekter fra europ(cid:230)iske netv(cid:230)rk med sigte p(cid:229) at udbygge og forbedre udveksling og samarbejde mellem europ(cid:230)iske teatre og teaterfolk. Seks af disse projekter (2) drejede sig is(cid:230)r om błrneteater (en liste over disse projekter sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Europa-Parlamentets generalsekretariat). I de europ(cid:230)iske uddannelsesprojekter, Kommissionen stłtter gennem rammeprogrammet Sokrates › kapitel II Comenius (skoleuddannelse) › l(cid:230)gges der ogs(cid:229) stor v(cid:230)gt p(cid:229) teater. Mange europ(cid:230)iske uddannelsesprojekter, gennemfłrt i f(cid:230)llesskab af mindst tre skoler fra tre forskellige medlemsstater, er mundet ud i forestillinger, der blev sat op af eleverne og deres l(cid:230)rere, og undertiden p(cid:229) flere sprog. (1) EFT L 99 af 20. 4. 1996. (2) Udover disse seks var der en r(cid:230)kke tv(cid:230)rg(cid:229)ende projekter (festivaler, netv(cid:230)rk mv. ), der ogs(cid:229) omfattede błrneteater. (98/C 102/165) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2766/97 af Christoph Konrad (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Statsstłtte fra Kongeriget Belgien til st(cid:229)lvirksomheden Forges de Clabecq 1. Den 18. december 1996 konstaterede Europa-Kommissionen, at en stłtte, som Kongeriget Belgien havde ydet til st(cid:229)lvirksomheden Forges de Clabecq til et belłb af op til 3 mia bfr. , er uforenelig med det f(cid:230)lles marked. Belgien blev opfordret til at kr(cid:230)ve stłttebelłbene tilbagebetalt inden for to m(cid:229)neder efter afgłrelsen. Ved Europa-Kommissionen, om tilbagebetalingen allerede har fundet sted? Hvis det skulle vise sig, at det ikke er muligt at tilbagebetale stłtten, er Kommissionen da rede til at undersłge, om det ikke vil v(cid:230)re rimeligt at mildne de konkurrenceforvridninger, som stłtten har for(cid:229)rsaget, gennem en kapacitetsnedsk(cid:230)ring? Den 13. juni 1997 oplyste det belgiske tidsskrift »Le Soir«, at den wallonske region ved et eventuelt salg af 2. Forges de Clabecq til en privat virksomhed var villig til at lade virksomheden tilflyde yderligere 1,8 mia bfr. Anser Europa-Kommissionen ogs(cid:229) denne nye stłtte for at v(cid:230)re uforenelig med kodeksen for stłtte til st(cid:229)lsektoren, og hvilke foranstaltninger har den i tankerne for at f(cid:229) gennemfłrt den nłdvendige reduktion af kapaciteten?


title: QUESTION ECRITE no 2687/97 de W.G. van VELZEN à la Commission. Réglementation relative aux télécommunications

eurovoc_concepts:
France
application of EU law
competition
competition law
competitiveness
liberalisation of the market
market access
telecommunications
telephone charges


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2637/97 af Ursula SCHLEICHER til Kommissionen. Kommissionens tjenesteydelsesaftaler


title: QUESTION ECRITE no 2791/97 de Johanna MAIJ-WEGGEN à la Commission. Relations entre l'Union européenne et Mayotte

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
France
Mayotte
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: 3. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 102/123 Quels sont les accords de l(cid:146)Union europe·enne avec la Nouvelle-Cale·donie et de·pendances dans le domaine de la coope·ration au de·veloppement et/ou du de·veloppement re·gional? Quel a e·te·, en 1994, 1995 et 1996, le montant des cre·dits de l(cid:146)Union europe·enne en faveur de la Nouvelle-Cale·donie et de·pendances? Quels sont les programmes de de·veloppement et de renforcement structurel de l(cid:146)Union europe·enne avec la Nouvelle-Cale·donie et de·pendances pour la pe·riode de 1997 a‘ 2000? (98/C 102/181) QUESTION E· CRITE E-2791/97 pose·e par Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Relations entre l(cid:146)Union europe·enne et Mayotte Quelles sont, sur le plan juridique et constitutionnel, les relations entre Mayotte et la France, d(cid:146)une part, et entre cette (cid:14)(cid:136)le et l(cid:146)Union europe·enne, d(cid:146)autre part? Quels sont les traite·s, accords, de·cisions, de·clarations, re·solutions et autres re·glementations de l(cid:146)Union europe·enne s(cid:146)appliquant dans le contexte des relations entre Mayotte et l(cid:146)Union europe·enne? Quels sont les accords commerciaux de l(cid:146)Union europe·enne avec Mayotte? Quel a e·te·, en 1994, 1995 et 1996, la valeur des e·changes (importations et exportations) avec l(cid:146)Union europe·enne? Quels e·taient les principaux produits concerne·s? Quels sont les accords de l(cid:146)Union europe·enne avec Mayotte dans le domaine de la coope·ration au de·veloppement et/ou du de·veloppement re·gional? Quel a e·te·, en 1994, 1995 et 1996, le montant des cre·dits de l(cid:146)Union europe·enne en faveur de Mayotte? Quels sont les programmes de de·veloppement et de renforcement structurel de l(cid:146)Union europe·enne avec Mayotte pour la pe·riode de 1997 a‘ 2000? (98/C 102/182) QUESTION E· CRITE E-2792/97 pose·e par Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Relations entre l(cid:146)Union europe·enne et les Antilles ne·erlandaises (Cura(cid:231)ao, Bonaire, Saint-Martin, Saba et Saint-Eustache) Quelles sont, sur le plan juridique et constitutionnel, les relations entre les Antilles ne·erlandaises (Cura(cid:231)ao, Bonaire, Saint-Martin, Saba et Saint-Eustache) et les Pays-Bas, d(cid:146)une part, et entre ces (cid:14)(cid:136)les et l(cid:146)Union europe·enne, d(cid:146)autre part? Quels sont les traite·s, accords, de·cisions, de·clarations, re·solutions et autres re·glementations de l(cid:146)Union europe·enne s(cid:146)appliquant dans le contexte des relations entre les Antilles ne·erlandaises (Cura(cid:231)ao, Bonaire, Saint-Martin, Saba et Saint-Eustache) et l(cid:146)Union europe·enne? Quels sont les accords commerciaux de l(cid:146)Union europe·enne avec les Antilles ne·erlandaises (Cura(cid:231)ao, Bonaire, Saint-Martin, Saba et Saint-Eustache)? Quel a e·te·, en 1994, 1995 et 1996, la valeur des e·changes (importations et exportations) avec l(cid:146)Union europe·enne? Quels e·taient les principaux produits concerne·s? Quels sont les accords de l(cid:146)Union europe·enne avec les Antilles ne·erlandaises (Cura(cid:231)ao, Bonaire, Saint-Martin, Saba et Saint-Eustache) dans le domaine de la coope·ration au de·veloppement et/ou du de·veloppement re·gional? Quel a e·te·, en 1994, 1995 et 1996, le montant des cre·dits de l(cid:146)Union europe·enne en faveur des Antilles ne·erlandaises (Cura(cid:231)ao, Bonaire, Saint-Martin, Saba et Saint-Eustache)? Quels sont les programmes de de·veloppement et de renforcement structurel de l(cid:146)Union europe·enne avec les Antilles ne·erlandaises (Cura(cid:231)ao, Bonaire, Saint-Martin, Saba et Saint-Eustache) pour la pe·riode de 1997 a‘ 2000?


title: WRITTEN QUESTION No. 2810/97 by Mark WATTS to the Commission. Mobility and accessibility in transport policies

text: 16. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/67 › 1993: 154 360 ecu fo¤r ett projekt med rubriken (cid:148)Programme of the United Nations Declaration on the rights of minorities(cid:148) som var avsett att ta¤cka kostnaderna fo¤r konferensen i Kairo om minoritetsfr(cid:229)gan i arabva¤rlden, ett visst antal forskningsarbeten, informationsskrifter betra¤ffande begreppet minoriteters ra¤ttigheter, mo¤jligheten att so¤ka och erh(cid:229)lla finansieringssto¤d och om arbetet inom Fo¤renta nationerna. › 1993: 30 000 ecu fo¤r ett projekt med rubriken (cid:148)Minority rights group(cid:148) som likaledes var avsett att sta¤rka den icke-statliga organisationens verksamhet p(cid:229) trycksaksomr(cid:229)det och i fr(cid:229)ga om utbildning i minoriteters ra¤ttigheter. › 1992: 40 000 ecu fo¤r projektet (cid:148)1992 Programme of activities(cid:148). › 1990: 25 000 ecu fo¤r projektet (cid:148)1990/1991 Programme of activities(cid:148). En annan gren av den icke-statliga organisationen, med sa¤te i Finland, fick likaledes (cid:229)r 1995 ett bidrag fr(cid:229)n kommissionen p(cid:229) 18 000 ecu fo¤r att genomfo¤ra ett projekt med rubriken (cid:148)Minorities and their right of political participation(cid:148). Inom detta projekt skulle ett internationellt seminarium om minoriteter h(cid:229)llas fo¤r att stimulera debatten inom Fo¤renta nationerna och i det finla¤ndska parlamentet och tryckt material med anknytning till seminariet skulle likaledes finansieras. (1) SEK(96) 378. (2) KOM(96) 672 slutlig. (98/C 117/83) SKRIFTLIG FR¯GA E-2808/97 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Minskning av resebehovet i Europa Sto¤djer kommissionen initiativ fo¤r att (cid:148)minska behovet(cid:148) av att resa i Europa? (98/C 117/84) SKRIFTLIG FR¯GA E-2809/97 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Minskning av resebehovet i Europa Vilka (cid:229)tga¤rder fo¤rordar kommissionen fo¤r att minska o¤kningen i efterfr(cid:229)gan p(cid:229) resor i Europa? (98/C 117/85) SKRIFTLIG FR¯GA E-2810/97 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Ro¤rlighet och tillga¤nglighet i transportpolitiken Fra¤mjar kommissionen (cid:148)ro¤rlighet(cid:148) och (cid:148)tillga¤nglighet(cid:148) i sin transportpolitik? (98/C 117/86) SKRIFTLIG FR¯GA E-2811/97 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Mindre o¤kning i resandet per landsva¤g Vilka (cid:229)tga¤rder fo¤respr(cid:229)kar kommissionen fo¤r att h(cid:229)lla nere o¤kningen i landsva¤gsresandet i Europa?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2784/97 af Johanna MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. Forbindelserne mellem Den Europæiske Union og det britiske territorium i Det Indiske Ocean

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
Indian Ocean
United Kingdom
agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: C 102/120 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 3. 4. 98 Hvilke aftaler er der blevet indg(cid:229)et om udviklingssamarbejde og/eller regionaludvikling mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Aruba? Hvilket bidrag ydede Den Europ(cid:230)iske Union til Aruba i 1994, 1995 og 1996? Hvilke planer vedrłrende udvikling og strukturelle forbedringer foreligger der mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Aruba for perioden 1997-2000? (98/C 102/173) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2783/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og De Britiske Jomfrułer Hvorledes er de juridiske og statsretslige forbindelser mellem De Britiske Jomfrułer og Det Forenede Kongerige og mellem De Britiske Jomfrułer og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke af Den Europ(cid:230)iske Unions traktater, aftaler, afgłrelser, erkl(cid:230)ringer, resolutioner eller andre retsakter finder anvendelse p(cid:229) forbindelserne mellem De Britiske Jomfrułer og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke handelsaftaler har Den Europ(cid:230)iske Union indg(cid:229)et med De Britiske Jomfrułer? Hvilken v(cid:230)rdi havde importen og eksporten til og fra Den Europ(cid:230)iske Union i 1994, 1995 og 1996? Hvilke produkter drejede det sig hovedsageligt om? Hvilke aftaler er der blevet indg(cid:229)et om udviklingssamarbejde og/eller regionaludvikling mellem Den Europ(cid:230)iske Union og De Britiske Jomfrułer? Hvilket bidrag ydede Den Europ(cid:230)iske Union til De Britiske Jomfrułer i 1994, 1995 og 1996? Hvilke planer vedrłrende udvikling og strukturelle forbedringer foreligger der mellem Den Europ(cid:230)iske Union og De Britiske Jomfrułer for perioden 1997-2000? (98/C 102/174) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2784/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og det britiske territorium i Det Indiske Ocean Hvorledes er de juridiske og statsretslige forbindelser mellem det britiske territorium i Det Indiske Ocean og Det Forenede Kongerige og mellem det britiske territorium i Det Indiske Ocean og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke af Den Europ(cid:230)iske Unions traktater, aftaler, afgłrelser, erkl(cid:230)ringer, resolutioner eller andre retsakter finder anvendelse p(cid:229) forbindelserne mellem det britiske territorium i Det Indiske Ocean og Den Europ(cid:230)iske Union? Hvilke handelsaftaler har Den Europ(cid:230)iske Union indg(cid:229)et med det britiske territorium i Det Indiske Ocean? Hvilken v(cid:230)rdi havde importen og eksporten til og fra Den Europ(cid:230)iske Union i 1994, 1995 og 1996? Hvilke produkter drejede det sig hovedsageligt om? Hvilke aftaler er der blevet indg(cid:229)et om udviklingssamarbejde og/eller regionaludvikling mellem Den Europ(cid:230)iske Union og det britiske territorium i Det Indiske Ocean? Hvilket bidrag ydede Den Europ(cid:230)iske Union til det britiske territorium i Det Indiske Ocean i 1994, 1995 og 1996? Hvilke planer vedrłrende udvikling og strukturelle forbedringer foreligger der mellem Den Europ(cid:230)iske Union og det britiske territorium i Det Indiske Ocean for perioden 1997-2000? (98/C 102/175) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2785/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og South Georgia og Sandwich-łerne Hvorledes er de juridiske og statsretslige forbindelser mellem South Georgia og Sandwich-łerne og Det Forenede Kongerige og mellem South Georgia og Sandwich-łerne og Den Europ(cid:230)iske Union?


title: WRITTEN QUESTION No. 2769/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Fish kill at the Sellafield nuclear complex, Britain

eurovoc_concepts:
European Commission
United Kingdom
exchange of information
nuclear power station
nuclear safety
pollution of waterways
radioactive effluent
radioactive pollution

text: 16. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 117/63 (98/C 117/77) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2769/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Kalakuolema Sellafieldin ydinlaitoksen luona Isossa-Britanniassa Cumbriassa, Isossa-Britanniassa sijaitsevan Sellafieldin ydinlaitoksen alueella sattui heina¤kuun 18. pa¤iva¤na¤ vuoto, jossa ei-radioaktiivista kaustista soodaa pa¤a¤si Calder-jokeen. Ympa¤risto¤asioista Isossa-Britanniassa vastaava elin British Environment Agency (EA) on arvioinut, etta¤ yli 1000 ankeriasta ja lisa¤ksi 1000 lohen- ja meritaimenen poikasta seka¤ lukuisia muita kaloja kuoli vuodon seurauksena. Syyna¤ vuotoon pideta¤a¤n viallista venttiilia¤ Sellafieldin laitoksen varastointitiloissa. Ta¤ma¤nkaltaisia kalakuolemia on sattunut Sellafieldissa myo¤s aiemmin. Huhtikuussa 1991 vesisto¤ista¤ vastaava viranomainen National Rivers Authority syytti British Nuclear Fuels Ltd:ta (BNFL) happovuodosta Calder- jokeen, jossa kuoli yli 1500 kalaa, seka¤ polyelektrolyytin vuodosta la¤heiseen Black Beckiin, jossa kuoli yli 2000 kalaa. BNFL todettiin syylliseksi molempiin tekoihin ja sen maksettavaksi ma¤a¤ra¤ttiin 2000 Englannin punnan suuruinen sakko. Onko komissiolle ilmoitettu ta¤sta¤ hiljattain sattuneesta kalakuolemasta? Jos na¤in on, mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt ja/tai aikoo ryhtya¤? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. lokakuuta 1997) Komissio on na¤hnyt lehtiartikkelit British Nuclear Fuels Ltd:n (BNFL) Sellafieldin tehtaalla tapahtuneesta ei-radioaktiivisen kaustisen soodan vuodosta. Yritys tai Britannian viranomaiset eiva¤t kuitenkaan ole velvollisia ilmoittamaan ta¤llaisista tapauksista komissiolle. Komissio ei aio ryhtya¤ toimenpiteisiin asian suhteen. Tapauksen syiden tutkiminen ja laitteisiin tai menetelmiin mahdollisesti edellytetta¤va¤t muutokset kuuluvat yksinomaan kansallisten viranomaisten toimivaltaan. (98/C 117/78) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2772/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Encarnacio·n Redondo Jime·nez (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Eurooppalaisten viinien alkupera¤nimitysten suojelu Tiedotusva¤lineiden mukaan Yhdysvallat valmistelee maan viininviljelijo¤iden etujen suojelemiseksi sa¤a¤do¤sta¤, jonka perusteella yhdysvaltalaisista viineista¤ voidaan edelleen ka¤ytta¤a¤ EU:n alueella tuotettujen viinien alkupera¤nimityksia¤. Mita¤ toimenpiteita¤ komissio aikoo ta¤ma¤n johdosta toteuttaa suojellakseen eurooppalaisten viininviljelijo¤iden etuja, jotka ovat selva¤sti uhattuina? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama (20. lokakuuta 1997) Arvoisa parlamentin ja¤sen viittaa Yhdysvaltain kongressin ja¤senen d’Amaton esittelema¤a¤n tarkistukseen, joka koskee vuonna 1997 sa¤a¤dettya¤ Revenue Reconciliation Act-lakia. Ta¤ma¤n kongressin hyva¤ksyma¤n tarkistuksen tarkoituksena on yhtena¤ista¤a¤ joitakin viinien etikettien merkitsemisessa¤ olemassaolevan amerikkalaisen lainsa¤a¤da¤nno¤n mukaisesti vuosikausia ka¤ytettyja¤ nimikkeita¤. Kyse on nimikkeista¤, jotka edustavat itse asiassa eurooppalaisia alkupera¤nimityksia¤ kuten Champagne, Moselle, Port ja Sherry, mutta joita ka¤yteta¤a¤n Yhdysval- loissa amerikkalaisista viineista¤ tai tuontiviineista¤. Tarkistukseen sisa¤ltyva¤ nimiluettelo on itse asiassa sama kuin se, joka sisa¤ltyy voimassaoleviin teknisiin ma¤a¤ra¤yksiin (1). Komissio on ryhtynyt tutkimaan ta¤ma¤n tarkistuksen oikeudellista perustaa ja se aikoo tarkistaa erityisesti, sopiiko ta¤ma¤ tarkistus yhteen niiden ma¤a¤ra¤ysten kanssa, jotka sisa¤ltyva¤t Maailman kauppaja¤rjesto¤n sopimukseen teollis- ja tekija¤noikeuksien kauppaan liittyvista¤ na¤ko¤kohdista (TRIPS)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2696/97 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Støjforurening og sportsaktiviteter

eurovoc_concepts:
EU law
environmental protection
noise level
noise protection
sporting event
two-wheeled vehicle

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/93 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (23. september 1997) Kommissionen er s(cid:230)rdeles opm(cid:230)rksom p(cid:229) problemet med de oversvłmmelser, der p(cid:229) det seneste har fundet sted alt for hyppigt sted rundt omkring i Europa, og det er da ogs(cid:229) kommet til flere forskellige overvejelser og praktiske aktioner i de senere (cid:229)r med henblik p(cid:229) at stłtte medlemsstaterne i disses forskning vedrłrende begr(cid:230)nsningen af de risici og virkninger, der er forbundet med dette f(cid:230)nomen. Den skal da heller ikke undlade at anspore og stłtte medlemsstaterne til at videreudvikle deres forebyggende foranstaltninger og r(cid:229)de bod p(cid:229) de utilstr(cid:230)kkelige forholdsregler, der er blevet truffet i fortiden med henblik p(cid:229) at regulere de forskellige flodb(cid:230)kkener. Dette er s(cid:229)ledes tilf(cid:230)ldet med de aktioner, der for nylig blev iv(cid:230)rksat som led i F(cid:230)llesskabets initiativ med betegnelsen »Interreg II«. En r(cid:230)kke forskellige forskningsprogrammer er endvidere blevet forbeholdt problemet med oversvłmmelserne, idet deres sigte er at videreudvikle teknikken til at hłjne sikkerhedsniveauet. Dog henhłrer det ikke under Kommissionens kompetence at finde frem til og styre de eventuelle risikable situationer i de enkelte medlemsstater, eftersom dette omr(cid:229)de sorterer under de enkelte landes forskellige nationale, regionale og lokale myndigheders kompetence i s(cid:229) henseende. (98/C 102/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2696/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Stłjforurening og sportsaktiviteter Kommissionens grłnbog, »Fremtidens Stłjpolitik« (KOM(96)0540), indeholder nogle forslag til neds(cid:230)ttelse af stłjemissionen i dB fra tohjulede motorkłretłjer, som risikerer at begr(cid:230)nse, hvis ikke ligefrem s(cid:230)tte en stopper for, motorcykelsporten. Vil Kommissionen, i lyset af denne risiko og med henblik p(cid:229) at sikre motorcykelsportens overlevelse ved at głre den forenelig med miljłbeskyttelseskravene, v(cid:230)re indstillet p(cid:229) 1. at overveje at henholde sig til de normer, som de sportslige myndigheder har fastsat for det maksimale stłjniveau under motocross-lłb? 2. at opfordre de relevante nationale sportsforbund til at harmonisere deres stłjnormer i forbindelse med motorcykel-v(cid:230)ddelłb? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (13. oktober 1997) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/24/EF af 17. juni 1997 om dele af og kendetegn ved to- og trehjulede motordrevne kłretłjer (1) sigter bl. a. mod at regulere det tilladelige stłjniveau for to- og trehjulede motordrevne kłretłjer (kapitel 9). Dette direktiv finder anvendelse p(cid:229) alle kłretłjer, der er omfattet af R(cid:229)dets direktiv 92/61/E(cid:216)F af 30. juni 1992 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne kłretłjer (2). Dog er kłretłjer, der er beregnet til konkurrencesport, s(cid:229)vel p(cid:229) landevej som terr(cid:230)ng(cid:229)ende, udelukket fra sidstn(cid:230)vnte direktivs anvendelsesomr(cid:229)de af de (cid:229)rsager, det (cid:230)rede medlem fremfłrer, og som fłlge heraf heller ikke undergivet de f(cid:230)llesskabsforskrifterne vedrłrende det tilladelige stłjniveau. (1) EFT L 226 af 18/8 1997, s. 1. (2) EFT L 225 af 10. 8. 1992, s. 72


title: WRITTEN QUESTION No. 2720/97 by Susan WADDINGTON to the Commission. Age discrimination in recruitment - Amsterdam Draft Treaty

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU initiative
EU institution
European civil service
European official
admission to examinations
anti-discriminatory measure
competition (EU)
older worker
recruitment

text: C 82/106 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 17. 3. 98 (98/C 82/174) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2556/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Harald Ettl (PSE) (24. heina¤kuuta 1997) Aihe: Ika¤syrjinta¤ EU:n toimielinten avoimia virkoja koskevissa ilmoituksissa Euroopan unionin tyo¤llisyytta¤ koskevissa keskusteluissa vastuu siirreta¤a¤n usein yksilo¤lle ehdottamalla patenttila¤a¤kkeeksi tyo¤tto¤myyteen siirtyvyytta¤ ja elinika¤ista¤ oppimista. Kuitenkin juuri EU:n toimielinten olisi oltava esikuvana ja tehta¤va¤ soveltuvia aloitteita, jotta kaikista ika¤luokista voitaisiin hakea EU:n ja Eurooppa- neuvoston pa¤tevyytta¤ edellytta¤viin virkoihin, sen sijaan, etta¤ ne asettaisivat syrjivia¤ ika¤rajoituksia ottaessaan hakijoita EU:n palvelukseen. 1. Pita¤a¤ko¤ paikkansa, etta¤ joissakin Euroopan toimielinten avoimia virkoja koskevissa ilmoituksissa hakijoille on asetettu enimma¤isika¤raja (neuvoston, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean avoin kilpailu EUR/A/121, EYVL C 363 A, 3. 12. 1996)? 2. Mita¤ objektiivisia perusteita on ta¤llaiselle syrjiva¤lle ka¤yta¤nno¤lle, jolla vanhemmat ihmiset suljetaan pois tyo¤ela¤ma¤sta¤, kun otetaan huomioon ensiksikin se, etta¤ kyseiset henkilo¤t voisivat ka¤yda¤ to¤issa¤ viela¤ 20 vuoden ajan tai kauemminkin ja toiseksi se, etta¤ samaan aikaan on ka¤ynnissa¤ ohjelmia vanhempien ihmisten integroimiseksi tyo¤markkinoille? 3. Miten ta¤ma¤ ristiriita on selitetta¤vissa¤? 4. Mita¤ soveltuvia aloitteita EU:n toimielimet aikovat ka¤ynnista¤a¤, jotta kaikista ika¤luokista voitaisiin hakea EU:n ja Eurooppa-neuvoston pa¤tevyytta¤ edellytta¤viin virkoihin? (98/C 82/175) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2720/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Susan Waddington (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Ika¤a¤n perustuva syrjinta¤ rekrytoinnissa › Amsterdamin perussopimusluonnos Amsterdamin perussopimusluonnos sisa¤lta¤a¤ uuden 6 a artiklan, jossa ma¤a¤ra¤ta¤a¤n yhteiso¤n toiminnasta (cid:148)sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkupera¤a¤n, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ika¤a¤n tai seksuaaliseen suuntautuneisuuteen perustuvan syrjinna¤n torjumiseksi(cid:148). Mita¤ vaikutuksia komissio arvelee ta¤lla¤ artiklalla sopimuksen ratifioinnin ja¤lkeen olevan omiin rekrytointika¤yta¤nto¤ihinsa¤, joihin kuuluvat ika¤rajat? Saako uusi artikla komission nyt poistamaan ika¤rajojen ka¤yto¤n rekrytoinnissaan? Komission ja¤senen Erkki Liikasen komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2556/97 ja E-2720/97 (22. syyskuuta 1997) Vastauksena kysymyksiin 1-3 komissio vahvistaa, etta¤ yhteisesta¤ sopimuksesta yhteiso¤n toimielimet soveltavat yleensa¤ 35 vuoden ika¤a¤ pa¤a¤syehtona peruspalkkaluokan kilpailuihin. Ika¤rajojen ka¤ytto¤ johtuu useista syista¤ ja na¤ista¤ la¤hes kaikki ovat tulleet esille parlamentin ja¤senten asiaan liittyviin kysymyksiin annetuissa vastauksissa. Kuten vastauksessa Alex Smithin esitta¤ma¤a¤n kirjalliseen kysymykseen E-1623/97 (1) todettiin, komissio on kuitenkin alkanut harkita joustavampaa ka¤yta¤nto¤a¤ virkamiesten rekrytoinnissa ka¤ytetta¤vien ika¤rajojen sovelta- misessa. Asiasta on keskusteltu alustavasti hallintopa¤a¤lliko¤iden kokouksessa, ja tarkoituksena on, etta¤ yhteiso¤n toimielimet omaksuisivat yhteisen la¤hestymistavan asiaan. Keskusteluja jatketaan alkusyksysta¤


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2797/97 dell'on. Johanna MAIJ- WEGGEN alla Commissione. Relazioni fra l'Unione europea e l'Antartico britannico

eurovoc_concepts:
Antarctica
EU programme
European Union
United Kingdom
United Kingdom OCT
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: 3. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 102/125 Quali intese in materia di cooperazione allo sviluppo e/o di sviluppo regionale ha stipulato l(cid:146)Unione con i territori francesi australi e del Polo Sud? A quanto sono ammontati gli aiuti dell(cid:146)Unione ai territori francesi australi e del Polo Sud nel 1994, 1995 e 1996? Quali sono i progetti in materia di sviluppo e di potenziamento strutturale fra l(cid:146)Unione e i territori francesi australi e del Polo Sud per il periodo 1997-2000? (98/C 102/186) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2796/97 di Johanna Maij-Weggen (PPE) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Relazioni fra l(cid:146)Unione europea e Saint Pierre e Miquelon Quali relazioni giuridiche e costituzionali intercorrono fra Saint Pierre e Miquelon e la Francia e fra Saint Pierre e Miquelon e l(cid:146)Unione europea? Quali trattati, accordi, decisioni, dichiarazioni, risoluzioni o altre regolamentazioni dell(cid:146)Unione europea si applicano alle relazioni fra i territori francesi australi e del Polo Sud e l(cid:146)Unione? Quali intese commerciali ha stipulato l(cid:146)Unione europea con Saint Pierre e Miquelon? Qual e‘ stato il volume delle importazioni e delle esportazioni nel 1994, 1995 e 1996? Di quali prodotti si e‘ trattato principalmente? Quali intese in materia di cooperazione allo sviluppo e/o di sviluppo regionale ha stipulato l(cid:146)Unione con Saint Pierre e Miquelon? A quanto sono ammontati gli aiuti dell(cid:146)Unione a Saint Pierre e Miquelon nel 1994, 1995 e 1996? Quali sono i progetti in materia di sviluppo e di potenziamento strutturale fra l(cid:146)Unione e Saint Pierre e Miquelon per il periodo 1997-2000? (98/C 102/187) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2797/97 di Johanna Maij-Weggen (PPE) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Relazioni fra l(cid:146)Unione europea e l(cid:146)Antartico britannico Quali relazioni giuridiche e costituzionali intercorrono fra l(cid:146)Antartico britannico e il Regno Unito e fra l(cid:146)Antartico britannico e l(cid:146)Unione europea? Quali trattati, accordi, decisioni, dichiarazioni, risoluzioni o altre regolamentazioni dell(cid:146)Unione europea si applicano alle relazioni fra l(cid:146)Antartico britannico e l(cid:146)Unione? Quali intese commerciali ha stipulato l(cid:146)Unione europea con l(cid:146)Antartico britannico? Qual e‘ stato il volume delle importazioni e delle esportazioni nel 1994, 1995 e 1996? Di quali prodotti si e‘ trattato principalmente? Quali intese in materia di cooperazione allo sviluppo e/o di sviluppo regionale ha stipulato l(cid:146)Unione con l(cid:146)Antartico britannico? A quanto sono ammontati gli aiuti dell(cid:146)Unione all(cid:146)Antartico britannico nel 1994, 1995 e 1996? Quali sono i progetti in materia di sviluppo e di potenziamento strutturale fra l(cid:146)Unione e l(cid:146)Antartico britannico per il periodo 1997-2000? (98/C 102/188) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2798/97 di Johanna Maij-Weggen (PPE) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Relazioni fra l(cid:146)Unione europea e l(cid:146)isola di Sant(cid:146)Elena e dipendenze Quali relazioni giuridiche e costituzionali intercorrono fra l(cid:146)isola di Sant(cid:146)Elena e dipendenze e il Regno Unito e fra l(cid:146)isola di Sant(cid:146)Elena e dipendenze e l(cid:146)Unione europea?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2832/97 af Nuala AHERN til Kommissionen. Aftale mellem Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), vedtaget af WHO-forsamlingen den 28. maj 1959

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
World Health Organisation
cooperation agreement
health policy
nuclear safety
public health
radiation protection

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/75 (98/C 117/95) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2832/97 af Nuala Ahern (V) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Aftale mellem Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), vedtaget af WHO-forsamlingen den 28. maj 1959 Har EU s(cid:230)rlige forbindelser med eller nogen indflydelse inden for Verdenssundhedsorganisationen (WHO) eller Den Internationale Atomenergiorganisation bortset fra medlemsstaternes forbindelser, og bidrager EU med midler af nogen art til disse organisationer? Har Kommissionen kendskab til aftalen mellem WHO og IAEA, der blev vedtaget p(cid:229) WHO-forsamlingen den 28. maj 1959, som har den virkning, at den begr(cid:230)nser WHO(cid:146)s virksomhed i forbindelse med projekter, der har vedrłrer nukleare anliggender? Artikel 3 har fłlgende ordlyd: »N(cid:229)r som helst en af de to organisationer foresl(cid:229)r iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af et program eller en aktivitet vedrłrende et omr(cid:229)de, som den anden organisation har eller m(cid:229)tte have en v(cid:230)sentlige interesse i, konsulterer den fłrste kontrahent den anden kontrahent med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) gensidig enighed om en tilpasning af aktiviteterne. « Det er indlysende, at WHO i verdenssundhedens og EU-sundhedens interesse frit błr kunne efterforske ethvert spłrgsm(cid:229)l p(cid:229) en hvilken som helst m(cid:229)de, den anser for hensigtsm(cid:230)ssig, navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r nukleare anliggender (hvor Kommissionen har et s(cid:230)rligt ansvar over for EU-borgere) uden at st(cid:229) i et afh(cid:230)ngighedsforhold til en organisation, hvis mandat er at fremme den samme energikilde, da hensynet til borgernes sundhed m(cid:229) v(cid:230)re af overordnet betydning. Vil Kommissionen v(cid:230)re enig i at stłtte eller tilskynde til en tilbagekaldelse eller en passende revision af denne aftale, enten direkte eller gennem medlemsstaterne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (15. oktober 1997) I forholdet mellem EU og Den Internationale Atomenergikommission (IAEA) spiller EU en vigtig rolle inden for sikkerhedskontrol, forskning og sikkerhed. EU er for eksempel med i de tre aftaler mellem IAEA og medlemsstater (INFCIRC 193, 263, 290) og har en rammesamarbejdsaftale med IAEA, som blev undertegnet i 1975. EU er med til at organisere og bidrager lejlighedsvis til samfinansieringen af diverse IAEA-aktiviteter, is(cid:230)r inden for nuklear sikkerhed og str(cid:229)lingssikkerhed. Hvad ang(cid:229)r forbindelserne med Verdenssundhedsorganisa- tionen (WHO) deltager EU ikke i finansieringen af WHO(cid:146)s aktiviteter. Men det sker, at WHO fungerer som underkontrahent ved projekter, som iv(cid:230)rks(cid:230)ttes af Kommissionen, is(cid:230)r inden for humanit(cid:230)re opgaver. Aftalen fra 1959 mellem WHO og IAEA er offentliggjort (INFCIRC 20). Kommissionen vil gerne understrege, at den ikke kan gribe ind i forholdet mellem to internationale organisationer. Af aftalen fremg(cid:229)r det dog helt klart, at de to organisationer skal arbejde n(cid:230)rt sammen og konsultere hinanden regelm(cid:230)ssigt om anliggender af f(cid:230)lles interesse, og at dette skal ske, uden at det griber ind i WHO(cid:146)s ret til at besk(cid:230)ftige sig med hj(cid:230)lp til og fremme, udvikling og koordinering af internationalt sundhedsarbejde. Som det s(cid:229)ledes klart fremg(cid:229)r af teksten, słger aftalen blot at undg(cid:229) overlapninger og sikre samarbejde om anliggender af f(cid:230)lles interesse. Et eksempel p(cid:229) et s(cid:229)dant samarbejde er »Grundl(cid:230)ggende sikkerhedsnormer«, som er udarbejdet i f(cid:230)llesskab af IAEA og WHO › sammen med Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), den panamerikanske sundhedsorganisation (PAHO) og Organisationen for (cid:216)konomisk Samarbejde og Udvikling › Kerneenergiagenturet (OECD/NEA). (98/C 117/96) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2839/97 af Hiltrud Breyer (V) til R(cid:229)det (1. september 1997) Om: Atomkraftv(cid:230)rket i Temelin i Den Tjekkiske Republik T(cid:230)t ved gr(cid:230)nsen til (cid:216)strig i Temelin i Den Tjekkiske Republik er man i gang med at f(cid:230)rdiggłre 2 reaktorer af typen VVER-1000. F(cid:230)rdiggłrelsen har v(cid:230)ret forbundet med enorme tekniske, finansielle, organisatoriske og


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2829/97 del Nuala AHERN a la Comisión. Ayuda macrofinanciera a Bulgaria

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU aid
Euratom loan
European Investment Bank
credit guarantee
financial aid
macroeconomics
nuclear safety


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2764/97 af Irene SOLTWEDEL- SCHÄFER til Kommissionen. Bovin Spongiform Encephalopati/ Creutzfeldt-Jakobs sygdommen

eurovoc_concepts:
animal disease
cattle
epidemiology
exchange of information
health control
infectious disease
slaughter of animals
veterinary inspection

text: C 82/138 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 3. 98 (98/C 82/222) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2756/97 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Euro-Info-Centret ved det internationale handelskammer i Regensburg I ca. 10 (cid:229)r har der ved det internationale handelskammer i Regensburg v(cid:230)ret et EF-r(cid:229)dgivningscenter, som ogs(cid:229) er et af de fłrste Euro-Info-centre, der blev anerkendt af Kommissionen. Ved Kommissionens seneste evaluering blev Euro-Info-Centret i Regensburg indplaceret et trin lavere og blev flyttet fra bl(cid:229) til violet. 1. Hvorfor skete denne lavere indplacering? Kan Kommissionen give en udfłrlig begrundelse herfor? 2. Hvilke bedłmmelseskriterier g(cid:229)r Kommissionen ud fra ved evalueringen af Euro-Info-Centre (formelle og kvalitative)? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (2. oktober 1997) Evalueringen af de enkelte Euro Info Centres (EIC) pr(cid:230)stationer tager ikke kun sigte p(cid:229) at sikre, at de opfylder deres forpligtelser over for Kommissionen, hvilket er en betingelse for udbetalingen af EF-tilskud, men skal ogs(cid:229) bidrage til at forłge den kvantitative gennemslagskraft for nettet i sin helhed. Kommissionens vigtigste informationskilde i forbindelse med denne evaluering er de aktivitetsrapporter, som Euro Info Centrene indsender hvert kvartal. Evalueringsmetoden, der er blevet til i samr(cid:229)d med EIC(cid:146)erne, er baseret p(cid:229) objektive kriterier, som er b(cid:229)de kvalitative og kvantitative. Med henblik p(cid:229) denne evaluering analyseres Euro Info Centrenes aktiviteter ud fra fem synsvinkler: udfłrelse af opgaven med at informere og r(cid:229)dgive sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV(cid:146)er) i forhold vedrłrende F(cid:230)llesskabet, markedsfłring af nettet, medvirken i nettets interne samarbejde, styrke og kvalitet af forbindel- serne til Kommissionen, overensstemmelse mellem Euro Info Centrenes interne organisation og deres opgaver. EIC(cid:146)erne har deltaget i udarbejdelsen af et ensartet evalueringsskema, som kommer n(cid:230)rmere ind p(cid:229) de forskellige aspekter af deres aktiviteter. Det er p(cid:229) grundlag af disse kriterier, at EIC i Regensburg for (cid:229)ret 1996 er blevet indplaceret i den »violette« gruppe. Denne beslutning berłrer ikke udbetalingen af tilskud fra EF. Den har kun til form(cid:229)l at głre EIC(cid:146)en opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der er visse svagheder med hensyn til centrets interne organisation og integrering i nettet, hvilket Kommissionen har redegjort for i en henvendelse til v(cid:230)rtsorganisationen. Baggrunden for denne procedure er et łnske om yderligere at forbedre de pr(cid:230)stationer, som EIC i Regensburg og nettet som helhed yder. (98/C 82/223) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2764/97 af Irene Soltwedel-Scha¤fer (V) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Bovin Spongiform Encephalopati/Creutzfeldt-Jakobs sygdommen 1. Et stort antal tilf(cid:230)lde af Creutzfeldt-Jakobs sygdommen bliver ikke p(cid:229)vist, fordi fremadskridende demens anses for at v(cid:230)re et obligatorisk diagnosekriterium, men imidlertid ikke behłver at v(cid:230)re til stede. Hvad har Europa-Kommissionen foretaget sig for at korrigere de epidemiologiske data, som derfor ikke er korrekte? 2. I hvor hłj grad er det blevet sikret, at det under de lłbende slagteprogrammer (England, Tyskland) konstateres, hvor stor en procentdel af inficerede/syge BSE-dyr der er blandt de (tilsyneladende) sunde dyr? En s(cid:229)dan oversigt er nłdvendig for at f(cid:229) kendskab til den faktiske forekomst af smittede dyr, s(cid:229) man ud fra dette kan slutte sig til de mulige latente tilf(cid:230)lde af Creutzfeldt-Jakobs sygdommen hos mennesker, navnlig fordi man p(cid:229) grund af den lange inkubationstid m(cid:229) g(cid:229) ud fra, at de s(cid:230)dvanlige kriterier for BSE ikke er positive, hvis dyrene slagtes, inden de er 3 (cid:229)r gamle, selv om de er b(cid:230)rere af den infektiłse sygdomskim. Det ville v(cid:230)re yderst nyttigt at indlede et samarbejde med Schweiz p(cid:229) dette omr(cid:229)de


title: WRITTEN QUESTION No. 2731/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Protection of dwellings near the mediaeval walls of Thessaloniki

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
Macedonia
architectural heritage
competence of the Member States
cultural policy
exchange of information
heritage protection
town planning

text: C 102/104 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 (98/C 102/149) WRITTEN QUESTION P-2728/97 by Luciano Vecchi (PSE) to the Commission (30 July 1997) Subject: Social and environmental harm caused by prawn-farming in India The farming of prawns, mainly for export purposes, has become widespread in recent years in some states of India, in particular Tamil Nadhu. These activities are mostly controlled by foreign companies or multinationals. As highlighted by widespread non-violent protest movements, and affirmed by the Indian Supreme Court itself, such farming has caused severe environmental and social damage, and the use of sites for fish-farming has had serious social repercussions. Large-scale prawn-farming in India therefore clearly contravenes the principles of (cid:145)sustainable development(cid:146) upheld by the European Union. 1. Has the Commission ever provided support, directly or indirectly, for setting up or doing business with prawn-farms in India? 2. Does the Commission consider that European Union-based companies operating in this sector in India are behaving correctly or not? 3. Does it intend to take economic, political and environmental measures to encourage the conversion of such fish-farms? Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (24 September 1997) 1. The Commission has never provided support for setting up or doing business with prawn farms in India. 2. The Commission is aware of the possible damage that can result from intensive prawn farming in coastal areas. It therefore recommends the responsible development of aquaculture, in accordance with the Code of Conduct for responsible fishing, to which the Community adheres. The Commission is not in a position to judge the behaviour of the companies operating in this sector in India. The Commission does not feel that it should take any economic, political or environmental measures to 3. encourage the conversion of such farms. (98/C 102/150) WRITTEN QUESTION E-2731/97 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (1 September 1997) Subject: Protection of dwellings near the mediaeval walls of Thessaloniki With aid from the European Union, Thessaloniki municipal authorities are undertaking a series of town-planning projects in the upper city of Thessaloniki: these include the demolition of refugee dwellings bordering on the mediaeval walls, which, according to UNESCO(cid:146)s international list (No 456), constitute part of the world heritage. These buildings which are linked to the history of the City since the Byzantine period are being demolished to make way for roads running parallel to the walls and parking places. The Academic Staff of the University of Thessaloniki(cid:146)s Faculty of Architecture and local inhabitants are protesting about this, and the Greek section of ICOMOS has addressed a letter to Thessaloniki municipal authorities stressing that the Granada Convention and the Charter of Venice provide that (cid:145)alongside the protected cultural heritage monument or artefact the natural and urban environment must also be protected(cid:146)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2692/97 af Patricia McKENNA til Kommissionen. Markedsføring af et test-kit indeholdende genetisk modificerede mikroorganismer til afdækning af antibiotikarester i mælk

eurovoc_concepts:
animal product
antibiotic
genetically modified organism
health risk
human nutrition
marketing
medicinal product
microorganism
milk
waste


title: WRITTEN QUESTION No. 2737/97 by Gianni TAMINO to the Commission. Incompatibility of Veneto regional law No 15 of 22 May 1997 with Community legislation

eurovoc_concepts:
EU control
EU law - national law
Veneto
application of EU law
bird
hunting regulations
national law
protection of animal life

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/107 Komission puheenjohtajan Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Komissio ilmaisee myo¤ta¤tuntonsa Estaimpuis’n kunnassa rankkasateiden seurauksena aiheutuneiden tulvien uhreille. Komissio on tietoinen kunnan asukkaiden ka¤rsimista¤ vahingoista. Komissio muistuttaa arvoisaa Euroopan parlamentin ja¤senta¤ siita¤, etta¤ vuoden 1997 talousarviossa ei ole myo¤nnetty ma¤a¤ra¤rahoja yhteiso¤n ha¤ta¤apua varten budjettikohtaan B4-3400, joten va¤litto¤miin toimiin ei voida ryhtya¤. Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin ja¤senelle myo¤s, etta¤ se julkaisi Euroopan yhteiso¤jen virallisessa lehdessa¤ (1) kokeiluhankkeita koskevan ehdotuspyynno¤n hyo¤kytulvariskialueiden ympa¤risto¤nsuojelun alalla. Kokeiluhankkeiden pyrkimyksena¤ on edista¤a¤ ja¤senvaltioiden yhteistyo¤ta¤, jotta hyo¤kytulvariskialueiden ympa¤- risto¤n hoitoon ja suojeluun liittyvia¤ uusimpia tietoja Euroopassa saadaan kera¤ttya¤, yhdenmukaistettua ja vahvistettua. Tulvien ehka¤isemista¤ aluesuunnittelulla koskevien pitka¤aikaistoimien osalta komissio muistuttaa arvoisalle parlamentin ja¤senelle, etta¤ yhteiso¤lla¤ on Interreg II C -aloiteohjelma (1997-1999), johon Hainaut on tukikelpoinen. (1) EYVL C 185, 18. 6. 1997. (98/C 102/154) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2737/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gianni Tamino (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Veneton alueella 22. toukokuuta 1997 annetun lain nro 15 yhteensopimattomuus yhteiso¤n oikeuden kanssa Veneton alueen virallisessa lehdessa¤ nro 43 julkaistiin 27. toukokuuta 1997 alueellinen laki, joka on annettu 22. toukokuuta 1997 ha¤keissa¤ syntyneiden muiden lintulajien kuin riistalintujen kasvattamisesta na¤yttelytarkoituk- siin tai lemmikkiela¤imiksi. Onko ta¤ma¤ laki sopusoinnussa luonnonvaraisten lintujen ja riistalintujen suojelua koskevien EU:n direktiivien kanssa? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 1997) Komissio tutkii parhaillaan parlamentin ja¤senen tarkoittamaa lakia, eika¤ epa¤ro¤i ryhtya¤ tarvittaessa perustamis- sopimuksen 169 artiklan mukaiseen menettelyyn. (98/C 102/155) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2742/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Burmasta Bangladeshiin tulevat pakolaiset Arviolta 25 000 turvapaikan hakijaa on paennut Burmasta Bangladeshiin viimeisten kuukausien aikana va¤lttya¤kseen pakkotyo¤lta¤, ihmisoikeuksien loukkauksilta ja vaikeuksiin joutumiselta. Bangladesh ei ole ta¤ha¤n mennessa¤ sallinut YK:n pakolaisasiain pa¤a¤komissaarin toimiston (UNHCR) edustajien haastatella na¤ita¤ pakolaisia


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2690/97 van Eryl McNALLY aan dee Raad. Rationele planningtechnieken in de elektriciteits- en gasvoorziening

eurovoc_concepts:
EC Directive
economic planning
electricity supply
energy distribution
gas
proposal (EU)

text: 3. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 102/91 (98/C 102/131) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2686/97 van Luigi Moretti (NI) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Achterstand bij de betalingen In 1995 heeft de Commissie aanbeveling nr. 95/198/EG (1) aan de lidstaten aangenomen over de betalingster- mijnen bij handelstransacties. Aangezien geen gevolg is gegeven aan de voorgestelde maatregelen, heeft de Commissie onlangs een mededeling opgesteld en goedgekeurd over de achterstand in de betalingen bij handelstransacties en heeft zij het plan opgevat om vo·o·r het einde van het jaar een ontwerprichtlijn in te dienen. Kan de Commissie uiteenzetten › gezien het feit dat degenen die steun ontvangen voor communautaire programma(cid:146)s en initiatieven zich steeds vaker beklagen over ongerechtvaardigde achterstand bij de uitbetaling van de subsidies door de communautaire instellingen › welke maatregelen zij zelf treft om de betalingstermijnen bij de financiering van de communautaire programma(cid:146)s na te leven? (1) PB L 127 van 10. 6. 1995, blz. 19. Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (16 oktober 1997) De Commissie verwijst het geachte Parlementslid in de eerste plaats naar de recente antwoorden op de schriftelijke vragen E-3101/96 van de heer Mather (1) en E-1568/97 van de heer Novo (2). Deze vragen waren vergelijkbaar met die van het geachte Parlementslid, en in haar antwoorden heeft de Commissie uiteengezet welke wijzigingen zij de afgelopen jaren in haar betalingsprocedures heeft aangebracht en aangegeven dat deze in het algemeen hebben geleid tot meer betrouwbaarheid en een snellere afwikkeling. De Commissie controleert regelmatig de betalingstermijnen. Voor het begrotingsjaar 1996 is bijvoorbeeld vastgesteld dat voor de betalingen uit de begroting de gemiddelde betalingstermijn, dus de termijn tussen de ontvangst van de factuur en de datum waarop de rekening van de Commissie wordt gedebiteerd, 52 dagen bedroeg. Daarnaast is gebleken dat in hetzelfde begrotingsjaar 78% van de betalingen binnen 60 dagen werd verricht, voor 12% tussen de 60 en 90 dagen nodig was en voor 10% meer dan 90 dagen. De Commissie erkent dat deze resultaten nog voor verbetering vatbaar zijn en dat minstens 95% van de betalingen binnen 60 kalenderdagen zou moeten worden verricht. Niettemin heeft zij onlangs een mededeling goedgekeurd over de betalingstermijnen (3), waarin zij voor bepaalde categoriee¤n betalingen expliciet erkent dat bij overschrijding van de termijn in beginsel achterstandsrente moet worden betaald. De uitvoeringsbepalingen voor deze maatregel, die met name ten uitvoer wordt gelegd door middel van een clausule die in alle contracten van de Commissie wordt opgenomen, zijn vanaf 1 oktober 1997 van toepassing. (1) PB C 195 van 3. 4. 1997. (2) PB C 60 van 25. 2. 1998. (3) Doc. SEC(97) 1205. (98/C 102/132) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2690/97 van Eryl McNally (PSE) aan de Raad (1 september 1997) Betreft: Rationele planningtechnieken in de elektriciteits- en gasvoorziening Wat is er terechtgekomen van de richtlijn inzake de rationele planningtechnieken?


title: WRITTEN QUESTION No. 2831/97 by Nuala AHERN to the Commission. Euratom loan for the Russian NPP Kalinin Unit 3

eurovoc_concepts:
EU aid
Euratom loan
European Investment Bank
Russia
credit guarantee
financial aid
nuclear power station
nuclear safety

text: C 117/74 EN Official Journal of the European Communities 16. 4. 98 Bulgarian nuclear safety authorities and technical safety organisations in the licensing process and recommends that Community support should continue to be extended to the Bulgarian nuclear regulator during the licensing process. The opinion is given subject to a satisfactory conclusion of the assessment of the environmental impact of the project. As part of the Euratom loan procedure, the European investment bank (EIB) is required to deliver a recommendation on the financial aspects of the project to be financed, for example on whether the project is suitable for loan financing or whether the borrower is likely to be in a position to service and reimburse the Euratom loan envisaged. It is not expected that the proposed safety measures will directly provide extra revenue. However, the increased efficiency of operation should have some financial impact. This issue is expected to be addressed in the recommendation required from the EIB. In accordance with Council Regulation (EC, Euratom) No 2728/94 of 31 October 1994 establishing a guarantee fund for external actions (2), a payment to the guarantee fund is required for all loans or loan guarantees in favour of third countries. Such payment has therefore to be made also for Bulgaria, irrespective of its status as an applicant country. (1) OJ L 84, 29. 3. 1994. (2) OJ L 293, 12. 11. 1994. (98/C 117/94) WRITTEN QUESTION E-2831/97 by Nuala Ahern (V) to the Commission (1 September 1997) Subject: Euratom loan for the Russian NPP Kalinin Unit 3 What is the current status of the proposed Euratom loan for the Russian NPP Kalinin Unit 3? Has the application been approved by the PHARE/TACIS Nuclear Safety Expert Group, and if so, under what criteria and with what conditions attached? Is the proposed loan being reviewed by the European Investment Bank, and if so, under which criteria? Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (16 October 1997) On the basis of a request for a Euratom loan from the Russian state electricity concern Rosenergoatom, the Commission is preparing all the studies required to enable it to make a decision on such a loan. In line with Council Decision 94/179/Euratom of 21 March 1994 amending Decision 77/270/Euratom, to authorize the Commission to contract Euratom borrowings in order to contribute to the financing required for improving the degree of safety and efficiency of nuclear power stations in certain non-member countries (1) and its attached guidelines, the Phare Tacis nuclear safety expert group has already discussed the technical details of the project and submitted in July 1997 a statement to the Commission. The statement indicates that the implementation of the proposed modernisation programme and of the measures recommended by Riskaudit would achieve an internationally acceptable safety level. It also insists on the adequate involvement of the Russian nuclear safety authorities and technical safety organisations in the licensing process and recommends that Community support should continue to be extended to the Russian nuclear regulator during the licensing process. The opinion is given subject to a satisfactory conclusion of the assessment of the environmental impact of the project. As part of the Euratom loan procedure, the European investment bank (EIB) is required to deliver a recommendation on the financial aspects of the project to be financed, for example on whether the project is suitable for loan financing or whether the borrower is likely to be in a position to service and reimburse the Euratom loan envisaged. (1) OJ L 84, 29. 3. 1994


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2811/97 του Mark WATTS προς την Επ τροπή. Μείωση του όγκου οδικών μετακινήσεων

eurovoc_concepts:
air transport
carriage of goods
common transport policy
free movement of persons
geographical mobility
inland waterway transport
maritime transport
means of public conveyance
rail transport
road transport

text: 16. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 117/67 › 1993: 154. 360 ECU gia to pro·gramma me ti·tlo «Pro·gramma thw diakh·ryjhw tvn Hnvme·nvn Eunv· n gia ta dikaiv· mata tvn meionoth·tvn» poy e·xei sto·xo na kaly·cei ta e·joda thw syndia·skechw toy Kai(cid:143)roy sxetika· me to ue·ma tvn meionoth·tvn ston arabiko· ko·smo, orisme·new e·reynew, dhmosiey·seiw plhroforiv· n gia thn e·nnoia tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy, tiw aith·seiw kai tiw dynato·thtew lh·chw xrhmatodo·thshw yposth·rijhw kai sxetika· me to e·rgo sto plai·sio tvn Hnvme·nvn Eunv· n. › 1993: 30. 000 ECU gia to pro·gramma me ti·tlo «Minority rights group», poy epi·shw e·xei skopo· na enisxy·sei th drasthrio·thta thw MKO ston tome·a tvn dhmosiey·sevn kai thw paidei·aw gia ue·mata poy aforoy·n tiw meiono·thtew. › 1992: 40. 000 ECU gia to pro·gramma «1992 Pro·gramma drasthrioth·tvn». › 1990: 25. 000 ECU gia to pro·gramma «1990/1991 Pro·gramma drasthrioth·tvn». Enaw a·llow kla·dow thw MKO, me e·dra toy th Finlandi·a, e·xei epi·shw la·bei, to 1995, xrhmatodo·thsh y·coyw 18. 000 ECU ek me·royw thw Epitroph·w gia thn ylopoi·hsh toy progra·mmatow me ti·tlo «Meiono·thtew kai to dikai·vma· toyw gia politikh· symmetoxh·». To pro·gramma proe·blepe thn pragmatopoi·hsh dieunoy·w seminari·oy gia tiw meiono·thtew v· ste na arxi·sei h syzh·thsh sto plai·sio tvn Hnvme·nvn Eunv· n kai toy finlandikoy· koinoboyli·oy kai h xrhmatodo·thsh dhmosiey·sevn sxetika· me to semina·rio. (1) (2) eggr. SEC (96) 378 eggr. COM (96) 672 teliko· (98/C 117/83) GRAPTH ERVTHSH E-2808/97 ypobolh· : Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Mei·vsh thw ana·gkhw gia taji·dia sthn Eyrv· ph Yposthri·zei h Epitroph· prvtoboyli·ew poy aposkopoy·n sth «mei·vsh thw ana·gkhw» gia taji·dia sthn Eyrv· ph; (98/C 117/84) GRAPTH ERVTHSH E-2809/97 ypobolh· : Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Mei·vsh thw ana·gkhw gia taji·dia sthn Eyrv· ph Poia· me·tra synista· h Epitroph· gia th mei·vsh thw ayjhme·nhw zh·thshw gia taji·dia sthn Eyrv· ph; (98/C 117/85) GRAPTH ERVTHSH E-2810/97 ypobolh· : Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Kinhtiko·thta kai eykoli·a pro·sbashw stiw politike·w metaforv· n Enuarry·nei h Epitroph· thn «kinhtiko·thta» kai to «prospela·simo» stiw politike·w thw ston tome·a tvn metaforv· n; (98/C 117/86) GRAPTH ERVTHSH E-2811/97 ypobolh· : Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Mei·vsh toy o·gkoy odikv· n metakinh·sevn Poia· me·tra synista· h Epitroph· gia th mei·vsh toy o·gkoy odikv· n metakinh·sevn sthn Eyrv· ph;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2780/97 von Gianni TAMINO an die Kommission. Gemeinschaftsinitiative LEADER und die Städte Ioannina und Igoumenitsa

eurovoc_concepts:
EU initiative
Epirus
European Commission
eligibility criteria
eligible region
project evaluation
regional aid
regional economy
rural region
use of aid


text: 16. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 117/67 › 1993: 154 360 ecua hankkeelle (cid:148)Programme of the United Nations Declaration on the rights of minorities(cid:148), jonka tarkoituksena oli rahoittaa Kairossa ja¤rjestetty, arabimaiden va¤hemmisto¤ja¤ ka¤sitteleva¤ konferenssi, joitakin tutkimuksia ja tiedotejulkaisuja va¤hemmisto¤jen oikeuksista, rahalliseen tukeen turvautumisesta ja tuen saamisen mahdollisuuksista seka¤ Yhdistyneissa¤ Kansakunnissa tehta¤va¤sta¤ tyo¤sta¤. › 1993: 30 000 ecua hankkeelle (cid:148)Minority rights group(cid:148), jonka tarkoituksena oli myo¤s vahvistaa kansalais- ja¤rjesto¤n toimintaa va¤hemmisto¤jen oikeuksia koskevien julkaisujen ja opetuksen osalta. › 1992: 40 000 ecua hankkeelle (cid:148)1992 Programme of activities(cid:148) › 1990: 25 000 ecua hankkeelle (cid:148)1990/1991 Programme of activities(cid:148). Era¤s toinen, Suomessa sijaitseva kansalisja¤rjesto¤n haara on myo¤skin saanut komissiolta 18 000 ECU:a vuonna 1995 hankkeen (cid:148)Minorities and their right of political participation(cid:148) toteuttamiseksi. Hankkeen avulla pyrittiin ja¤rjesta¤ma¤a¤n va¤hemmisto¤ja¤ koskeva kansainva¤linen seminaari keskustelun aloittamiseksi Yhdistyneissa¤ Kansa- kunnissa ja Suomen eduskunnassa seka¤ rahoittamaan seminaaria koskevia julkaisuja. (1) Asiakirja SEK(96) 378. (2) Asiakirja KOM(96) 672 lopullinen. (98/C 117/83) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2808/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Matkustustarpeen va¤henta¤minen Euroopassa Tukeeko komissio aloitteita, joiden tarkoituksena on (cid:148)va¤henta¤a¤ matkustustarvetta(cid:148) Euroopassa? (98/C 117/84) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2809/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Matkustustarpeen va¤henta¤minen Euroopassa Mita¤ toimenpiteita¤ komissio puoltaa matkustustarpeen kasvun va¤henta¤miseksi Euroopassa? (98/C 117/85) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2810/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Liikkuvuus ja helppopa¤a¤syisyys liikenteen toimintalinjoissa Tukeeko komissio (cid:148)liikkuvuutta(cid:148) ja (cid:148)helppopa¤a¤syisyytta¤(cid:148) liikennetta¤ koskevissa toimintalinjoissaan? (98/C 117/86) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2811/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mark Watts (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Tieliikenteen kasvun va¤henta¤minen Mita¤ toimenpiteita¤ komissio puoltaa tieliikenteen kasvun va¤henta¤miseksi Euroopassa?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2632/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. De bouw in Rome van de tunnel onder Castel Sant ' Angelo

eurovoc_concepts:
EU financing
European Investment Bank
Latium
archaeology
engineering structure
environmental impact
environmental protection
heritage protection
project evaluation
underground transport


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2821/97 af Wolfgang KREISSL- DÖRFLER til Kommissionen. Fotovoltaik/omkostningsdækkende godtgørelse

eurovoc_concepts:
Germany
approximation of laws
competitiveness
electrical energy
energy distribution
energy transport
price of energy
renewable energy
research and development
single market


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2711/97 af Cristiana MUSCARDINI , Claudio AZZOLINI , Elena MARINUCCI , Carlo SECCHI , Gastone PARIGI , Guido PODESTÀ , Enrico FERRI til Kommissionen. Betaling af medansvarsafgiften for mælkekvoter

eurovoc_concepts:
EU control
Italy
Lombardy
agricultural levy
agricultural quota
competition
competitiveness
equal treatment
milk
regulation of agricultural production


title: WRITTEN QUESTION No. 2791/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Relationship between the European Union and Mayotte

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
France
Mayotte
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/123 Mita¤ kehitysyhteistyo¤- ja/tai aluekehityssopimuksia unionilla on Uuden-Kaledonian ja siihen kuuluvien alueiden kanssa? Kuinka suuri oli unionin apu Uuden-Kaledonian ja siihen kuuluvien alueiden hyva¤ksi vuosina 1994, 1995 ja 1996? Mita¤ kehitys- ja rakennetukisuunnitelmia unionin seka¤ Uuden-Kaledonian ja siihen kuuluvien alueiden va¤lilla¤ on vuosiksi 1997 › 2000? (98/C 102/181) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2791/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin suhde Mayotteen Mika¤ on oikeudellinen ja valtiosa¤a¤nno¤llinen suhde Mayotten ja Ranskan va¤lilla¤ seka¤ Mayotten ja Euroopan unionin va¤lilla¤? Mita¤ Euroopan unionin yleissopimuksia, muita sopimuksia, pa¤a¤to¤ksia¤, julistuksia, pa¤a¤to¤slauselmia tai muita sa¤a¤nto¤ja¤ sovelletaan Mayotten ja Euroopan unionin va¤liseen suhteeseen? Mita¤ kauppasopimuksia Euroopan unionilla on Mayotten kanssa? Kuinka suuri oli arvoltaan tuonti ja vienti unionin kanssa vuosina 1994, 1995 ja 1996? Mista¤ tuotteista on pa¤a¤asiassa kyse? Mita¤ kehitysyhteistyo¤- ja/tai aluekehityssopimuksia unionilla on Mayotten kanssa? Kuinka suuri oli unionin apu Mayotten hyva¤ksi vuosina 1994, 1995 ja 1996? Mita¤ kehitys- ja rakennetukisuunnitelmia unionin seka¤ Mayotten va¤lilla¤ on vuosiksi 1997 › 2000? (98/C 102/182) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2792/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Euroopan unionin suhde Alankomaiden Antilleihin (Cura(cid:231)ao, Bonaire, St. Maarten, Saba ja St. Eustatius) Mika¤ on oikeudellinen ja valtiosa¤a¤nno¤llinen suhde Alankomaiden Antillien (Cura(cid:231)ao, Bonaire, St. Maarten, Saba ja St. Eustatius) ja Alankomaiden va¤lilla¤ seka¤ Alankomaiden Antillien (Cura(cid:231)ao, Bonaire, St. Maarten, Saba ja St. Eustatius) ja Euroopan unionin va¤lilla¤? Mita¤ Euroopan unionin yleissopimuksia, muita sopimuksia, pa¤a¤to¤ksia¤, julistuksia, pa¤a¤to¤slauselmia tai muita sa¤a¤nto¤ja¤ sovelletaan Alankomaiden Antillien (Cura(cid:231)ao, Bonaire, St. Maarten, Saba ja St. Eustatius) ja Euroopan unionin va¤liseen suhteeseen? Mita¤ kauppasopimuksia Euroopan unionilla on Alankomaiden Antillien (Cura(cid:231)ao, Bonaire, St. Maarten, Saba ja St. Eustatius) kanssa? Kuinka suuri oli arvoltaan tuonti ja vienti unionin kanssa vuosina 1994, 1995 ja 1996? Mista¤ tuotteista on pa¤a¤asiassa kyse? Mita¤ kehitysyhteistyo¤- ja/tai aluekehityssopimuksia unionilla on Alankomaiden Antillien (Cura(cid:231)ao, Bonaire, St. Maarten, Saba ja St. Eustatius) kanssa? Kuinka suuri oli unionin apu Alankomaiden Antillien (Cura(cid:231)ao, Bonaire, St. Maarten, Saba ja St. Eustatius) hyva¤ksi vuosina 1994, 1995 ja 1996? Mita¤ kehitys- ja rakennetukisuunnitelmia unionin seka¤ Alankomaiden Antillien (Cura(cid:231)ao, Bonaire, St. Maarten, Saba ja St. Eustatius) va¤lilla¤ on vuosiksi 1997 › 2000?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2598/97 af David HALLAM til Kommissionen. Kommissionsdokumenter i blindskrift eller på bånd

eurovoc_concepts:
EU programme
EU publication
access to EU information
computer equipment
facilities for the disabled
language teaching
magnetic medium
optical medium
physically disabled person

text: 11. 3. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 76/129 Udarbejdelsen af et »Erasmus-program for l(cid:230)rlinge« samt af software til uddannelsesm(cid:230)ssige form(cid:229)l og oprettelse af netv(cid:230)rk mellem skolerne er nogle af de omr(cid:229)der, der skal videreudvikles. N(cid:229)r det g(cid:230)lder opfłlgning p(cid:229) forsknings-, ungdoms- og uddannelsesprogrammerne, fokuseres der fłrst og fremmest p(cid:229) fremme af kreativitet og kvalifikationer, som kan s(cid:230)tte de unge i stand til at skabe sig et aktivt liv i en verden i konstant forandring. (1) KOM(97) 256. (2) KOM(95) 590. (98/C 76/245) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2598/97 af David Hallam (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Kommissionsdokumenter i blindskrift eller p(cid:229) b(cid:229)nd Vil Kommissionen i forts(cid:230)ttelse af sit svar den 6. februar 1997 p(cid:229) min forespłrgsel E-4117/96 om Hellios II-adf(cid:230)rdskodeksen (1) oplyse, hvor store de skłnnede omkostninger til det s(cid:230)rlige edb-udstyr, som kan give adgang til Hellios II-oplysninger i blindskrift eller p(cid:229) b(cid:229)nd, vil v(cid:230)re? Vil Kommissionen bekr(cid:230)fte, om den agter at stille al den dokumentation, der er rettet mod offentligheden, til r(cid:229)dighed i CD-ROM-format eller andre formater, der giver mulighed for konvertering til blindskrift eller b(cid:229)nd? Vil Kommissionen głre rede for de skridt, der er taget til at hłre de offentlige organer, der besk(cid:230)ftiger sig med blinde og svagtseende, om hvordan man kan forbedre Den Europ(cid:230)iske Unions tilg(cid:230)ngelighed p(cid:229) dette omr(cid:229)de? Vil Kommissionen oplyse, om der er midler til at overfłre EU-dokumenter eller andre dokumenter til blindskrift eller b(cid:229)ndformat, og om Kommissionen vil udbyde en s(cid:229)dan opgave i licitation? Vil Kommissionen bekr(cid:230)fte, at oplysninger om Leonardo- og ESF-programmerne foreligger i blindskridt og i audiovisuelt format? (1) EFT C 138 af 5. 5. 1997, s. 178. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (10. september 1997) Kommissionen har ingen oplysninger om, hvor meget det koster at tilpasse edb-udstyr p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at man kan f(cid:229) adgang til Helios II-oplysninger i blindskrift eller p(cid:229) b(cid:229)nd. Disse oplysninger foreligger imidlertid p(cid:229) diskette og skulle s(cid:229)ledes v(cid:230)re tilg(cid:230)ngelige for de fleste pc-brugere. I betragtning af de store krav, der stilles til Kommissionens ressourcer, er der ikke store muligheder for, at samtlige officielle dokumenter vil kunne udsendes i CD-ROM-format. Kommissionen har dog planer om at offentliggłre konklusionerne af Helios II-programmet p(cid:229) CD-ROM, s(cid:229)ledes at alle interesserede parter kan f(cid:229) kendskab til resultaterne af programmet. Kommissionen er i kontakt med de blinde og svagtseendes repr(cid:230)sentanter og er altid parat til at lytte til eventuelle bem(cid:230)rkninger, de m(cid:229)tte łnske at frems(cid:230)tte ang(cid:229)ende Kommissionens tilg(cid:230)ngelighed og service p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Der findes ingen s(cid:230)rlige midler til at overfłre EU-dokumenter til blindskrift eller b(cid:229)nd. Der er imidlertid eksempler p(cid:229), at visse dokumenter fłr i tiden er blevet gjort tilg(cid:230)ngelige i blindskrift og p(cid:229) b(cid:229)nd. Man błr i denne forbindelse huske p(cid:229), at de teknologiske fremskridt, f. eks. disketter, betyder, at synshandicappede kan f(cid:229) adgang til informationer fra EU via deres egne eller deres organisationers pc(cid:146)er. Oplysninger om Leonardo-programmet og Den Europ(cid:230)iske Socialfond (ESF) foreligger ikke i blindskrift. Visse oplysninger om s(cid:229)vel Leonardo som ESF kan findes p(cid:229) Internet. Som led i Leonardo-programmet er der blevet ydet tilskud til et uddannelsesprojekt med henblik p(cid:229) besk(cid:230)ftigelse af synshandicappede inden for sprogundervisning. En n(cid:230)rmere beskrivelse af projektet vil blive sendt direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets sekretariat


title: WRITTEN QUESTION No. 2840/97 by Patricia McKENNA to the Commission. EU publications on the draft Amsterdam Treaty

eurovoc_concepts:
EU publication
European treaties
access to EU information
dissemination of EU information
public awareness campaign
referendum
transmission network
user guide


title: WRITTEN QUESTION No. 2751/97 by Kyösti VIRRANKOSKI to the Commission. Preparation of Finland's Natura 2000 programme

eurovoc_concepts:
EU programme
Finland
environmental protection
land use
protected area
protection of animal life
protection of plant life

text: C 102/110 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 As regards the manner in which on-farm inspections and audits of Member State expenditure is conducted, the Commission expects its officials to show courtesy at all times to all parties, whilst maintaining a clear view of audit objectives. Generally, given that their findings must be communicated firstly to superiors but also to protect the rights of individuals involved in claiming agricultural subsidies, Commission officials are under instructions not to attract undue press attention in the course of their audits. (98/C 102/159) WRITTEN QUESTION E-2751/97 by Kyo¤sti Virrankoski (ELDR) to the Commission (1 September 1997) Subject: Preparation of Finland(cid:146)s Natura 2000 programme In Finland the Environment Ministry(cid:146)s proposal concerning the areas of countryside to be included in the Natura 2000 programme has been on display for the benefit of land owners and local authorities. It is not clear from the proposal what restrictions on land use would be entailed by inclusion in the Natura 2000 programme nor is any definition provided of the specific areas to which restrictions would apply. Does the Commission believe that clear restrictions on land use do not need to be explained either to local authorities or individual land owners any more than the area to which restrictions will apply? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (18 September 1997) The Natura 2000 network was established under the so-called (cid:145)Habitats(cid:146) Directive (1). This provides for three stages: › each Member State will put forward a list of sites on the basis of scientific criteria in pursuance of Annexes I, II and III to the Directive (before June 1995); › in agreement with the Member States the Commission will draw up a list of sites of Community-wide importance (before June 1998); › each Member State will designate the sites adopted as special conservation areas as quickly as possible (by at the latest June 2006). The Member States will introduce the conservation measures that are needed for the sites adopted when these are designated as special conservation areas (Article 6(1)). In addition, since these are sites set out in the list of sites of Community-wide importance, they will take appropriate action in order to avoid habitat deterioration and disturbances affecting protected species, and in order to subject any plan or project that is likely to affect a site to a significant degree to an appropriate assessment of its impact on the site (Article 6(2), (3) and (4), in combination with Article 4(5). It is thus up to each Member State to decide precisely when it wishes to describe any possible limitations on land use in detail, provided that such action is in line with Articles 4, paragraphs 5 and 6 of the (cid:145)Habitats(cid:146) Directive. In any case the introduction of such management measures should not slow down Stage 1 › currently in progress in Finland › which must be based exclusively on scientific criteria. (1) Council Directive 92/43/EEC, OJ L 206, 22. 7. 1992


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2825/97 dell'on. Ria OOMEN- RUIJTEN alla Commissione. Commercio di steroidi anabolizzanti (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
Netherlands
Spain
approximation of laws
hormone
market approval
marketing
marketing restriction
public health
single market

text: C 158/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 25. 5. 98 Cio‘ non e‘ in contraddizione col fatto che la Commissione, come indicato nella risposta all’interrogazione scritta E-1705/97 dell’onorevole parlamentare, non e‘ a conoscenza dei fatti specifici indicati nella relazione annuale della Corte dei conti. In effetti la Commissione non e‘ stata informata su quali siano le regioni interessate, le misure adottate dagli Stati membri e i danni oggettivi a cui si fa riferimento nella relazione. La Commissione ha chiesto alla Corte dei conti di trasmetterle dettagli specifici (danni, territori e comuni) sui casi oggetto delle interrogazioni scritte E-1901/96 e E-1902/96 (3). Essa comunichera‘ i risultati dell’indagine direttamente all’Onorevole Parlamentare. (1) GU C 303 del 14. 11. 1995. (2) GU L 297 del 21. 11. 1996. (3) GU C 60 del 26. 2. 1997. (98/C 158/18) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2825/97 di Ria Oomen-Ruijten (PPE) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Commercio di steroidi anabolizzanti E(cid:146) noto alla Commissione che il commercio di steroidi anabolizzanti consentito in Spagna e vietato nei Paesi Bassi compromette il buon funzionamento del mercato interno e comporta rischi per la salute della popolazione? A quali condizioni e‘ consentito in Spagna (obbligo di prescrizione, indica esportazione autorizzata)? Quali misure intende adottare la Commissione per introdurre una regolamentazione europea unitaria che consenta una tutela globale della salute? Risposta complementare data dal Sig. Bangemann a nome della Commissione (10 novembre 1997) Soggetti a prescrizione medica conformemente alle disposizioni della direttiva del Consiglio 92/26/CEE concernente la classificazione in materia di fornitura dei medicinali per uso umano (1), gli steroidi anabolici sono medicinali che in Spagna si trovano sul mercato per indicazioni terapeutiche molto specifiche, ossia per rimediare ad una perdita della massa muscolare in seguito a grave denutrizione, per compensare trattamenti prolungati con dosi elevate di corticoidi, o per talune terapie del cancro, in caso di interventi chirurgici gravi o per trattare gli ustionati. Tutti questi medicinali circolano in Spagna in conformita‘ di autorizzazioni nazionali all’immissione in commercio, concesse dalle autorita‘ spagnole, che sono valide esclusivamente sul territorio di tale Stato membro. Finora nessuno di questi anabolici e‘ stato oggetto di una procedura di riconoscimento reciproco che, di massima, ha lo scopo di consentire il buon funzionamento del mercato interno della Comunita‘. Trattandosi nella fattispecie della protezione della salute, essa e‘ garantita, tra l’altro, dalla direttiva 92/26/CEE sopraindicata. Solo nel quadro della procedura di riconoscimento reciproco e, qualora dovessero sorgere divergenze tra Stati membri per la concessione dell’autorizzazione all’immissione in commercio per uno stesso anabolico, la Commissione potrebbe invocare, se del caso, l’articolo 11 della direttiva del Consiglio 75/319/CEE del 20 maggio 1975, concernente il ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari ed amministra- tive relative alle specialita‘ medicinali (2) per procedere all’armonizzazione delle corrispondenti autorizzazioni nazionali all’immissione in commercio. (1) GU L 113 del 30. 4. 1992. (2) GU L 147 del 9. 6. 1975


title: WRITTEN QUESTION No. 2597/97 by David HALLAM to the Commission. Nickel content of euro coinage

eurovoc_concepts:
allergy
consumer protection
dangerous substance
euro
health risk
money
nickel
occupational health
public health
skin disease

text: 3. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 102/67 4. ¯tervinning: Vid tillverkningen av rostfritt st(cid:229)l anva¤nds omkring 80 % skrot och produkten kan (cid:229)teranva¤ndas till 100 %. 5. Miljo¤ha¤nsyn: Rostfria produkter inneba¤r inget miljo¤problem. 6. Tillverkning: Det fo¤religger inga problem att tillverka euro-mynten (omkring 300 000 ton). Vilka initiativ och motiv har hittills inskra¤nkt valet till mynt som skall framsta¤llas av koppar eller kopparlegeringar och helt uteslutit rostfritt st(cid:229)l, som a¤r en typiskt europeisk produkt (44 % av va¤rldsproduk- tionen)? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2596/97 och E-2650/97 (10 november 1997) Den 5 juni 1997 fo¤relade kommissionen r(cid:229)det ett formellt fo¤rslag till r(cid:229)dets fo¤rordning om valo¤rerna och de tekniska specifikationerna fo¤r euromynt. I detta fo¤rslag godka¤nns i huvudsak de tekniska inslag som har fo¤reslagits av medlemsstaternas myntverks- direkto¤rer vilka r(cid:229)det tidigare hade givit i uppdrag att granska och utarbeta ett helta¤ckande fo¤rslag fo¤r ett enhetligt europeiskt myntsystem. Na¤r det ga¤ller de material som skall anva¤ndas fo¤r tillverkningen av euromynt grundar sig myntverksdirekto¤rernas granskning bland annat p(cid:229) de senaste tekniska ro¤nen om ekonomi och folkha¤lsa. Vid sitt mo¤te den 7 juli 1997 uttryckte r(cid:229)det politisk enighet om detta fo¤rslag fr(cid:229)n kommissionen med fo¤rbeh(cid:229)ll fo¤r de eventuella senare a¤ndringar som r(cid:229)det godka¤nner efter granskning av Europaparlamentets a¤ndringsfo¤rslag vid den fo¤rsta och/eller andra behandlingen. Det skall betonas, (cid:229) ena sidan, att detta fo¤rslag som a¤r grundat p(cid:229) artikel 105a i EG-fo¤rdraget a¤r understa¤llt samarbetsfo¤rfarandet med Europaparlamentet och, (cid:229) andra sidan, att fo¤rordningen i fr(cid:229)ga kan antas formellt av r(cid:229)det fo¤rst efter det att de medlemsstater som antar euron som gemensam valuta blir ka¤nda. R(cid:229)det har under tiden samr(cid:229)tt med Europaparlamentet om detta fo¤rslag vid en fo¤rsta behandling och avvaktar nu dess yttrande. (98/C 102/99) SKRIFTLIG FR¯GA E-2597/97 fr(cid:229)n David Hallam (PSE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Nickelhalten i Euromynten Referens: Fo¤rslag till r(cid:229)dets fo¤rordning KOM(97) 0247 slutlig 1, punkt 4, val av metall 1. Vilka bevis finns det som kopplar samman nickel i mynt med a) att handeksem uppst(cid:229)r eller b) att handeksem kvarst(cid:229)r? 2. Om det finns n(cid:229)gra bevis, hur m(cid:229)nga europe·er har a) f(cid:229)tt handeksem av nickel i mynt eller b) har sta¤ndig handeksem till fo¤ljd av nickel i mynt? Om det finns statistiska uppgifter som svar p(cid:229) den andra fr(cid:229)gan undrar jag om de har ha¤rletts fr(cid:229)n en mall? Om s(cid:229) a¤r fallet finns det n(cid:229)gon dokumentation tillga¤nglig? Svar fr(cid:229)n Yves-Thibault de Silguy p(cid:229) kommissionens va¤gnar (6 oktober 1997) Det a¤r vetenskapligt bevisat att nickel i fo¤rem(cid:229)l som kommer i direkt eller l(cid:229)ngvarig kontakt med huden kan leda till prima¤r ka¤nslighet fo¤r nickel eller fo¤rorsaka hudinflammationer hos personer som redan a¤r nickelo¤verka¤nsliga