title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2648/97 του Eryl McNALLY προς την Επ τροπή. Συνταγογραφία στεροειδών

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
drug surveillance
health risk
hormone
marketing
medicinal product
pharmaceutical legislation
public health

text: 16. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 117/37 Mporei· mh·pvw na ereynh·sei h Epitroph· tiw aitia· seiw sy·mfvna me tiw opoi·ew h perifereiakh· kybe·rnhsh thw Santa Pola epideikny·ei oligvri·a o·son afora· thn ekfo·rtvsh go·nvn ixuy·vn kai ixuy·vn mege·uoyw ka·tv toy epitrepome·noy ori·oy; Apa· nthsh thw k. Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (30 Oktvbri·oy 1997) H pv· lhsh ixuydi·vn apoteloy·se ane·kauen sy·nhuew faino·meno sta kra· th thw Mesogei·oy. Vsto·so, mi·a antikeimenikh· ekti·mhsh thw kata·stashw ua pre·pei na la·bei ypo·ch thw to gegono·w o·ti ta ei·dh diaforetikv· n perioxv· n fta·noyn sto sta·dio thw vrimo·thtaw e·xontaw diaforetika· mege·uh. ˙toi, ta ca·ria thw Mesogei·oy fta·noyn sto sta·dio thw vrimo·thtaw se poly· mikro·tero me·geuow se sxe·sh me ta i·dia ei·dh toy Atlantikoy·. Ayto· isxy·ei idiai·tera gia to bakala·o. H prostasi·a mikrv· n ixuydi·vn apoteloy·se ane·kauen oysiastiko· stoixei·o thw koinotikh· politikh·w gia th diath·rhsh tvn ualassi·vn po·rvn. Gia to skopo· ayto·, to Symboy·lio ene·krine, to 1994, mi·a seira· texnikv· n me·trvn gia th Meso·geio (symperilambanome·noy toy kanonismoy· (EK) ariu. 1626/94 toy Symboyli·oy gia th ue·psish orisme·nvn texnikv· n me·trvn diath·rhshw tvn alieytikv· n po·rvn sth Meso·geio (1)) ta opoi·a, ekto·w a·llvn, proble·poyn o·ti to ela·xisto epitrepo·meno me·geuow ekfo·rtvshw bakala·oy ei·nai 20 ekatosta· kai apagorey·oyn th diath·rhsh, thn epejergasi·a kai thn pv· lhsh ixuy·vn mege·uoyw ka·tv toy epitrepo·menoy ori·oy. Ka·ue kra·tow me·low ei·nai ypey·uyno gia thn th·rhsh tvn en lo·gv texnikv· n me·trvn, sto plai·sio thw koinotikh·w nomouesi·aw. Gia to skopo· ayto·, oi arxe·w tvn kratv· n melv· n pre·pei na epiuevroy·n tiw ekfortv· seiw kai na pragmatopoioy·n ele·gxoyw en plv kai sta lima·nia. H Epitroph· epiuevrei· tiw ene·rgeiew epibolh·w tvn me·trvn poy pragmatopoioy·n oi arxe·w tvn kratv· n melv· n, symperilambanome·nhw thw efarmogh·w tvn kanonismv· n sxetika· me to ela·xisto me·geuow toy bakala·oy (20 ekatosta·). (1) EE L 171 thw 06. 07. 1994 (98/C 117/47) GRAPTH ERVTHSH E-2648/97 ypobolh· : Eryl McNally (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Syntagografi·a steroeidv· n Polya·riumoi asuenei·w e·xoyn ypofe·rei to·so apo· fysikh· o·so kai apo· xrhmatikh· a·poch lo·gv thw xorh·ghshw s(cid:146) aytoy·w syntagv· n gia steroeidh·. Gnvri·zei a·rage h Epitroph· o·ti h koinh· gnv· mh anhsyxei·, proti·uetai de na la·bei me·tra gia na syneidhtopoih·soyn oi asuenei·w toyw kindy·noyw poy diatre·xoyn apo· th lh·ch steroeidv· n se syntage·w farma·kvn poy toyw e·xoyn douei·; (98/C 117/48) GRAPTH ERVTHSH E-2668/97 ypobolh· : Mark Watts (PSE) prow thn Epitroph· (1 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Asfa·leia tvn steroeidv· n farma·kvn Mporei· parakalv· h Epitroph· na epibebaiv· sei kata· po·son pro·keitai na diejaxuei· e·reyna sxetika· me thn asfa·leia tvn steroeidv· n farma·kvn, kai ea· n nai, poia· ei·nai h piuanh· xronikh· dia·rkeia thw e·reynaw; Ea·n ayth· h e·reyna proxvrh·sei, h Epitroph· proti·uetai na zhth·sei na kataue·soyn uy·mata parenergeiv· n apo· ayta· ta fa·rmaka, kai ea·n nai, me poion tro·po ua zhthuoy·n ayte·w oi kataue·seiw;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2735/97 af José HAPPART til Kommissionen. Situationen i forbindelse med hørproduktionen i Det Forenede Kongerige

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
United Kingdom
aid per hectare
aid system
aid to agriculture
flax
processing industry
production aid
seed flax
textile industry

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2625/97 af Christine ODDY til Kommissionen. Dyrevelfærd

eurovoc_concepts:
France
Islam
animal welfare
customs and traditions
equidae
protection of animals
sheep
slaughter of animals

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 60/139 I henhold til artikel 3, stk. 5, i forordning (E(cid:216)F) nr. 2158/92 skal enhver skovbrugsforanstaltning, der modtager EF-stłtte i omr(cid:229)der med stor brandrisiko, v(cid:230)re i overensstemmelse med planen til beskyttelse af skovene mod brande for det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de. Eftersom Kommissionen den 24. juni 1993 klassificerede hele Gr(cid:230)kenland som et omr(cid:229)de med stor brandrisiko, skal de skovbrugsforanstaltninger, der godkendes af denne stat inden for rammerne af Samhłrighedsfonden, regionaludviklingsprogrammerne (det nationale operationelle program for landbrugssektoren under f(cid:230)llesskabs- stłtterammerne og regio-nale operationelle programmer), samt programmer for tilplantning af landbrugsjorder (forordning (E(cid:216)F) nr. 2080/92 om en f(cid:230)llesskabsordning med stłtte til skovbrugsforan-staltninger i landbru- get (3)), opfylde den samme betingelse. (1) EFT L 217 af 31. 7. 1992. (2) EFT L 51 af 21. 2. 1997. (3) EFT L 215 af 30. 7. 1992. (98/C 60/229) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2625/97 af Christine Oddy (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Dyrevelf(cid:230)rd Er Kommissionen klar over, at der hvert (cid:229)r i april m(cid:229)ned slagtes tusindvis af f(cid:229)r i Frankrig som led i ritualerne i forbindelse med Eid-el-Kabir hłjtiden? En lignende sk(cid:230)bne rammer mange heste, der indfłres fra (cid:216)steuropa med henblik p(cid:229) slagtning. EU har erkl(cid:230)ret denne praksis ulovlig, men den forts(cid:230)tter. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at h(cid:229)ndh(cid:230)ve den beskyttelse af alle dyr, der er vedtaget for at sikre dem en human behandling? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. september 1997) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1690/97 fra Mark Francis Watts (1). (1) EFT C 45 af 10. 2. 1998, s. 81. (98/C 60/230) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2703/97 af Luigi Florio (UPE) til Kommissionen (28. juli 1997) Om: Overholdelse af borgerskabsrettighederne for efterkommere af huset Savojen Kommissionen bedes besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Finder Kommissionen, at den 13. overgangsbestemmelse i Italiens forfatning (som forbyder mandlige efterkommere af de tidligere konger af huset Savojen at rejse til Italien) er forenelig med rettighederne i tilknytning til unionsborgerskab, som indfłrtes med Maastricht-traktaten, og mere generelt med principper- ne frihed og tolerance, som ligger til grund for selve Europas opbygning? 2. Finder Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald, at eksil › som i Den Europ(cid:230)iske Union ikke anvendes over for andre personer end de p(cid:229)g(cid:230)ldende › er en foranstaltning, som en hvilken som helst europ(cid:230)isk stat med udbytte kan anvende over for en hvilken som helst af sine borgere, der allerede er fłdt eller bliver fłdt i fremtiden?


title: QUESTION ECRITE no 2825/97 de Ria OOMEN-RUIJTEN à la Commission. Commerce des stéroïdes anabolisants (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
Netherlands
Spain
approximation of laws
hormone
market approval
marketing
marketing restriction
public health
single market

text: C 158/14 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 25. 5. 98 Ceci n(cid:146)est pas contradictoire avec le fait que la Commission comme elle l(cid:146)a indique· dans sa re·ponse a‘ la question e·crite E-1705/97 de l(cid:146)Honorable Parlementaire, n(cid:146)a pas eu connaissance des faits particuliers expose·s dans le rapport annuel de la Cour des comptes pre·cite·. En effet, les re·gions concerne·es, les mesures prises par les E· tats membres et les dommages concrets auxquels le rapport fait re·fe·rence n(cid:146)ont pas e·te· porte·s a‘ la connaissance de la Commission. La Commission a demande· a‘ la Cour des comptes des de·tails concrets (dommages, territoires et communes) concernant les cas qui ont fait l(cid:146)objet des questions e·crites E-1901/96 et E-1902/96 (3). Elle communiquera directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire les re·sultats de cette enque(cid:136)te. (1) (2) (3) JO C 303 du 14. 11. 1995. JO L 297 du 21. 11. 1996. JO C 60 du 26. 2. 1997. (98/C 158/18) QUESTION E· CRITE E-2825/97 pose·e par Ria Oomen-Ruijten (PPE) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Commerce des ste·ro(cid:14)¤des anabolisants La Commission sait-elle que le commerce des ste·ro(cid:14)¤des anabolisants, qui est autorise· en Espagne et interdit aux Pays-Bas, compromet le fonctionnement du marche· inte·rieur et pre·sente un risque pour la protection de la sante· de la population? Dans quelles conditions ce commerce est-il autorise· en Espagne (prescription me·dicale obligatoire, autorisation des exportations)? Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre pour instaurer une re·glementation europe·enne uniforme qui garantisse une protection ge·ne·rale de la sante·? Re·ponse comple·mentaire donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (10 novembre 1997) Prescrits sur ordonnance me·dicale suivant les dispositions de la directive du Conseil 92/26/CEE concernant la classification en matie‘re de de·livrance des me·dicaments a‘ usage humain (1), les anabolisants de type ste·ro(cid:14)¤dien sont, en Espagne, des me·dicaments place·s sur le marche· pour des indications the·rapeutiques tre‘s spe·cifiques telles que reme·dier a‘ une perte de la masse musculaire suite a‘ une malnutrition se·ve‘re, compenser des traitements prolonge·s avec des doses e·leve·es de cortico(cid:14)¤des, ou bien certains traitements anti-cance·reux, faire face a‘ des interventions chirurgicales majeures, et traiter des bru(cid:136)le·s. Tous ces anabolisants circulent en Espagne en vertu d(cid:146)autorisations de mise sur le marche· (AMM) nationales, accorde·es par les autorite·s espagnoles, qui ne sont valables que sur le territoire de cet E· tat membre. En effet, aucun de ces anabolisants n(cid:146)a fait, jusqu(cid:146)a‘ ce jour, l(cid:146)objet d(cid:146)une proce·dure de reconnaissance mutuelle qui, par principe, tend a‘ permettre un bon fonctionnement du marche· inte·rieur communautaire. S(cid:146)agissant, en l(cid:146)espe‘ce, de la protection de la sante·, elle est garantie, entre autres, par les termes de la directive 92/26/CEE pre·cite·e. Ce n(cid:146)est, dans le cadre de la proce·dure de reconnaissance mutuelle, que si des divergences survenaient entre E· tats membres lors de l(cid:146)octroi de l(cid:146)AMM pour un me(cid:136)me anabolisant que, le cas e·che·ant, la Commission pourrait invoquer l(cid:146)article 11 de la directive du Conseil 75/319/CEE du 20 mai 1975, concernant le rapprochement des dispositions le·gislatives, re·glementaires et administrative relatives aux spe·cialite·s pharmaceutiques (2) en vue de proce·der a‘ l(cid:146)harmonisation des AMM nationales correspondantes. (1) (2) JO L 113 du 30. 4. 1992. JO L 147 du 9. 6. 1975


title: QUESTION ECRITE no 2695/97 de Cristiana MUSCARDINI à la Commission. Inondations et protection de l'environnement

eurovoc_concepts:
Italy
competence of the Member States
degradation of the environment
environmental protection
environmental risk prevention
flood
research programme
town planning

text: C 102/92 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 Re·ponse (10 novembre 1997) A‘ la suite de l(cid:146)avis du Parlement europe·en, la Commission a pre·sente· une proposition modifie·e de directive du Conseil concernant l(cid:146)introduction de techniques de planification rationnelle dans les secteurs de la distribution du gaz et de l(cid:146)e·lectricite· (1). Les instances compe·tentes du Conseil ont entame· l(cid:146)examen de la proposition modifie·e. (1) JO C 180 du 14. 6. 1997, p. 37. (98/C 102/133) QUESTION E· CRITE E-2694/97 pose·e par Mark Watts (PSE) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: De·livrance des pre·parations vitamine·es et mine·ralise·es selon la dose journalie‘re recommande·e La Commission voudrait-elle faire savoir s(cid:146)il existe une re·glementation communautaire limitant la de·livrance des pre·parations vitamine·es et mine·ralise·es a‘ des quantite·s n(cid:146)exce·dant pas la dose journalie‘re recommande·e? Dans l(cid:146)affirmative, quels sont les motifs de cette limitation, si l(cid:146)on conside‘re que le consommateur doit avoir, en la matie‘re, la liberte· de choix? Re·ponse donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (29 septembre 1997) Il n(cid:146)existe pas, a‘ l(cid:146)heure actuelle, de re·glementation communautaire relative a‘ la fabrication et au commerce des pre·parations vise·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Une tre‘s grande majorite· des E· tats membres ainsi qu(cid:146)un nombre e·leve· de repre·sentants des milieux e·conomiques et sociaux ont fait savoir a‘ la Commission de fa(cid:231)on insistante qu(cid:146)il leur paraissait ne·cessaire et urgent de mettre en place une re·glementation communautaire en la matie‘re. Une large consultation des personnes et milieux inte·resse·s e·tant indispensable dans ce secteur, un document de re·flexion a e·te· pre·pare· et largement distribue·. Des commentaires sont attendus pour la fin du mois de septembre 1997 au plus tard. (98/C 102/134) QUESTION E· CRITE E-2695/97 pose·e par Cristiana Muscardini (NI) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Inondations et protection de l(cid:146)environnement Les re·centes inondations qui ont affecte· diffe·rentes re·gions d(cid:146)Europe et celles qui se sont produites au cours des dernie‘res anne·es en Italie ont non seulement des causes strictement me·te·orologiques mais sont dues fre·quemment aux de·se·quilibres provoque·s par des politiques sce·le·rates qui de·truisent l(cid:146)environnement. Une re·cente enque(cid:136)te du WWF en Lombardie le long de la rivie‘re Adda dans la Valteline a recense· 690 constructions et sites industriels e·difie·s en zones inondables, dont 376 habitations civiles et 91 entreprises de production, ce qui de·montre a‘ l(cid:146)e·vidence l(cid:146)absence de politique de pre·vention sur le territoire, en faveur du be·tonnage des zones limitrophes des cours d(cid:146)eau. E· tant donne· le danger d(cid:146)une telle situation, la Commission est-elle en mesure: 1. d(cid:146)effectuer un contro(cid:136)le des sites hydroge·ologiques a‘ risques, en relation avec les conditions de se·curite· de l(cid:146)environnement? 2. de proposer une ve·rification pre·alable de compatibilite· entre les pre·visions d(cid:146)urbanisme et les conditions ge·ologiques du terrain, en particulier dans les re·gions les plus expose·es aux risques d(cid:146)inondation?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2719/97 do Deputado Susan WADDINGTON à Comissão. Seguro automóvel no Reino Unido - cartas verdes

eurovoc_concepts:
EU Member State
United Kingdom
approximation of laws
free movement of persons
motor vehicle insurance
traffic regulations
vehicle documents


title: WRITTEN QUESTION No. 2690/97 by Eryl McNALLY to the Council. Rational Planning Techniques in the Electricity and Gas Distribution Sectors

eurovoc_concepts:
EC Directive
economic planning
electricity supply
energy distribution
gas
proposal (EU)

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/91 (98/C 102/131) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2686/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luigi Moretti (NI) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Maksuviiva¤stykset Vuonna 1995 komissio hyva¤ksyi ja¤senvaltioille osoitetun suosituksen maksuma¤a¤ra¤aikojen lyhenta¤mista¤ koskevista toimenpiteista¤ (95/198/EY) (1). Sen johdosta, etta¤ ja¤senvaltiot eiva¤t olleet soveltaneet suositettuja toimenpiteita¤, komissio laati itse kaupallisten toimien maksuviiva¤styksia¤ koskevan tiedonannon, jonka se hyva¤ksyi hiljattain, ja komissio kaavailee vuoden loppuun mennessa¤ esitetta¤va¤n direktiiviehdotuksen laatimista. Kun otetaan huomioon, etta¤ yhteiso¤n ohjelmien ja aloitteiden ka¤ytto¤o¤n annettujen varojen edunsaajat yha¤ useammin esitta¤va¤t valituksia yhteiso¤n toimielinten na¤iden varojen maksamiseksi tekemien suoritusten perusteettomista viiva¤stymisista¤, voiko komissio selvitta¤a¤, mita¤ toimenpiteita¤ se toteuttaa, jotta maksuma¤a¤ra¤ai- koja noudatettaisiin yhteiso¤n ohjelmiin liittyvissa¤ varojen siirroissa? (1) EYVL L 127, 10. 6. 1995, s. 19. Komission ja¤senen Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1997) Ensinna¤kin komissio kehottaa arvoisaa parlamentin ja¤senta¤ tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on hiljattain antanut Graham Matherin kirjalliseen kysymykseen E-3101/96 (1) ja Hono·rio Novon kirjalliseen kysymykseen E-1568/97 (2). Vastauksissaan na¤ihin kysymyksiin, jotka ovat rinnastettavissa arvoisan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤a¤n kysymykseen, komissio saattoi parlamentin tietoon, mita¤ muutoksia se oli viime vuosina tehnyt maksuja¤rjestelyihinsa¤ ja kuinka na¤ma¤ muutokset olivat tehneet maksujen suorittamisen pa¤a¤sa¤a¤nto¤isesti luotettavammaksi ja nopeammaksi. Komissio mittaa sa¤a¤nno¤llisesti maksujen suorittamiseen kuluvaa ma¤a¤ra¤aikaa. Varainhoitovuonna 1996 komis- sion talousarviosta suoritettujen maksujen keskima¤a¤ra¤inen suoritusaika, eli laskun vastaanottamisesta komission asianomaisen tilin veloittamiseen arvopa¤iva¤lla¤ kulunut aika, oli 52 pa¤iva¤a¤. Lisa¤ksi todettiin, etta¤ varainhoito- vuonna 1996 78% maksuista suoritettiin 60 pa¤iva¤n ma¤a¤ra¤ajassa tai sita¤ nopeammin, 12% maksuista vei 60-90 pa¤iva¤a¤ ja 10% maksuista yli 90 pa¤iva¤a¤. Komissio arvioi kuitenkin, etta¤ aikatauluissa on parantamisen varaa ja etta¤ sen tulisi pyrkia¤ siihen, etta¤ va¤hinta¤a¤n 95% maksuma¤a¤ra¤yksista¤ suoritettaisiin 60 kalenteripa¤iva¤n kuluessa. Niinpa¤ se hyva¤ksyi a¤sketta¤in maksuma¤a¤ra¤- aikoja koskevan tiedonannon (3), jossa hyva¤ksyta¤a¤n tiettyjen maksuluokkien osalta selkea¤sti periaate viiva¤stys- korkojen maksamisesta ma¤a¤ra¤ajan ylittymisen ja¤lkeen. Ta¤ma¤n kaikkiin komission tekemiin sopimuksiin sisa¤llytetta¤va¤n periaatteen ka¤yta¤nno¤n toteuttamisen yksityiskohdista on jo pa¤a¤tetty, ja niita¤ sovelletaan 1. lokakuuta 1997 la¤htien. (1) EYVL C 105, 3. 4. 1997. (2) EYVL C 60, 25. 2. 1998, s. 27. (3) Asiak. SEK (97) 1205. (98/C 102/132) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2690/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Eryl McNally (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Ja¤rkipera¤iset suunnittelumenetelma¤t sa¤hko¤n- ja kaasunjakelualoilla Mita¤ on tapahtunut ja¤rkipera¤isia¤ suunnittelumenetelmia¤ koskevalle direktiiville?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2840/97 af Patricia McKENNA til Kommissionen. EU-publikationer om Amsterdam-traktatudkastet

eurovoc_concepts:
EU publication
European treaties
access to EU information
dissemination of EU information
public awareness campaign
referendum
transmission network
user guide


title: WRITTEN QUESTION No. 2669/97 by Kirsi PIHA to the Commission. Problems with the announcement of the Commission's Agenda 2000 programme

eurovoc_concepts:
EC opinion
EU policy
EU programme
European Commission
accession to the European Union
communications policy

text: C 102/86 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2666/97 och E-2752/97 (7 november 1997) R(cid:229)det ha¤nvisar de a¤rade parlamentsledamo¤terna till det svar som la¤mnats p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga nr E-1515/97 (1). (1) Se s. 3. (98/C 102/124) SKRIFTLIG FR¯GA E-2667/97 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Skydd och bevarande av den kretensiska sp(cid:229)rhunden Den s(cid:229) kallade (cid:148)kretensiska sp(cid:229)rhunden(cid:148) a¤r en hund som fo¤rekommer endast p(cid:229) Kreta. I antika texter kan man finna m(cid:229)nga bela¤gg fo¤r hundens fo¤rekomst p(cid:229) o¤n redan under minoisk tid och man har ocks(cid:229) funnit avbildningar av den fr(cid:229)n denna tid. I antika och senare texter fr(cid:229)n Kreta beskrivs hunden och dess goda egenskaper som sp(cid:229)rhund och brukshund i ma¤nniskans tja¤nst i mycket bero¤mmande ordalag, liksom ocks(cid:229) dess speciella utseende och yttre ka¤nnetecken. Eftersom de ha¤r hundarna, som utgo¤r en del av Kretas historiska fauna, minskar i antal och visar en tendens att fo¤rsvinna och do¤ ut, vill jag fr(cid:229)ga kommissionen om fo¤ljande: 1. Vad skulle man kunna go¤ra fo¤r att f(cid:229) den kretensiska sp(cid:229)rhunden upptagen i kategorin utrotningshotade djur? 2. Vilka andra (cid:229)tga¤rder skulle man kunna utveckla fo¤r att f(cid:229) finansiellt sto¤d fo¤r skydd och bevarande av den kretensiska sp(cid:229)rhunden? Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (3 oktober 1997) R(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG (1) om bevarande av livsmiljo¤er samt vilda djur och va¤xter inneh(cid:229)ller en fo¤rteckning o¤ver olika naturliga livsmiljo¤er och arter, inbegripet utrotningshotade arter, som kra¤ver sa¤rskilda anstra¤ngningar fo¤r fo¤rvaltning och bevarande. Den kretensiska sp(cid:229)rhunden tas inte upp i dessa bilagor, vilka bara ga¤ller vilda arter. Arbetet med att skydda och bevara den kretensiska sp(cid:229)rhunden skulle inte vara bera¤ttigat till sto¤d inom ramen av fo¤rordning (EG) nr 1467/94 om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket (2). (1) EGT L 206, 22. 7. 1992. (2) EGT L 159, 28. 6. 1994. (98/C 102/125) SKRIFTLIG FR¯GA E-2669/97 fr(cid:229)n Kirsi Piha (PPE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Problem med offentliggo¤randet av kommissionens Agenda 2000-program Den 16 juli 1997 lade Europeiska kommissionen fram fo¤r Europaparlamentet det s(cid:229) kallade Agenda 2000- programmet, som inneh(cid:229)ller yttranden om varje land som a¤mnar anso¤ka om medlemsskap i unionen uppfyller kriterierna fo¤r att fo¤rhandlingar om medlemsskap skall inledas. Alla de som fo¤ljer med massmedierna hade emellertid redan mycket tidigare f(cid:229)tt vetskap om inneh(cid:229)llet i yttrandena, eftersom de europeiska nyhetsbyr(cid:229)erna redan veckan innan rapporterade om detaljerna i utredningen genom att ha¤nvisa till ka¤llor p(cid:229) kommissionen


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2697/97 dell'on. Maartje van PUTTEN alla Commissione. Cooperazione con la Colombia

eurovoc_concepts:
Colombia
EU financing
EU initiative
aid to refugees
human rights
humanitarian aid
peacekeeping
rule of law
violence


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2736/97 af Claude DESAMA til Kommissionen. Initiativer til fordel for ofre for oversvømmelser

eurovoc_concepts:
Belgium
EU Member State
EU aid
emergency aid
environmental protection
environmental risk prevention
flood
frontier region
town and country planning

text: C 102/106 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 3. 4. 98 (98/C 102/152) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2733/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Manglende overdragelse til gr(cid:230)ske r(cid:229)dgivningsvirksomheder af projekter inden for rammerne af PHARE og TACIS I en skrivelse fra den gr(cid:230)ske sammenslutning af konsulentvirksomheder understreger de gr(cid:230)ske konsulent- og r(cid:229)dgivningsvirksomheder, at de uafbrudt og uden gyldig grund udelukkes fra at deltage i łkonomisk-tekniske projekter inden for rammerne af PHARE- og TACIS-programmerne. Det seneste tilf(cid:230)lde var afvisningen i forbindelse med projektet »łkonomisk-teknisk undersłgelse af udviklingen af Georgiens havne«, trods det de gr(cid:230)ske virksomheder nłje havde holdt sig til F(cid:230)llesskabets retningslinjer. Af den meget synoptiske evaluering blev det klart, at der eksisterer kriterier, som, selv om de ikke anfłres i evalueringsproceduren, senere viste sig at v(cid:230)re meget vigtige (f. eks. antallet af de mandetimer, der vil blive tilfłrt det p(cid:229)g(cid:230)ldende land). I offentliggłrelsen hed det meget besynderligt, at »erfaring i TACIS-lande ikke vil blive taget i betragtning i forbindelse med evalueringen«. Hele processen igennem kan der stilles mange spłrgsm(cid:229)lstegn ved procedurens gennemskuelighed, og derfor beder jeg Kommissionen besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Kan den angive de pr(cid:230)cise (cid:229)rsager til, at de gr(cid:230)ske konsulentvirksomheders anmodning om at deltage i ovenn(cid:230)vnte projekt blev afvist af GD I? 2. Hvilken eller hvilke konsulentvirksomhed(er) blev i sidste ende udvalgt? 3. Hvor mange og hvilke undersłgelser har gr(cid:230)ske virksomheder f(cid:229)et overdraget inden for rammerne af TRACECA-programmet, som vedrłrer transport fra Centraleuropa til Centralasien og genoprettelsen af »Silkevejen«? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (30. september 1997) 1. Ved den p(cid:229)g(cid:230)ldende evaluering blev der anvendt samme kriterier over for alle tilbudsgivere, og de standardbestemmelser, der g(cid:230)lder for evalueringen, blev nłje overholdt. Af forskellige (cid:229)rsager mente evalueringsudvalget ikke, at forslaget fra den gr(cid:230)ske virksomhed kunne anses for fyldestgłrende. Virksomhe- den har ret til at anmode Kommissionen om detaljerede oplysninger om resultatet af udbuddet, og Kommissionen vil gerne give en skriftlig redegłrelse. 2. Den tilbudsgiver, der blev valgt, var virksomheden Hamburg Port Training Institute. I forbindelse med TRACECA-programmet er der indg(cid:229)et aftale med gr(cid:230)ske virksomheder om en 3. feasibilityundersłgelse vedrłrende en kornterminal i Poty (Bangkok-facilitet) og om tilsyn med opfłrelsen af terminaler til jernbanef(cid:230)rger i Baku og Turkmenbashi. (98/C 102/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2736/97 af Claude Desama (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Initiativer til fordel for ofre for oversvłmmelser I forbindelse med de voldsomme regnskyl er mange indbyggere i den belgiske kommune Estaimpuis blevet ofre for oversvłmmelser, der har medfłrt betydelige łdel(cid:230)ggelser. Kan Kommissionen oplyse, om der findes europ(cid:230)iske initiativer med henblik p(cid:229) at finansiere de nłdvendige trafikinfrastrukturer, eller eventuelt oplyse, om de tilgr(cid:230)nsende stater har p(cid:229)t(cid:230)nkt lłsninger, for at indbyggerne i dette gr(cid:230)nseomr(cid:229)de ikke igen skal lide skade i forbindelse med voldsomme regnskyl?


title: QUESTION ECRITE no 2644/97 de Otto BARDONG à la Commission. Utilisation de crédits PHARE pour financer un ouvrage sur l'histoire de Slovaquie et des Slovaques

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
EU programme
Slovakia
aid recipient
aid system
antisemitism
publication
school textbook
xenophobia

text: C 76/132 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 11. 3. 98 Dans le cadre de la proce·dure, la Commission a envoye· une communication des griefs a‘ l(cid:146)AAMS. Cette dernie‘re a fait conna(cid:14)(cid:136)tre par e·crit ses observations relatives a‘ ladite communication des griefs et, ensuite, elle a de·veloppe· oralement son point de vue au cours d(cid:146)une audition qui a eu lieu au mois de juillet 1997. A‘ l(cid:146)heure actuelle, la Commission est en train d(cid:146)examiner les arguments pre·sente·s au cours de l(cid:146)audition. Compte tenu du fait que la proce·dure n(cid:146)est pas encore termine·e, la Commission ne peut pas actuellement s(cid:146)exprimer au sujet des autres questions formule·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1) JO 13 du 21. 2. 1962. (98/C 76/250) QUESTION E· CRITE E-2644/97 pose·e par Otto Bardong (PPE) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Utilisation de cre·dits PHARE pour financer un ouvrage sur l(cid:146)histoire de Slovaquie et des Slovaques La Commission a utilise· des cre·dits PHARE pour financer la publication de l(cid:146)ouvrage de M. S. Du·rica intitule· «Histoire de la Slovaquie et des Slovaques» (DEJINY SLOVENSKA a SLOVA· KOV), Bratislava, 2/1996 (ministe‘re de l(cid:146)e·ducation), manuel d(cid:146)histoire destine· a‘ l(cid:146)enseignement primaire et secondaire. 1. La Commission peut-elle indiquer quel e·tait le montant de cette aide et en quelle anne·e elle a e·te· octroye·e? 2. Sait-elle que cet ouvrage forge une ide·ologie nationale a‘ partir de l(cid:146)histoire slovaque depuis les temps pre·historiques, pre·sente comme ennemis les peuples voisins, notamment les Tche‘ques, et met en valeur des tendances antise·mites? Sait-elle notamment que l(cid:146)auteur de cet ouvrage de·crit en des termes tout a‘ fait e·logieux le re·gime de Tiso 3. (1939-1945), satellite du national-socialisme? 4. A-t-elle eu connaissance depuis lors de critiques qui auraient e·te· consacre·es a‘ cet ouvrage dans le monde? Peut-elle veiller a‘ ce que les aides octroye·es en faveur d(cid:146)ouvrages scolaires de cette nature soient de·sormais 5. soumises a‘ un contro(cid:136)le plus strict? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (22 septembre 1997) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter a‘ la re·ponse que la Commission a donne·e a‘ la question e·crite E-2469/97 de Mme L. Van Bladel (1). (1) Voir page 114. (98/C 76/251) QUESTION E· CRITE E-2700/97 pose·e par Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: CRDS et retraite·s ne·erlandais vivant en France Le 16 octobre 1996, la Commission a de·cide· d(cid:146)engager une proce·dure d(cid:146)infraction contre la France pour avoir applique· la contribution au remboursement de la dette sociale (CRDS) a‘ des retraite·s ne·erlandais vivant en France et qui paient des cotisations sociales sur leur pension aux Pays-Bas. 1. La CRDS doit-elle e(cid:136)tre conside·re·e comme un impo(cid:136)t sur le revenu qui, en vertu d(cid:146)une convention franco-ne·erlandaise, doit e(cid:136)tre acquitte·e en France ou comme une cotisation de se·curite· sociale qui, en principe, ne peut s(cid:146)appliquer aux ressortissants ne·erlandais qu(cid:146)aux Pays-Bas, sur le revenu des pensions? La Commission peut-elle indiquer a‘ quel stade en est la proce·dure d(cid:146)infraction et ce qu(cid:146)elle fait pour 2. amener la France a‘ respecter la le·gislation europe·enne?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2823/97 του Wolfgang KREISSL-DOERFLER προς την Επ τροπή. Κατασκευή του αντοκινητοδρόμου Μονάχου- Deggendorf-Πράγας

eurovoc_concepts:
Bavaria
Czechia
Germany
combined transport
commercial vehicle
environmental impact
motor vehicle pollution
motorway
road building
road network

text: 30. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 134/23 (98/C 134/28) GRAPTH ERVTHSH E-2823/97 ypobolh· : Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) prow thn Epitroph· (1h Septembri·oy 1997) Ue·ma: Kataskeyh· toy antokinhtodro·moy Mona·xoy-Deggendorf-Pra· gaw O ariumo·w tvn aytokinh·tvn kai bare·vn forthgv· n oxhma·tvn poy die·rxontai apo· ton aytokinhto·dromo Mona·xoy-Deggendorf (A 92) e·xei ayjhuei· shmantika· meta· to a· noigma tvn tsexikv· n syno·rvn. Gia to lo·go ayto· sxedia·zetai h epe·ktash aytoy· toy aytokinhtodro·moy me·xri thn Pra· ga. Symmete·xei h EE me ka·poio tro·po sthn kataskeyh· aytoy· toy aytokinhtodro·moy; H kataskeyh· ayth· ua 1. xrhmatodothuei· apo· po·royw thw ETE, thw ETAA, sto plai·sio tvn programma·tvn perifereiakh·w ana·ptyjhw, toy progra·mmatow PHARE h· a·llvn programma·tvn; Gnvri·zei h Epitroph· ektimh·seiw h· mele·tew sxetika· me thn ay·jhsh toy ariumoy· dierxome·nvn oxhma·tvn kai 2. epome·nvw tvn ekpompv· n ry·pvn, eidiko·tera apo· ta bare·a forthga· oxh·mata, vw syne·peia thw epe·ktashw toy aytokinhtodro·moy A-92 me·xri thn Pra·ga; Sy·mfvna me thn a·poch thw Epitroph·w, e·xoyn gi·nei e·legxoi gia thn epi·ptvsh toy e·rgoy aytoy· sto 3. periba·llon h· mele·tew gia tiw syne·peiew sthn prostateyo·menh perioxh· toy bayarikoy· da·soyw; Poia· me·tra e·xoyn problefuei· gia thn prostasi·a tvn katoi·kvn apo· to uo·rybo idiai·tera sth diadromh· Landshut-Deggendorf; (cid:201)xoyn ejetasuei· enallaktike·w ly·seiw sthn kataskeyh· toy aytokinhtodro·moy o·son afora· ta bare·a forthga· 4. oxh·mata, p. x. h entatikopoi·hsh tvn syndyasme·nvn metaforv· n gia th diadromh· h· h belti·vsh thw ypodomh·w ston tome·a tvn sidhrodromikv· n metaforv· n; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (22 Oktvbri·oy 1997) Den e·xei zhthuei·, oy·te e·xei xorhghuei· koinotikh· xrhmatodo·thsh gia thn epe·ktash toy aytokinhtodro·moy A92 1. Mona·xoy-Deggendorf pe·ran toy Deggendorf prow to Pi·lsen kai thn Pra·ga. To Eyrvpai¤ko· Tamei·o Perifereiakh·w Ana·ptyjhw den sygxrhmatodotei·, se kammi·a peri·ptvsh, thn kataskeyh· kaneno·w aytokinhtodro·- moy sth Germani·a. Oi Bayarike·w arxe·w e·xoyn plhroforh·sei thn Epitroph· o·ti den e·xoyn gnv· sh oivndh·pote sygkekrime·nvn sxedi·vn gia thn epe·ktash toy aytokinhtodro·moy. H Epitroph· e·xei gnv· sh tvn syzhth·sevn poy dieja· gontai sthn Tsexikh· Dhmokrati·a sxetika· me th dynato·thta ylopoi·hshw toy en lo·gv e·rgoy, alla· den e·xei ako·mh lhfuei· kammi·a apo·fash epi· toy ue·matow. Proteraio·thta epi· toy paro·ntow di·detai apo· thn tsexikh· kybe·rnhsh kai thn Koino·thta sthn epe·ktash toy aytokinhtodro·moy D5 Pra·gaw-Pi·lsen-Nyrembe·rghw, o opoi·ow bri·sketai ston paneyrvpai¤ko· dia·dromo metaforv· n ariu. IV. 2. kai 3. H Epitroph· gnvri·zei o·ti e·xei shmeivuei· shmantikh· ay·jhsh thw kyklofori·aw sto tsexiko· tmh·ma thw ypa·rxoysaw odoy· E53 apo· to Pi·lsen sto Deggendorf, h opoi·a plhsia·zei thn plh·rh dynamiko·thta· thw. Den gnvri·zei na e·xoyn dienerghuei· mele·tew sxetika· me tiw ayjh·seiw thw kyklofori·aw kai tvn ekpompv· n, tiw opoi·ew synepa·getai h epe·ktash toy A92 e·vw thn Pra·ga, oy·te oiesdh·pote mele·tew periballontikv· n epiptv· sevn sto bayariko· da·sow. H Epitroph· den gnvri·zei thn e·ktash thw eje·tashw enallaktikv· n tro·pvn metafora· w sthn en lo·gv diadromh·, 4. alla· fronti·zei, en ge·nei, na ejasfali·zei ejisorrophme·nh metajy· tvn diafo·rvn tro·pvn ana·ptyjh tvn zey·jevn thw ypodomh·w me thn Kentrikh· kai Anatolikh· Eyrv· ph. (98/C 134/29) GRAPTH ERVTHSH E-2834/97 ypobolh· : Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (1h Septembri·oy 1997) Ue·ma: Prostasi·a toy Marjal Pego › Oliva (Bale·nuia, Ispani·a) Pe·rysi ypoblh·uhke mia erv· thsh prow thn Epitroph· (E › 1387/96) (1) sxetika· me to Marjal Pego › Oliva. H k. Bjerregaard, ej ono·matow thw Epitroph·w e·dvse plh·rh apa·nthsh stiw 11 Ioyli·oy 1996. Sthn apa·nthsh anafero·tan o·ti h Epitroph· ei·xe apeyuynuei· stiw ispanike·w arxe·w gia na pa·rei plhrofori·ew sxetika· me thn pragmatopoi·hsh para·nomvn, piuano·tata, e·rgvn sthn perioxh· kai na toyw ypenuymi·sei o·ti, meta· thn kh·ryjh aytoy· toy me·royw vw zv· nhw eidikh·w prostasi·aw (ZPS) sy·mfvna me thn odhgi·a 79/409/EOK (2) gia th diath·rhsh tvn a·grivn pthnv· n, opoiodh·pote sxe·dio h· mele·th, to opoi·o mporei· na e·xei epiptv· seiw sth zv· nh, pre·pei prohgoyme·nvw na ajiologei·tai (a·ruro 6 thw Odhgi·aw 92/43/EOK (3) gia th diath·rhsh tvn fysikv· n oikoto·pvn kauv· w kai thw a·griaw xlvri·daw kai pani·daw). H Epitroph·, sy·mfvna me thn k. Bjerregaard, eje·frase epi·shw thn pro·uesh· thw na diako·cei th xrhmatodo·thsh apo· to LIFE ea·n oi ispanike·w arxe·w den e·dinan ikanopoihtikh· apa·nthsh


title: QUESTION ECRITE no 2766/97 de Christoph KONRAD à la Commission. Aide octroyée par l'État belge aux Forges de Clabecq

eurovoc_concepts:
Belgium
European Commission
State aid
Walloon region (Belgium)
application of EU law
bankruptcy
cessation of trading
control of State aid
exchange of information
iron and steel industry

text: C 102/114 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 (98/C 102/164) QUESTION E· CRITE E-2765/97 pose·e par Irene Soltwedel-Scha¤fer (V) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Promotion du the·a(cid:136)tre enfantin Le the·a(cid:136)tre peut jouer un ro(cid:136)le important dans le de·veloppement personnel de l(cid:146)enfant. Il favorise, de manie‘re unique, la confiance en soi, le travail d(cid:146)e·quipe et la cre·ativite·. La promotion du the·a(cid:136)tre enfantin reve(cid:136)t donc une importance particulie‘re. Qu(cid:146)a fait la Commission au cours des trois dernie‘res anne·es pour promouvoir le the·a(cid:136)tre enfantin? Quels projets a-t-elle soutenus dans le cadre de quels programmes d(cid:146)aide des diffe·rentes directions ge·ne·rales? Re·ponse donne·e par M. Oreja au nom de la Commission (21 octobre 1997) A‘ l(cid:146)instar de l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission conside‘re que les disciplines artistiques et notamment le the·a(cid:136)tre peuvent apporter beaucoup au de·veloppement de l(cid:146)individu et ce, de‘s le plus jeune a(cid:136)ge. Au titre de son action culturelle, la Commission rappelle que c(cid:146)est dans le cadre et conforme·ment aux conditions fixe·es au programme communautaire de soutien a‘ des projets de coope·ration culturelle, Kale·idoscope (de·cision 719/96/CE (1)) et a‘ l(cid:146)action pilote du me(cid:136)me nom qui l(cid:146)a pre·ce·de·, que des projets de coope·ration dans le domaine du the·a(cid:136)tre, y compris du the·a(cid:136)tre pour enfants, ont pu e(cid:136)tre soutenus. Un nombre important de projets de the·a(cid:136)tre ont e·te· soutenus ces trois dernie‘res anne·es correspondant par exemple a‘ des repre·sentations, des projets de perfectionnement ou encore des projets e·manant des re·seaux europe·ens et visant a‘ renforcer ou‘ ame·liorer la qualite· de la coope·ration et des e·changes entre les the·a(cid:136)tres europe·ens et les professionnels du secteur. Six (2) d(cid:146)entre eux e·taient centre·s, a‘ titre principal, sur le the·a(cid:136)tre pour enfant (une liste de ces actions est transmise directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement). Les projets e·ducatifs europe·ens soutenus par la Commission dans le cadre du programme Socrates › chapitre Comenius (Education scolaire) accordent e·galement une large place a‘ l(cid:146)art the·a(cid:136)tral. De nombreux projets e·ducatifs europe·ens, qui associent au moins trois e·tablissements scolaires de trois E· tats membres diffe·rents, ont de·bouche· sur des repre·sentations mises au point par leur e·le‘ves et leurs professeurs, parfois dans plusieurs langues. JO L 99 du 20. 4. 1996. (1) (2) Les projets laure·ats pre·sentant un caracte‘re pluridisciplinaire (par exemple festival, re·seau, pouvant inclure e·galement des actions dans le domaine du the·a(cid:136)tre enfantin), ne sont pas conside·re·s dans ce total. (98/C 102/165) QUESTION E· CRITE E-2766/97 pose·e par Christoph Konrad (PPE) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Aide octroye·e par l(cid:146)E· tat belge aux Forges de Clabecq 1. Le 18 de·cembre 1996, la Commission a constate· que les aides de 3 milliards de francs belges accorde·es par la Belgique a‘ l(cid:146)entreprise side·rurgique Forges de Clabecq e·taient incompatibles avec le marche· commun. La Belgique fut invite·e a‘ rembourser les aides dans un de·lai de deux mois a‘ compter de la de·cision. La Commission sait-elle si le remboursement a de·ja‘ e·te· effectue·? Au cas ou‘ le remboursement des aides ne pourrait e(cid:136)tre obtenu, la Commission est-elle dispose·e a‘ examiner s(cid:146)il n(cid:146)y a pas lieu de compenser par une re·duction de capacite· les distorsions de concurrence dues aux aides? Le 13 juin 1997, le journal belge «Le Soir» indiquait qu(cid:146)en cas de vente des Forges de Clabecq a‘ une 2. entreprise prive·e, la re·gion wallonne e·tait dispose·e a‘ octroyer 1,8 milliard de francs supple·mentaire a‘ l(cid:146)entreprise. La Commission europe·enne conside‘re-t-elle cette nouvelle aide comme incompatible avec le code des aides a‘ la side·rurgie? Quelles mesures envisage-t-elle de prendre pour obtenir la re·duction de capacite· ne·cessaire?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2611/97 dell'on. Graham WATSON alla Commissione. Metodi biologici di produzione agricola

eurovoc_concepts:
animal production
consumer protection
foodstuff
livestock farming
organic farming
regulation of agricultural production

text: 3. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 102/73 (98/C 102/107) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2611/97 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Metodi biologici di produzione agricola La Commissione riconosce che il proposto regolamento sulla produzione biologica di animali e‘ fonte di gravi preoccupazioni per molti agricoltori che hanno avviato la conversione all(cid:146)agricoltura biologica, nonche· per coloro che intendono farlo? Le proposte vietano agli agricoltori di allevare in un(cid:146)unica azienda le stesse specie secondo metodi biologici e convenzionali. La Commissione riconosce che tale politica impedira‘ la diffusione nell(cid:146)Unione europea dei metodi biologici di produzione agricola? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (3 ottobre 1997) Nella sua proposta di regolamento del Consiglio (1) destinata ad integrare il regolamento (CEE) n. 2092/91, relativo al metodo di produzione biologico dei prodotti agricoli e all’indicazione di tale metodo sui prodotti agricoli e sulle derrate alimentari (2), includendo in esso la produzione di bestiame, la Commissione ha previsto una disposizione che vieta l’allevamento delle stesse specie di animali nelle unita‘ di produzione tradizionale e biologica della stessa azienda. Tale disposizione, coerente con un’analoga disposizione relativa ai prodotti vegetali contenuta nel regolamento (CEE) n. 2092/91 adottato nel 1991, e‘ essenziale per assicurare la credibilita‘ dell’agricoltura biologica per il consumatore. Nel parere emesso durante la seduta del maggio 1997, il Parlamento ha accettato la proposta della Commissione sull’argomento senza suggerire alcuna modifica. (1) COM(96) 366. (2) GU L 198 del 22. 7. 1991. (98/C 102/108) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2614/97 di Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) alla Commissione (1o settembre 1997) Oggetto: Trucioli utilizzati come combustibile biologico Ricerche effettuate in Finlandia hanno messo a confronto i prezzi del combustibile biologico e quelli della nafta, le ripercussioni economiche areali del loro utilizzo. Le indagini si riferiscono a una centrale nonche· termoelettrica regionale di 5 megawatt, in fase di progettazione, e per il cui funzionamento si prevede l(cid:146)utilizzo di trucioli provenienti dalle foreste, e non di nafta. L(cid:146)impiego di trucioli come combustibile biologico non danneggia l(cid:146)ambiente ed essi sono reperibili in loco, il che, sostengono le ricerche, ne corrobora l(cid:146)utilizzo; tale attivita‘ comporta nuovi posti di lavoro per gli abitanti locali, sia direttamente che indirettamente, grazie al trasporto e ad altri servizi. Alla luce dei risultati ottenuti in Finlandia, puo‘ la Commissione far sapere di quali programmi dispone per incentivare la costruzione di centrali termoelettriche che utilizzano combustibile biologico e quali altre misure intende adottare per sostenere progetti analoghi che creino posti di lavoro e non danneggino l(cid:146)ambiente? Risposta data dal sig. Papoutsis in nome della Commissione (14 ottobre 1997) Si possono distinguere diversi tipi di sostegno a favore di impianti che utilizzano la biomassa come materia prima (tra cui i trucioli)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2799/97 van Johanna MAIJ-WEGGEN aan de Commissie. Verhouding van de Europese Unie met Pitcairn

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European Union
Pitcairn Islands
United Kingdom
agreement (EU)
association agreement (EU)
economic cooperation
overseas countries and territories
regional development

text: C 102/126 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 Welke verdragen, overeenkomsten, besluiten, verklaringen, resoluties of andere regelgevingen van de Europese Unie zijn op de verhouding tussen St. Helena en onderhorigen en de Unie van toepassing? Welke handelsafspraken heeft de Europese Unie met St. Helena en onderhorigen? Wat bedroeg de waarde van de import en export met de Unie in 1994, 1995 en 1996? Om welke producten gaat het vooral? Welke afspraken voor ontwikkelingssamenwerking en/of regionale ontwikkeling heeft de Unie met St. Helena en onderhorigen? Wat was de bijdrage van de Unie aan St. Helena en onderhorigen in 1994, 1995 en 1996? Welke plannen met betrekking tot ontwikkeling en structuurversterking bestaan er tussen de Unie en St. Helena en onderhorigen voor de periode 1997-2000? (98/C 102/189) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2799/97 van Johanna Maij-Weggen (PPE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Verhouding van de Europese Unie met Pitcairn Wat is de juridische en staatsrechtelijke verhouding tussen Pitcairn en het Verenigd Koninkrijk en tussen Pitcairn met de Europese Unie? Welke verdragen, overeenkomsten, besluiten, verklaringen, resoluties of andere regelgevingen van de Europese Unie zijn op de verhouding tussen Pitcairn en de Unie van toepassing? Welke handelsafspraken heeft de Europese Unie met Pitcairn? Wat bedroeg de waarde van de import en export met de Unie in 1994, 1995 en 1996? Om welke producten gaat het vooral? Welke afspraken voor ontwikkelingssamenwerking en/of regionale ontwikkeling heeft de Unie met Pitcairn? Wat was de bijdrage van de Unie aan Pitcairn in 1994, 1995 en 1996? Welke plannen met betrekking tot ontwikkeling en structuurversterking bestaan er tussen de Unie en Pitcairn voor de periode 1997-2000? (98/C 102/190) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2800/97 van Johanna Maij-Weggen (PPE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Verhouding van de Europese Unie met Montserrat Wat is de juridische en staatsrechtelijke verhouding tussen Montserrat en het Verenigd Koninkrijk en tussen Montserrat met de Europese Unie? Welke verdragen, overeenkomsten, besluiten, verklaringen, resoluties of andere regelgevingen van de Europese Unie zijn op de verhouding tussen Montserrat en de Unie van toepassing? Welke handelsafspraken heeft de Europese Unie met Montserrat? Wat bedroeg de waarde van de import en export met de Unie in 1994, 1995 en 1996? Om welke producten gaat het vooral? Welke afspraken voor ontwikkelingssamenwerking en/of regionale ontwikkeling heeft de Unie met Montserrat? Wat was de bijdrage van de Unie aan Montserrat in 1994, 1995 en 1996? Welke plannen met betrekking tot ontwikkeling en structuurversterking bestaan er tussen de Unie en Montserrat voor de periode 1997-2000?


title: WRITTEN QUESTION No. 2745/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Cycling facilities in Dublin

eurovoc_concepts:
EU aid
Ireland
cycle track
operational programme
project evaluation
transport infrastructure

text: C 117/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 4. 98 (98/C 117/71) SKRIFTLIG FR¯GA E-2745/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Cykelmo¤jligheter i Dublin Na¤stan inga cykelva¤gar har anlagts i Dublins innerstad under de senaste fem (cid:229)ren. Utan tvekan ligger Dublin l(cid:229)ngt efter m(cid:229)nga andra storsta¤der inom EU vad ga¤ller att tillgodose cyklisternas behov. Mu¤nchen har exempelvis 650 km cykelva¤gar medan Dublin har mindre a¤n 20 km. I samband med det operativa programmet fo¤r Irland har EU samtyckt till att samfinansiera olika (cid:229)tga¤rder fo¤r att fo¤rba¤ttra Irlands infrastruktur fo¤r transport, inklusive anla¤ggandet av cykelva¤gar. Har man riktat n(cid:229)gra framsta¤llningar till de irla¤ndska myndigheterna om att fo¤rba¤ttringar av cykelva¤gsna¤tet i Dublins innerstad praktiskt taget helt uteblivit? Om s(cid:229) a¤r fallet, vad inneho¤ll dessa i detalj? Vilka ytterligare framsta¤llningar avser man att go¤ra? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 oktober 1997) Cykeltrafiken i Dublins innerstad har underla¤ttats genom ett antal projekt som samfinansierats genom det operativa programmet fo¤r transporter (1994-99). De satsningar som bero¤rs a¤r projektet fo¤r en mer miljo¤va¤nlig trafik p(cid:229) Talbot street, cykelbanan fr(cid:229)n Malahide road till Amiens street, en ko¤rbana fo¤r bussar (Quality Bus Corridor, QBC) samt projektet (cid:148)City quays(cid:148) (QBC), vilket bl. a. omfattar cykelparkering. De cykelanla¤ggningar som ho¤r till QBC-projektet kommer ocks(cid:229) att byggas ut under de na¤rmaste m(cid:229)naderna. Anla¤ggningen av en cykelbana la¤ngs med Finglas road mellan Glasnevin och Finglas village och av det avsnitt av Blanchardstown-cykelbanan som g(cid:229)r fr(cid:229)n rondellen i Ashtown till ringva¤gens norra del kommer att p(cid:229)bo¤rjas under de na¤rmaste veckorna. Inom en snar framtid kommer ocks(cid:229) dessa b(cid:229)da cykelbanor att f(cid:229) fler fo¤rbindelser med stadens centrum. Man ra¤knar med att den cykelbana som skall fo¤rbinda Portobello college med Clanbrassil street och som skall g(cid:229) la¤ngs med Grand canal, kommer att p(cid:229)bo¤rjas under 1997. Man arbetar a¤ven aktivt fo¤r anla¤ggning av en cykelbana la¤ngs med flera delar av det fo¤reslagna pendelt(cid:229)gsna¤tet (LUAS). Diskussioner p(cid:229)g(cid:229)r ocks(cid:229) om att fo¤rbinda ytterligare enheter i eller i na¤rheten av LUAS-stationerna. A¤ ven om m(cid:229)nga av dessa anla¤ggningsarbeten a¤nnu inte p(cid:229)bo¤rjats, s(cid:229) har man utfo¤rt en stor del av det fo¤rberedelsearbete som kra¤vs i form av bakgrundsstudier, r(cid:229)dfr(cid:229)gning av allma¤nheten och detaljplanering, och man kan fo¤rva¤nta sig att en omfattande infrastruktur fo¤r cyklar kommer att byggas upp i Dublins innerstad under den (cid:229)terst(cid:229)ende delen av den nuvarande programperioden. (98/C 117/72) SKRIFTLIG FR¯GA E-2753/97 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Utl(cid:229)ning av tyskspr(cid:229)kiga filmer i Sydtyrolen Med beaktande av att spr(cid:229)kliga minoriteter beho¤ver sa¤rskilt skydd och deras kultur (a¤ven filmer p(cid:229) modersm(cid:229)let) borde f(cid:229) sa¤rskilt sto¤d men ista¤llet blir ora¤ttvist behandlade vid tilldelning av filmra¤ttigheter p(cid:229) nationell niv(cid:229), och att fri konkurrens o¤ver nationsgra¤nserna a¤r en av den inre marknadens ho¤rnstenar ombeds kommissionen meddela varfo¤r de o¤sterrikiska eller schweiziska filmuthyrarna inte kan hyra ut filmer till Sydtyrolen utan att frukta juridiska sv(cid:229)righeter?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2879/97 dell'on. Johanna BOOGERD- QUAAK alla Commissione. Prevenzione e riduzione integrate dell'inquinamento e accesso all'informazione

eurovoc_concepts:
Belgium
EU environmental policy
access to information
bilateral agreement
environmental protection
international responsibility
pollution control measures
public health
soil pollution
transfrontier pollution


title: WRITTEN QUESTION No. 2622/97 by Christine ODDY to the Commission. International exploitation of victims of Asian sex tourism

eurovoc_concepts:
Asia
child
fight against crime
international cooperation
joint action
prostitution
sexual violence
tourism
trafficking in human beings
woman

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/75 (98/C 102/110) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2621/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Uuden vuosittaisen (cid:148)eurovignetten(cid:148) hinta Kreikkalaisessa lehdisto¤ssa¤ julkaistujen tietojen mukaan moottoriteiden ka¤ytto¤maksu, ts. koko Euroopan unionin alueella voimassaolevan (cid:148)eurovignetten(cid:148) hinta, ma¤a¤ra¤ytyy sen perusteella, onko ajoneuvon moottori tyyppia¤ (cid:148)Euro(cid:148) vai ei, seka¤ sen akselien lukuma¤a¤ra¤n perusteella. (cid:148)Eurovignetten(cid:148) hinta niille kuorma-autoille, joiden moottori ei ole tyyppia¤ (cid:148)Euro(cid:148) ja joissa on korkeintaan 3 akselia, tulee olemaan 990 ecua, kun taas (cid:148)Euro I(cid:148) -tyyppiset ajoneuvot joutuvat maksamaan 840 ecua ja viela¤ (cid:148)puhtaammat(cid:148) (cid:148)Euro II(cid:148) -tyyppiset ajoneuvot 690 ecua. Ajoneuvoille, joissa on 4 tai useampia akseleita, (cid:148)eurovignetten(cid:148) hinta tulee olemaan 1 650 ecua, 1 400 ecua ja 1 150 ecua vastaavasti. Edella¤ mainituista seikoista ilmenee selva¤sti, etta¤ maksu tulee olemaan eritta¤in korkea niiden ajoneuvojen osalta, joilla ei ole (cid:148)Euro(cid:148)-tyyppista¤ moottoria, ja tilanne tulee olemaan erityisen vaikea niille ajoneuvoille, jotka tulevat unionin syrja¤isista¤, kaukana muista sijaitsevista ja¤senmaista. Haluaisin saada tieta¤a¤ neuvostolta: Aiotaanko ma¤a¤ra¤ta¤ alennus, ja kuinka suuri alennus, erityisen syrja¤isista¤ EU-maista tuleville raskaille ajoneuvoille, joiden on kannettava eta¤isyyden aiheuttamat kustannukset samalla kun ajatuskin ajoneuvojen korvaamisesta uusilla, nykyaikaisilla ja (cid:148)puhtailla(cid:148) ajoneuvoilla on epa¤realistinen kannustimien puuttuessa, mika¤ ennen muuta pa¤tee kreikkalaisten liikenteenharjoittajien kohdalla? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Neuvosto ei voi ennakoida tulosta parhaillaan ka¤yta¤vista¤ keskusteluista, jotka koskevat ehdotusta neuvoston direktiiviksi maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen seka¤ tiettyjen infrastruktuu- rien ka¤yto¤sta¤ peritta¤vien tie- ja ka¤ytto¤maksujen ((cid:148)eurovignette(cid:148)) soveltamisesta ja¤senvaltioissa. Kyseisella¤ direktiivilla¤ on tarkoitus korvata yhteiso¤jen tuomioistuimen 5. heina¤kuuta 1997 kumoama direktiivi 93/89/ETY. Neuvosto hakuaa kuitenkin ta¤smenta¤a¤, etta¤ direktiivin 93/89/ETY ka¤ytto¤oikeuksiin liittyva¤ poikkeus koskee ainoastaan tilapa¤isesti alennettujen ka¤ytto¤maksujen myo¤nta¤mista¤ tietyille ja¤senvaltioille, jotka ovat huonommas- sa asemassa taloudellisen kehityksensa¤ tai erityisen maantieteellisen sijaintinsa vuoksi, joka joissakin tapauksissa vaikeuttaa lisa¤ksi tiettyjen kolmansien maiden poliittiset selkkaukset. (98/C 102/111) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2622/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Christine Oddy (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Aasian seksiturismin uhrien kansainva¤linen hyva¤ksika¤ytto¤ Wienissa¤ pidettya¤ naisilla ka¤yta¤va¤a¤ kauppaa ka¤sitteleva¤a¤ Euroopan konferenssia on pidetty onnistuneena ja siita¤ on tehty yhteenveto komission tiedonannossa (cid:148)naisilla ka¤yta¤va¤sta¤ kaupasta seksuaalista hyva¤ksika¤ytto¤a¤ varten(cid:148) (KOM(96)0567 lopull. ). Voisiko komissio ilmoittaa, mita¤ toimenpiteita¤ on toteutettu erityisesti seuraavien suositusten toimeenpanemi- seksi: › paremmat mahdollisuudet kera¤ta¤ tietoja ja tutkimustuloksia; › paremmat edellytykset tiedon jakamiseen asianomaisten viranomaisten va¤lilla¤; › lisa¤a¤ntynyt yhteistyo¤ ja yhteydet alkupera¤maan, hallitusten, kansalaisja¤rjesto¤jen ja ihmisoikeusja¤rjesto¤jen kanssa; › ennaltaehka¤iseva¤t toimenpiteet, joihin kuuluu tiedonjako mahdollisesti vaarassa oleville naisille alkupera¤- maissa;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2724/97 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA an die Kommission. Erklärungen des Präsidenten der Kommission bezüglich der spanisch-britischen Fischereiunternehmen

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
Spain
United Kingdom
consortium
exchange of information
fishing industry
investment

text: C 117/54 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 4. 98 Schlie(cid:223)lich spricht die Frau Abgeordnete das Problem an, da(cid:223) sich zahlreiche Versicherungsunternehmen im Vereinigten Ko¤nigreich weigern, fu¤r Fahrzeuge mit Rechtssteuerung Gru¤ne Karten auszugeben. Dies bedeutet, da(cid:223) sie es ablehnen, mit Haltern dieser Art von Fahrzeugen einen Versicherungsvertrag zu schlie(cid:223)en. Die Versicherer beurteilen die Risiken anhand der ihnen vorliegenden Informationen, einschlie(cid:223)lich der Schaden- eintrittswahrscheinlichkeit und der Ho¤he des Risikos. In diesem Zusammenhang ko¤nnen die Versicherungsun- ternehmen nach dem Grundsatz der Vertragsfreiheit Versicherungsantra¤ge von Kunden, die ein sehr hohes Risiko darstellen, ablehnen. Fahrzeuge, die den britischen Spezifikationen nicht entsprechen, sind mo¤glicher- weise als hohes Risiko fu¤r britische Versicherer anzusehen. Es steht den britischen Versicherern frei, ihre Gescha¤ftspolitik in dieser Weise auszurichten und den Abschlu(cid:223) eines Versicherungsvertrags abzulehnen oder zusa¤tzliche Gebu¤hren fu¤r ihre Kunden, die Eigentu¤mer von Fahrzeugen mit Rechtssteuerung sind, festzusetzen. (1) ABl. L 129 vom 19. 5. 1990. (98/C 117/66) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2724/97 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) an die Kommission (1. September 1997) Betrifft: Erkla¤rungen des Pra¤sidenten der Kommission bezu¤glich der spanisch-britischen Fischereiunternehmen Im Zusammenhang mit dem Schreiben, das der Pra¤sident der Kommission an den britischen Premierminister zur Frage der spanisch-britischen Fischereiunternehmen gerichtet hatte, besta¤tigte Herr Santer auf der Plenartagung des Europa¤ischen Parlaments am 26. Juni 1997 (Sitzungsbericht vom 26. 6. 1997, S. 31) folgendes: (cid:132). Frau Bonino, zusta¤ndiges Mitglied der Kommission, und ich selbst haben dafu¤r Sorge getragen, da(cid:223) die spanischen Beho¤rden u¤ber die Kontakte zu den britischen Beho¤rden immer auf dem laufenden gehalten werden(cid:147). Kann die Kommission genauere Angaben dazu machen, wann, mit welchen Mitteln und durch wen die Kommission die spanischen Beho¤rden u¤ber die Kontakte unterrichtet hat, die zwischen der Kommission und den britischen Beho¤rden zum Thema der Investitionen anderer Mitgliedstaaten im britischen Fischereisektor bestehen? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (6. Oktober 1997) Die Kommission besta¤tigt, da(cid:223) die spanischen Beho¤rden sowohl u¤ber die weitere Entwicklung der Angelegen- heit am laufenden gehalten wurden, auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht, als auch u¤ber die Kontakte, die die Kommission mit den britischen Beho¤rden aufgenommen hat. Diese Informationen wurden auf dem zwischen der Kommission und den Mitgliedstaaten u¤blichen Weg u¤bermittelt, das hei(cid:223)t u¤ber die Sta¤ndige Vertretung Spaniens bei der Europa¤ischen Union. (98/C 117/67) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2725/97 von Ria Oomen-Ruijten (PPE) an die Kommission (1. September 1997) Betrifft: Gemeinderatswahlen Kann die Kommission besta¤tigen, da(cid:223) es europa¤ischen Bu¤rgern mo¤glich ist, in den Niederlanden bei 1. Gemeinderatswahlen zu kandidieren, ohne sich in den Niederlanden aufzuhalten? 2. Inwieweit steht das in Einklang mit Artikel 8 b des EG-Vertrags, in dem es hei(cid:223)t: (cid:132)Jeder Unionsbu¤rger mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat, dessen Staatsangeho¤rigkeit er nicht besitzt, hat in dem Mitgliedstaat, in dem er seinen Wohnsitz hat, das aktive und passive Wahlrecht bei Kommunalwahlen, wobei fu¤r ihn dieselben Bedingungen gelten wie fu¤r die Angeho¤rigen des betreffenden Mitgliedstaats. (cid:147)?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2722/97 van Jesús CABEZÓN ALONSO aan de Commissie. Toewijzing van opdrachten voor door de Europese Unie gecofinancierde projecten

eurovoc_concepts:
Cantabria
EU control
EU financing
Spain
award of contract
competition law
complaint to the Commission
decontamination
public contract
type of business


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2766/97 von Christoph KONRAD an die Kommission. Staatliche Beihilfe des Königreichs Belgien zugunsten des Stahlunternehmens Forges de Clabecq

text: C 102/114 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 (98/C 102/164) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2765/97 von Irene Soltwedel-Scha¤fer (V) an die Kommission (1. September 1997) Betrifft: Fo¤rderung von Kindertheater Theater kann eine wichtige Rolle in der perso¤nlichen Entwicklung von Kindern spielen. Es fo¤rdert Selbstbewu(cid:223)tsein, Teamarbeit und Kreativita¤t auf eine einzigartige Art und Weise. Die Fo¤rderung von Kindertheater ist deshalb von besonderer Bedeutung. Was hat die Europa¤ische Kommission in den letzten drei Jahren fu¤r die Fo¤rderung von Kindertheater in der Europa¤ischen Gemeinschaft getan? Welche Projekte hat sie im Rahmen von welchen Fo¤rderprogrammen bei den verschiedenen Generaldirektionen unterstu¤tzt? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (21. Oktober 1997) Die Kommission ist wie die Frau Abgeordnete der Meinung, da(cid:223) verschiedene ku¤nstlerische Disziplinen und vor allem das Theater die Entwicklung der Perso¤nlichkeit bereits ab der fru¤hen Kindheit fo¤rdern ko¤nnen. Als Teil der kulturellen Ma(cid:223)nahmen der Gemeinschaft wurden im Rahmen und gema¤(cid:223) den Bedingungen des Gemeinschaftsprogramms zur Fo¤rderung ku¤nstlerischer und kultureller Aktivita¤ten mit europa¤ischer Dimension, Kaleidoskop (1), und der vorgeschalteten gleichnamigen Pilotaktion Kooperationsprojekte im Bereich Theater einschlie(cid:223)lich Kindertheater unterstu¤tzt. In den letzten drei Jahren wurde eine betra¤chtliche Anzahl von Theaterprojekten unterstu¤tzt, z. B. Auffu¤hrungen, Qualifizierungsprojekte oder Projekte europa¤ischer Netzwerke zur Sta¤rkung bzw. Verbesserung der Zusammen- arbeit und des Austauschs zwischen europa¤ischen Theatern und den Fachleuten des Theaters. Sechs Projekte (2) waren speziell auf Kindertheater ausgerichtet (eine U¤ bersicht u¤ber diese Ma(cid:223)nahmen wird der Frau Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar zugeleitet). Die Kommission unterstu¤tzt im Rahmen des Programms Sokrates › Kapitel Comenius (schulische Bildung) › europa¤ische ausgerichtete Bildungsprojekte, bei denen die Theaterkunst ebenfalls breiten Raum einnimmt. Zahlreiche europa¤ische Bildungsprojekte, die von mindestens drei Schulen aus drei Mitgliedstaaten durchge- fu¤hrt wurden, haben zu zum Teil mehrsprachigen Auffu¤hrungen gefu¤hrt, die von Schu¤lern und Lehrern gemeinsam erarbeitet wurden. (1) Beschlu(cid:223) 719/96/EG › ABl. L 99 vom 20. 4. 1996. (2) Die pra¤miierten multidisplina¤ren Projekte (z. B. Festivals, Netzwerke, einschlie(cid:223)lich Ma(cid:223)nahmen im Bereich Kindertheater) sind in dieser Zahl nicht beru¤cksichtigt. (98/C 102/165) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2766/97 von Christoph Konrad (PPE) an die Kommission (1. September 1997) Betrifft: Staatliche Beihilfe des Ko¤nigreichs Belgien zugunsten des Stahlunternehmens Forges de Clabecq 1. Am 18. Dezember 1996 hat die Europa¤ische Kommission festgestellt, da(cid:223) Beihilfen des Ko¤nigreichs Belgien zugunsten des Stahlunternehmens Forges de Clabecq in Ho¤he von bis zu 3 Mrd. FB unvereinbar sind mit dem Gemeinsamen Markt. Belgien wurde aufgefordert, innerhalb von zwei Monaten nach der Entscheidung die Beihilfen zuru¤ckzufordern. Hat die Europa¤ische Kommission davon Kenntnis, ob die Ru¤ckzahlung bereits erfolgt ist? Ist die Kommission bereit, zu pru¤fen, ob nicht die durch Beihilfen verursachten Wettbewerbsver- zerrungen durch einen Kapazita¤tsabbau gemildert werden mu¤ssen, wenn die Ru¤ckzahlung der Beihilfen nicht durchsetzbar sein sollte? Am 13. Juni 1997 meldete die belgische Zeitung (cid:132)Le Soir(cid:147), da(cid:223) beim mo¤glichen Verkauf der Forges de 2. Clabecq an ein privates Unternehmen die Wallonische Region bereit sei, dem Unternehmen weitere 1,8 Mrd. FB zukommen zu lassen. Bewertet die Europa¤ische Kommission auch diese erneute Beihilfe als unvereinbar mit dem Stahlbeihilfenkodex und welche Ma(cid:223)nahmen beabsichtigt sie, um den notwendigen Kapazita¤tsabbau zu bewirken?


title: WRITTEN QUESTION No. 2670/97 by Jyrki OTILA to the Commission. Aid to the audiovisual sector

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
audiovisual communications policy
broadcasting
cultural policy
invitation to tender

text: 17. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 82/125 Svar avgivet av Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (18 september 1997) Kommissionens ursprungliga fo¤rslag om rationella planeringstekniker la¤mnades den 14 november 1995till r(cid:229)det och parlamentet. Kommissionen la¤mnade den 24 mars 1997 ett a¤ndrat fo¤rslag (1) i enlighet med parlamentets yttrande som antogs den 13 november 1996. I detta info¤rdes ett betydande antal a¤ndringar som parlamentet hade fo¤reslagit. Det fo¤rekom ingen diskussion i r(cid:229)det om det a¤ndrade direktivet under det nederla¤ndska ordfo¤randeskapet. Det luxemburgska ordfo¤randeskapet har dock fo¤rt upp fo¤rslaget p(cid:229) den prelimina¤ra dagordningen fo¤r r(cid:229)det (energi) den 8 december 1997. (1) EGT C 180, 14. 6. 1997. (98/C 82/203) SKRIFTLIG FR¯GA P-2664/97 fr(cid:229)n Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) till kommissionen (25 juli 1997) A¤mne: Reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken och sto¤d till jordbruksgro¤dor Enligt flera meddelanden uppskattar Europeiska gemenskapernas kommission att den budgetma¤ssiga o¤ver- kompensationen till spannm(cid:229)lssektorn i Europeiska unionen uppg(cid:229)r till 8,5 miljoner ecu i fo¤rh(cid:229)llande till de sto¤d som faststa¤llts genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Fo¤r att f(cid:229) ytterligare klarhet skulle jag vilja att kommissionen informerar mig om 1. de statistiska uppgifter och bera¤kningar som ligger till grund fo¤r detta belopp, 2. uppskattningen av o¤verkompensationen fo¤rdelat efter › medlemsstater › anla¤ggningarnas storlek och placering. Svar fr(cid:229)n F. Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (5 september 1997) Kommissionen ha o¤versa¤nt till parlamentet det arbetsdokument (1) da¤r o¤verkompensationen som betalats 1. till spannm(cid:229)lsproducenter uppskattas till 8 500 miljoner ecu i fo¤rh(cid:229)llande till de fo¤rva¤ntade m(cid:229)len av reformen i juli 1992. Det bo¤r noteras att den summan motsvarar en storleksordning med ha¤nsyn till den helhetsmetod som anva¤nds av kommissionen. Kommissionen har gjort en helhetsanalys inom gemenskapen och har inte utfo¤rt n(cid:229)gon detaljerad analys, 2. varken per medlemsstat eller per anla¤ggning. (1) SEK(97) 1183. (98/C 82/204) SKRIFTLIG FR¯GA E-2670/97 fr(cid:229)n Jyrki Otila (PPE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Sto¤d till den audiovisuella sektorn Sedan (cid:229)r 1996 har EU:s kulturpolitik baserat sig p(cid:229) fyra huvudprogram, det vill sa¤ga Kaleljdoskop, Ariane, Rafael och Media II. M(cid:229)let med Media II a¤r att fra¤mja utvecklingen av europeiska audiovisuella verk samt att sprida dessa b(cid:229)de inom och utanfo¤r Europeiska unionen. Jag skulle vilja fr(cid:229)ga kommissionen varfo¤r inte radioverksamhet ho¤r till Media II-programmets verksamhets- omr(cid:229)de? Vilka (cid:229)tga¤rder a¤mnar kommissionen vidta fo¤r att info¤rliva radioverksamheten i Media II i enlighet med ovanna¤mnda rubrik?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2743/97 van Patricia McKENNA aan dee Raad. Noodzaak van EU-sancties tegen Birma

eurovoc_concepts:
ASEAN countries
Burma/Myanmar
generalised preferences
human rights
international sanctions
public safety
slavery
the EU's international role
torture


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2720/97 af Susan WADDINGTON til Kommissionen. Forskelsbehandling på grund af alder ved rekruttering - Amsterdam-traktatudkastet

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU initiative
EU institution
European civil service
European official
admission to examinations
anti-discriminatory measure
competition (EU)
older worker
recruitment

text: C 82/106 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 3. 98 (98/C 82/174) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2556/97 af Harald Ettl (PSE) til Kommissionen (24. juli 1997) Om: Diskriminerende aldersgr(cid:230)nser ved ans(cid:230)ttelsesprłver til tjenestemandsstillinger i EU-institutionerne I EU-besk(cid:230)ftigelsesdiskussionen skubbes ansvaret meget ofte over p(cid:229) den enkelte, idet man som et universalmiddel mod arbejdslłshed peger p(cid:229) mobilitet og livslang uddannelse. Samtidig burde netop EU-institutionerne v(cid:230)re et forbillede og ikke benytte sig af at praktisere diskriminerende aldersbegr(cid:230)nsninger som en foruds(cid:230)tning for at ans(cid:230)tte folk i EU(cid:146)s tjeneste, men tage egnede initiativer til at give alle arbejdstagere i alle aldre mulighed for at f(cid:229) kvalificerede arbejdspladser inden for EU og i R(cid:229)det. Er det sandt, at der med henblik p(cid:229) bes(cid:230)ttelse af tjenestemandsstillinger i de europ(cid:230)iske institutioner findes 1. ans(cid:230)ttelsesprłver, hvor der fasts(cid:230)ttes en maksimal alder for ansłgerne (udv(cid:230)lgelsesprłve EUR/A/121 for R(cid:229)det for Den Europ(cid:230)iske Union, Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, EFT C 363 A af 3. december 1996)? 2. Hvilke objektive grunde angives der til denne diskriminerende udelukkelse af (cid:230)ldre mennesker fra arbejds- og erhvervslivet, n(cid:229)r de berłrte personer stadig har godt 20 eller flere erhvervsaktive (cid:229)r foran sig, samtidig med at programmer til integrering af (cid:230)ldre mennesker p(cid:229) arbejdsmarkedet er udtryk for en anden politik? 3. Hvorledes kan denne modsigelse forsvares? Hvilke egnede initiativer har EU-institutionerne taget for at (cid:229)bne mulighed for kvalificerede arbejdspladser 4. inden for EU og i R(cid:229)det til arbejdstagere i alle aldre? (98/C 82/175) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2720/97 af Susan Waddington (PSE) til Kommissionen (1. september 1997) Om: Forskelsbehandling p(cid:229) grund af alder ved rekruttering › Amsterdam-traktatudkastet Amsterdam-traktatudkastet indeholder en ny artikel 6 A, hvorefter F(cid:230)llesskabet kan tr(cid:230)ffe foranstaltninger »til at bek(cid:230)mpe forskelsbehandling p(cid:229) grund af kłn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering«. Hvilken virkning regner Kommissionen med, at denne artikel vil f(cid:229) p(cid:229) dens egen rekrutteringspraksis, som bl. a. omfatter aldersbegr(cid:230)nsninger, n(cid:229)r ratificeringen af traktaten er tilendebragt? Vil disse perspektiver nu f(cid:229) Kommissionen til at opgive anvendelsen af aldersgr(cid:230)nser i sin rekrutteringspraksis? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-2556/97 og E-2720/97 (22. september 1997) Som svar p(cid:229) spłrgsm(cid:229)lene 1 til 3 kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at F(cid:230)llesskabets institutioner efter f(cid:230)lles overenskomst generelt anvender en łvre aldersgr(cid:230)nse p(cid:229) 35 (cid:229)r for deltagere i udv(cid:230)lgelsesprłver, der giver mulighed for ans(cid:230)ttelse i fłrste lłnklasse. Der er adskillige (cid:229)rsager til, at man głr brug af aldersgr(cid:230)nser ved udv(cid:230)lgelsesprłver. Kommissionen har gjort rede for de fleste i forbindelse med svar afgivet p(cid:229) forskellige skriftlige forespłrgsler fra medlemmer af Europa-Parlamentet om dette emne. Som det fremg(cid:229)r af svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1623/97 fra Alex Smith (1), overvejer Kommissionen imidlertid at smidiggłre aldersgr(cid:230)nserne for ans(cid:230)ttelse af tjenestem(cid:230)nd. Der har fundet indledende drłftelser sted mellem de administrative chefer med henblik p(cid:229) at n(cid:229) frem til en f(cid:230)lles holdning i de forskellige f(cid:230)llesskabsinstitutioner. Disse drłftelser forts(cid:230)tter i starten af efter(cid:229)ret


title: WRITTEN QUESTION No. 2614/97 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Wood chippings as biofuel

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Finland
biomass
biotechnology
energy technology
environmental protection
power plant
renewable energy
substitute fuel

text: 3. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 102/73 (98/C 102/107) SKRIFTLIG FR¯GA E-2611/97 fr(cid:229)n Graham Watson (ELDR) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Ekologiska jordbruksmetoder Inser kommissionen att den fo¤reslagna fo¤rordningen om ekologisk animalieproduktion fo¤r na¤rvarande ger upphov till stor oro bland m(cid:229)nga ekologiska jordbrukare som h(cid:229)ller p(cid:229) att sta¤lla om till ekologiskt jordbruk och bland dem som o¤nskar sta¤lla om? Fo¤rslaget kommer att fo¤rbjuda jordbrukare att fo¤da upp samma art ekologiskt och konventionellt i en och samma besa¤ttning. Inser kommissionen att denna policy kommer att ha¤mma det ekologiska jordbrukets expansion o¤ver hela EU? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (3 oktober 1997) Kommissionens fo¤rslag (1) till r(cid:229)dets fo¤rordning om komplettering betra¤ffande animalieproduktion av fo¤rord- ning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter da¤rom p(cid:229) jordbruks- produkter och livsmedel (2) inneh(cid:229)ller en besta¤mmelse som fo¤rbjuder uppfo¤dning av samma djurarter p(cid:229) konventionella och ekologiska enheter inom samma jordbruk. Denna besta¤mmelse motsvarar en liknande besta¤mmelse fo¤r vegetabiliska produkter i fo¤rordning (EEG) nr 2092/91, antagen 1991, och a¤r viktig fo¤r att garantera den ekologiska uppfo¤dningens trova¤rdighet hos konsumenten. I det yttrande som parlamentet avgav under sitt sammantra¤de i maj 1997 godka¤nde parlamentet kommissionens fo¤rslag i detta a¤mne och fo¤reslog inte n(cid:229)gra a¤ndringar. (1) KOM(96) 366. (2) EGT L 198, 22. 7. 1991. (98/C 102/108) SKRIFTLIG FR¯GA E-2614/97 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) till kommissionen (1 september 1997) A¤mne: Flis som biobra¤nsle I Finland har det gjorts en underso¤kning med en ja¤mfo¤relse mellan biobra¤nslen och tjockolja i fr(cid:229)ga om pris och ekonomiska inverkningar p(cid:229) omgivningen i samband med fo¤rbrukningen. Underso¤kningen utg(cid:229)r fr(cid:229)n att man i en distriktsva¤rmecentral p(cid:229) fem megawatt ta¤nkt anva¤nda flis som bra¤nsle vid fja¤rrva¤rmeproduktionen i sta¤llet fo¤r tjockolja. Enligt denna underso¤kning talar miljo¤ha¤nsyn till fo¤rm(cid:229)n fo¤r flisanva¤ndning, liksom ocks(cid:229) bra¤nslets lokala karakta¤r. Flisproduktion skapar sysselsa¤ttning p(cid:229) det lokala planet, b(cid:229)de direkt och indirekt via transporter och andra former av service. Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n de erfarenheter som gjorts i Finland ville jag rikta en fr(cid:229)ga till kommissionen om vilka program EU har fo¤r sto¤d till byggandet av s(cid:229)dana biobra¤nsleeldade va¤rmecentraler och vilka ytterligare (cid:229)tga¤rder kommissionen ta¤nker vidta fo¤r att sto¤dja sysselsa¤ttningsskapande och miljo¤va¤nliga projekt av detta slag. Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (14 oktober 1997) Det finns olika typer av sto¤d till anla¤ggningar som anva¤nder biomassa som r(cid:229)material (inbegripet flis)


title: WRITTEN QUESTION No. 2814/97 by Reino PAASILINNA , Riitta MYLLER , Pertti PAASIO , Maj THEORIN , Tommy WAIDELICH , Carole TONGUE , Dietrich ELCHLEPP , Philippe DE COENE to the Commission. Process for the selection of technical assistance consultants in the Commission

eurovoc_concepts:
action programme
cost-effectiveness analysis
development aid
invitation to tender
professional qualifications
technical cooperation
third country

text: C 134/22 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 30. 4. 98 (98/C 134/27) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2814/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Reino Paasilinna (PSE), Riitta Myller (PSE), Pertti Paasio (PSE), Maj Theorin (PSE), Tommy Waidelich (PSE), Carole Tongue (PSE), Dietrich Elchlepp (PSE) ja Philippe De Coene (PSE) (1. syyskuuta 1997) Aihe: Teknisen avun neuvonantajien valintaprosessi komissiossa EU toteuttaa kehitysohjelmaa, jonka tavoitteena on parantaa taloutta ja elinolosuhteita va¤hiten kehittyneissa¤ maissa. Niita¤ hankkeita, jotka vaativat teknista¤ tukea, hallinnoivat komission valitsemat konsulttiyritykset tai yritysryhma¤t. Valintaprosessi vaihtelee suuresti komissiossa. Kullakin pa¤a¤osastolla na¤ytta¤a¤ olevan oma valintaprosessinsa, joka on melko epa¤selva¤ ja joka ei ainakaan ole avoin. PO I:n harjoittama ka¤yta¤nto¤ on kiinnitta¤nyt huomiomme, koska mielesta¤mme se ei takaa parhaan ehdokkaan valintaa. Ta¤ma¤n seurauksena asetetut tavoitteet ja¤a¤va¤t saavuttamatta ja varat meneva¤t hukkaan. Teknisissa¤ tarjouksissa rajana pideta¤a¤n va¤himma¤isvaatimuksia. Sen ja¤lkeen avataan niiden yritysten rahoitukselliset tarjoukset, joiden tekniset tarjoukset ovat saaneet vaaditut va¤himma¤ispisteet, ja halvin tarjous saa sopimuksen. Va¤himma¤isvaatimukset ylitta¤va¤n teknisen tarjouksen laadusta ei saa mita¤a¤n hyvitysta¤. Ja¤rjestelma¤ suosii maita, joiden palkkataso on matala. Se kannustaa ehdottamaan kokemattomaa ja va¤hemma¤n pa¤teva¤a¤ henkilo¤sto¤a¤, jotta va¤himma¤isvaatimustaso ei ylittyisi. Lisa¤ksi va¤hemma¤n pa¤teva¤t tiimit aiheuttavat komissiolle enemma¤n tyo¤ta¤ hankkeen valvonnassa. Kehityshankkeisiin kuuluu hyvin vaikeita teknisia¤, sosiotaloudellisia ja taloudellisia kysymyksia¤. Sen vuoksi ne vaativat eritta¤in pa¤tevia¤ ja kokeneita asiantuntijoita, jotka voivat tehda¤ joustavasti yhteistyo¤ta¤ hankkeissa osakkaana olevien kanssa ja lo¤yta¤a¤ ratkaisuja monimut- kaisiin ongelmiin. Korkea laatu palvelee EU:n ja erityisesti vastaanottajamaan etuja. Mita¤ komissio aikoo tehda¤ sellaisen ja¤rjestelma¤n luomiseksi, jossa rahoituksellisen tarjouksen sijasta enemma¤n painoa annetaan teknisille tarjouksille ja jossa sellaiset hakijat, joilla on eritta¤in pa¤teva¤t tiimit, otettaisiin huomioon, ja joka johtaisi kuitenkin hankkeiden kannattavaan toteutukseen? Komission ja¤senen Manuel Mar(cid:14)·nin komission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1997) Teknista¤ apua yhteiso¤n kehitysapuohjelmien ta¤yta¤nto¤o¤npanossa koskevien sopimusten saajat valitaan erityisesti yhteiso¤n yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen IX (1) osastossa sa¤a¤dettyjen periaatteiden mukaan. Varainhoitoasetuksen 118 artiklan 1 kohdassa sa¤a¤deta¤a¤n, etta¤ palveluhankintasopimukset tehda¤a¤n pa¤a¤sa¤a¤nto¤i- sesti rajoitetulla tarjouskilpailulla. Komissio laatii rajoitetun luettelon tarjouksentekijo¤ista¤ ka¤ytta¤en perusteena sellaisia edellytyksia¤, jotka takaavat na¤iden pa¤tevyyden, ammatillisen kokemuksen ja riippumattomuuden ottaen huomioon myo¤s, voivatko na¤ma¤ ottaa vastaan kyseisen tehta¤va¤n. Palveluhankintasopimuksia tehta¤essa¤ valitaan taloudellisesti edullisin tarjous kuten varainhoitoasetuksen 117 artiklassa sa¤a¤deta¤a¤n. Ratkaisemismenettelyssa¤ otetaan huomioon tarjousten hinta sellaisen yksityiskohtaisen teknisen karsinnan ja¤lkeen, joka perustuu sellaisiin tarjouseritelma¤ssa¤ ma¤a¤riteltyihin tekijo¤ihin kuin tekninen arvo, laatu ja ta¤yta¤nto¤o¤npanoaika. Tarjouseritelma¤ssa¤ ta¤smenneta¤a¤n laadukkaan tarjouksen esitta¤miseksi tarvittavat tekniset erittelyt ja se sisa¤lta¤a¤ mahdollisesti haettavia asiantuntijoita koskevat ta¤sma¤lliset vaatimukset. Kyseiset vaatimukset kohdistuvat aina korkeatasoisiin asiantuntijoihin, joilla on vankka korkeakouluasteen koulutus ja asianmukainen kokemus hankkeen alalta. Tarjoukset arvioidaan ja luokitellaan niiden teknisten ominaisuuksien mukaan. Sopimus tehda¤a¤n sen tarjouk- sentekija¤n kanssa, joka on esitta¤nyt parhaimman teknisen tarjouksen, jonka kustannustehokkuus on parhain. Tarjouskilpailua ei siis ratkaista pelka¤sta¤a¤n hinnan perusteella, vaan taloudellisesti suorituskykyisin tarjous voittaa. (1) EYVL L 356, 31. 12. 1977


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2645/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Werkzaamheden van het Conflict Prevention Network en de gevolgen daarvan voor de Europese Commissie

eurovoc_concepts:
Community body
Cyprus
international conflict
non-governmental organisation
parliamentary committee
political situation
project evaluation
war

text: C 82/120 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 3. 98 Ook lijkt de opgelegde boete voor schending van het nationaal recht heel hoog, toch betekent dit op het eerste gezicht nog niet dat er een schending is van het mededingingsrecht van de Gemeenschap. Daarenboven wijst niets erop dat het handelsverkeer tussen de Lid-Staten ongunstig wordt be(cid:14)¤nvloed. De Commissie is derhalve niet van plan om maatregelen te treffen. (98/C 82/196) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2639/97 van John McCartin (PPE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Volgens het minimumprijsstelsel uit de markt genomen vis Kan de Commissie bijzonderheden uit de lidstaten bekendmaken over de tonnage en de waarde van de krachtens het minimumprijsstelsel van de Commissie uit de markt genomen vis, en wel onderverdeeld per soort en producentenorganisatie, over elk van de afgelopen vier jaren? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (15 september 1997) De gegevens over de hoeveelheden vis die in het kader van het communautaire systeem van ophoudprijzen in de periode 1993-1996 uit de markt zijn genomen, zijn, ingedeeld naar soort en lidstaat, rechtstreeks naar de geachte afgevaardiogde en naar het secretariaat van het Parlement gestuurd. Er zijn geen gegevens per producenten- organisatie beschikbaar. Wat de waarde van de uit de markt genomen vis betreft, zij verwezen naar de jaarlijkse publicatie van de ophoudprijzen (voor 1997 betreft dit Verordening (EG) nr. 2427/96 tot vaststelling voor het visseizoen 1997 van de ophoudprijzen en verkoopprijzen voor de in bijlage I, onder A, D en E, van Verordening (EEG) nr. 3759/92 van de Raad genoemde visserijproducten (1)). De begroting voor de financie¤le vergoedingen in het kader van het communautaire systeem van ophoudprijzen bedroeg in de periode 1993-1996 tussen 12 en 20 miljoen ecu per jaar. (1) PB L 331 van 20. 12. 1996. (98/C 82/197) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2645/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (1 september 1997) Betreft: Werkzaamheden van het Conflict Prevention Network en de gevolgen daarvan voor de Europese Commissie De leden van het Bureau van de Gemengde Interparlementaire Commissie EU-Cyprus hebben van het Conflict Prevention Network, dat door de Commissie gefinancierd wordt en, samen met de vlag van de Unie, haar naam in zijn logo voert, een uitnodiging ontvangen voor een bijeenkomst op 16 juli 1997 in Brussel over de situatie op Cyprus. In de tekst die de uitnodiging vergezelde, werd vermeld dat (cid:132)de toetreding van enkel het Griekse gedeelte (sic) van het eiland, als gevolg van de Griekse druk op de EU, op de lange duur zal leiden tot een dramatische wijziging in de geostrategische situatie in het zuidoosten van de Middellandse Zee(cid:148). De onzuivere woordkeuze, alsmede de strekking van het gehele commentaar over de toekomstige toetreding van Cyprus geven een volstrekt vertekend en onjuist beeld van de situatie op het eiland. Genoemde bijeenkomst werd weliswaar na een tijdige reactie van het Bureau van de Gemengde Interparlemen- taire Commissie afgelast, maar desondanks is deze kwestie van een bijzondere ernst, aangezien de Commissie een organisatie blijkt te financieren die in feite de officie¤le standpunten reproduceert van Turkije, welk land al 23 jaar 37% van het grondgebied van Cyprus bezet houdt


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2614/97 do Deputado Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM à Comissão. Aparas de madeira como biocombustível

text: 3. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 102/73 (98/C 102/107) PERGUNTA ESCRITA E-2611/97 apresentada por Graham Watson (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Setembro de 1997) Objecto: Agricultura biolo·gica A Comissa(cid:152)o reconhece que o projecto de regulamento sobre o modo biolo·gico de produ(cid:231)a(cid:152)o animal suscita grande preocupa(cid:231)a(cid:152)o em muitos agricultores que esta(cid:152)o actualmente a efectuar a conversa(cid:152)o para as pra·ticas biolo·gicas, bem como nos que pretendem vir a faze(cid:136)-lo? As disposi(cid:231)o(cid:152)es propostas proibem a cria(cid:231)a(cid:152)o das mesmas espe·cies segundo o modo biolo·gico e o modo convencional numa mesma explora(cid:231)a(cid:152)o. A Comissa(cid:152)o reconhece que esta pol(cid:14)·tica impedira· a expansa(cid:152)o da agricultura biolo·gica na Unia(cid:152)o Europeia? Resposta dada pelo Comissa·rio Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (3 de Outubro de 1997) A proposta da Comissa(cid:152)o (1) relativa a um regulamento do Conselho que completa, no que diz respeito a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o animal, o Regulamento (CEE) no 2092/91 relativo ao modo de produ(cid:231)a(cid:152)o biolo·gico de produtos agr(cid:14)·colas e a‘ sua indica(cid:231)a(cid:152)o nos produtos agr(cid:14)·colas e nos ge·neros aliment(cid:14)·cios (2), conte·m uma disposi(cid:231)a(cid:152)o que pro(cid:14)·be a cria(cid:231)a(cid:152)o da mesma espe·cie pecua·ria nas unidades convencionais e biolo·gicas de uma mesma explora(cid:231)a(cid:152)o. A disposi(cid:231)a(cid:152)o em questa(cid:152)o e· coerente com uma disposi(cid:231)a(cid:152)o ana·loga aplica·vel a‘s culturas agr(cid:14)·colas do Regulamento (CEE) no 2092/91, adoptado em 1991, e e· essencial para garantir a credibilidade da produ(cid:231)a(cid:152)o biolo·gica face aos consumidores. No parecer emitido na sessa(cid:152)o de Maio de 1997, o Parlamento Europeu aceitou a proposta da Comissa(cid:152)o na mate·ria, na(cid:152)o tendo proposto qualquer altera(cid:231)a(cid:152)o. (1) COM(96) 366. (2) JO L 198 de 22. 7. 1991. (98/C 102/108) PERGUNTA ESCRITA E-2614/97 apresentada por Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Setembro de 1997) Objecto: Aparas de madeira como biocombust(cid:14)·vel Na Finla(cid:136)ndia foi realizado um estudo comparativo sobre os pre(cid:231)os relativos ao biocombust(cid:14)·vel e ao combust(cid:14)·vel de petro·leo pesado, bem como sobre os efeitos econo·micos regionais da sua utiliza(cid:231)a(cid:152)o. Este estudo tem como base um projecto de cria(cid:231)a(cid:152)o de uma central de aquecimento regional de 5 MW que produzisse energia para aquecimento atrave·s da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de aparas de madeira, em vez de combust(cid:14)·vel de petro·leo pesado. De acordo com o estudo, a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de aparas de madeira como biocombust(cid:14)·vel recomenda-se pelo facto de na(cid:152)o ser prejudicial ao ambiente e por se tratar de um material de provenie(cid:136)ncia local. A sua produ(cid:231)a(cid:152)o na(cid:152)o so· criaria postos de trabalho para os habitantes directamente, como indirectamente atrave·s do transporte e de outros servi(cid:231)os. Tendo em conta as experie(cid:136)ncias obtidas na Finla(cid:136)ndia, gostaria de saber que tipo de programas existem a n(cid:14)·vel da UE de apoio a‘ constru(cid:231)a(cid:152)o de centrais de aquecimento que utilizem biocombust(cid:14)·veis e que medidas suplementares tenciona a Comissa(cid:152)o tomar no sentido de incentivar a cria(cid:231)a(cid:152)o de este tipo de projectos criadores de emprego e favora·veis ao ambiente. Resposta dada pelo Comissa·rio Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (14 de Outubro de 1997) E· poss(cid:14)·vel distinguir diferentes tipos de apoio concedido a‘s instala(cid:231)o(cid:152)es que utilizam a biomassa como mate·ria-prima (incluindo as aparas de madeira)


title: WRITTEN QUESTION No. 2869/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. The Media II programme

eurovoc_concepts:
EU programme
audiovisual industry
audiovisual programme
cultural policy
invitation to tender
power of decision
project evaluation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2721/97 dos Deputados Jesús CABEZÓN ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA à Comissão. Inundações em Palência (Espanha)

eurovoc_concepts:
EU aid
aid to disaster victims
damage
disaster area
emergency aid
flood
natural disaster


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2724/97 del Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA a la Comisión. Declaraciones del Presidente de la Comisión en relación con las empresas pesqueras conjuntas hispano-británicas

text: C 117/54 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 4. 98 Por u·ltimo, Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a plantea el problema de que en el Reino Unido numerosas empresas de seguros se niegan a expedir cartas verdes para automo·viles concebidos para circular por la derecha. Ello implica que se niegan a concertar un contrato de seguro con conductores que posean automo·viles de este tipo. Los aseguradores evalu·an los riesgos a la luz de la informacio·n de que disponen, incluyendo la probabilidad de que un suceso ocurra y la magnitud del riesgo. En este contexto, de conformidad con el principio de libertad contractual, los aseguradores pueden rechazar las peticiones de clientes que representen un riesgo muy alto. De hecho, los automo·viles que no tengan las caracter(cid:14)·sticas brita·nicas, podr(cid:14)·an considerarse de alto riesgo para los aseguradores brita·nicos. Los aseguradores brita·nicos tienen libertad para desarrollar su pol(cid:14)·tica comercial en esta direccio·n y negar un contrato de seguro o cobrar suplementos a sus clientes que posean automo·viles concebidos para circular por la derecha. (1) DO L 129 de 19. 5. 1990. (98/C 117/66) PREGUNTA ESCRITA E-2724/97 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: Declaraciones del Presidente de la Comisio·n en relacio·n con las empresas pesqueras conjuntas hispano-brita·nicas En la Sesio·n Plenaria del Parlamento Europeo del 26 de junio de 1997, en relacio·n con la carta enviada por el Presidente de la Comisio·n Europea al Primer Ministro brita·nico sobre las empresas pesqueras conjuntas hispano-brita·nicas, el Sr. Santer afirmo· (Diario de Sesiones de 26. 6. 1997, p. 31): «la Sra. Bonino, que es la Comisaria responsable, y yo mismo, hemos cuidado que las autoridades espan(cid:152)olas sean siempre mantenidas al corriente sobre los contactos con las autoridades brita·nicas». ¿Puede precisar la Comisio·n con que· fechas, con que· medios y a trave·s de quie·n ha mantenido la Comisio·n informadas a las autoridades espan(cid:152)olas acerca de los contactos que se han venido manteniendo entre la Comisio·n y las autoridades brita·nicas para tratar el asunto de las inversiones de otros Estados miembros en el sector pesquero brita·nico? Respuesta del Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (6 de octubre de 1997) La Comisio·n confirma que las autoridades espan(cid:152)olas han estado informadas acerca de la evolucio·n del expediente al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, incluidos los contactos que la Comisio·n ha mantenido con las autoridades brita·nicas. Dicha informacio·n ha sido remitida a trave·s de los medios habitualmente utilizados entre la Comisio·n y los Estados miembros y, en particular, a trave·s de la Representacio·n Permanente de Espan(cid:152)a ante la Unio·n Europea. (98/C 117/67) PREGUNTA ESCRITA E-2725/97 de Ria Oomen-Ruijten (PPE) a la Comisio·n (1 de septiembre de 1997) Asunto: Elecciones municipales ¿Puede confirmar la Comisio·n que cualquier ciudadano europeo tiene la posibilidad de presentar su 1. candidatura a las elecciones municipales en los Pa(cid:14)·ses Bajos sin residir en este pa(cid:14)·s? 2. ¿Puede indicar la Comisio·n co·mo se compagina este hecho con lo dispuesto en el art(cid:14)·culo 8 B del Tratado de la Unio·n Europea que establece que «Todo ciudadano de la Unio·n que resida en un Estado miembro del que no sea nacional tendra· derecho a ser elector y elegible en las elecciones municipales del Estado miembro en el que resida, en las mismas condiciones que los nacionales de dicho Estado»?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2636/97 del Ursula SCHLEICHER a la Comisión. Seguridad en productos derivados de sangre y plasma

eurovoc_concepts:
blood transfusion
consumer protection
genetic engineering
health control
health policy
health risk
infectious disease
plasma physics
product safety
public health


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2825/97 do Deputado Ria OOMEN-RUIJTEN à Comissão. Comércio de esteróides anabólicos

eurovoc_concepts:
Netherlands
Spain
export licence
hormone
marketing
marketing restriction
public health
single market

text: C 82/146 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 3. 98 (98/C 82/233) PERGUNTA ESCRITA E-2825/97 apresentada por Ria Oomen-Ruijten (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Setembro de 1997) Objecto: Come·rcio de estero·ides anabo·licos Sera· que a Comissa(cid:152)o tem conhecimento de que o come·rcio de estero·ides anabo·licos, autorizado em Espanha e proibido nos Pa(cid:14)·ses Baixos, e· lesivo do Mercado Interno e po(cid:152)e em perigo a sau·de pu·blica? Em que condi(cid:231)o(cid:152)es e· permitido este come·rcio em Espanha (obrigatoriedade de receita me·dica, admissibilidade de exporta(cid:231)o(cid:152)es)? Que condi(cid:231)o(cid:152)es tenciona a Comissa(cid:152)o estipular no intuito de vir a ser criada uma regulamenta(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria unificada que garanta uma ampla protec(cid:231)a(cid:152)o sanita·ria? Resposta dada pelo Sr. Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (10 de Outubro de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (98/C 82/234) PERGUNTA ESCRITA E-2828/97 apresentada por Graham Watson (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Setembro de 1997) Objecto: Regimes de distribui(cid:231)a(cid:152)o de ac(cid:231)o(cid:152)es em sociedades de cre·dito a‘ constru(cid:231)a(cid:152)o apo·s a conversa(cid:152)o ao estatuto de plc (sociedade pu·blica de responsabilidade limitada) Algumas sociedades de cre·dito a‘ constru(cid:231)a(cid:152)o do Reino Unido adoptaram recentemente o estatuto de plc (sociedade pu·blica de responsabilidade limitada). Os membros das empresas de constru(cid:231)a(cid:152)o com menos de 18 anos encontram-se frequentemente impedidos de beneficiar dos regimes de distribui(cid:231)a(cid:152)o de ac(cid:231)o(cid:152)es, tendo direito a participar num regime estatuta·rio de gratifica(cid:231)o(cid:152)es moneta·rias. Assim sendo, muitos accionistas com idade inferior a 18 anos recebem uma soma em dinheiro ao inve·s do valor das ac(cid:231)o(cid:152)es atribu(cid:14)·das a um membro adulto na mema posi(cid:231)a(cid:152)o. Podera· a Comissa(cid:152)o investigar os crite·rios que presidem a‘ atribui(cid:231)a(cid:152)o de tais regimes de distribui(cid:231)a(cid:152)o de ac(cid:231)o(cid:152)es que parecem discriminar os membros com idade inferior a 18 anos? Resposta dada pelo Sr. Monti em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Outubro de 1997) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem compete(cid:136)ncia para tratar da questa(cid:152)o levantada, que e· da exclusiva compete(cid:136)ncia das autoridades nacionais responsa·veis. (98/C 82/235) PERGUNTA ESCRITA E-2837/97 apresentada por Eolo Parodi (UPE) e Giancarlo Ligabue (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o Objecto: Processo de controlo em mate·ria de ajudas estatais (1 de Setembro de 1997) Em 25 de Fevereiro de 1997 foi apresentado ao Parlamento italiano o projecto de lei no 3270 relativo a‘ reestrutura(cid:231)a(cid:152)o dos transportes rodovia·rios e ao desenvolvimento da intermodalidade. Nos termos do no3 do artigo 93o do Tratado, o Governo italiano comunicou o projecto de lei a‘ DG VII para que a mesma avaliasse a compatibilidade do texto com a regulamenta(cid:231)a(cid:152)o europeia em vigor e, em particular, com o Regulamento 1107/70 (1), modificado pelo Regulamento 543/97 (2) relativo aos aux(cid:14)·lios concedidos no dom(cid:14)·nio dos transportes ferrovia·rios, rodovia·rios e por via navega·vel


title: QUESTION ECRITE no 2639/97 de John McCARTIN à la Commission. Poisson retiré du marché dans le cadre du régime des prix minimaux

eurovoc_concepts:
aquaculture
fish
fishery product
minimum price
producer organisation
selling price
withdrawal from the market
withdrawal price

text: C 82/120 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 17. 3. 98 Me(cid:136)me si la sanction qui a e·te· inflige·e pour infraction a‘ la le·gislation nationale peut sembler tre‘s lourde, elle ne constitue pas, a‘ premie‘re vue, une violation du droit communautaire de la concurrence et rien n(cid:146)indique que les e·changes entre les E· tats membres soient affecte·s. La Commission n(cid:146)envisage donc pas actuellement d(cid:146)intervenir. (98/C 82/196) QUESTION E· CRITE E-2639/97 pose·e par John McCartin (PPE) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Poisson retire· du marche· dans le cadre du re·gime des prix minimaux La Commission peut-elle fournir des informations de·taille·es, par E· tat membre, sur le tonnage et la valeur du poisson retire· du marche· en vertu du re·gime des prix minimaux, en indiquant les espe‘ces et les organisations de producteurs en cause, ce pour les quatre dernie‘res anne·es? Re·ponse donne·e par Mme Bonino au nom de la Commission (15 septembre 1997) Les informations sur les quantite·s retire·es, par espe‘ce et par E· tat membre, dans le cadre du re·gime communautaire des prix de retrait pour la pe·riode 1993-1996 sont directement envoye·es a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secre·tariat du Parlement. Il n(cid:146)existe pas d(cid:146)informations par organisation de producteurs. En ce qui concerne la valeur des espe‘ces retire·es du marche·, il convient de se re·fe·rer a‘ la publication annuelle des prix de retrait (pour la campagne de pe(cid:136)che 1997, l(cid:146)Honorable Parlementaire est prie· de se re·fe·rer au re‘glement (CE) no 2427/96 fixant, pour la campagne de pe(cid:136)che 1997, les prix de retrait et de vente des produits de la pe(cid:136)che e·nume·re·s a‘ l(cid:146)annexe I point A, D et E du re‘glement (CEE) no 3759/92 (1) du Conseil). Pour la pe·riode 1993-1996, 12 a‘ 20 millions d(cid:146)e·cus par an ont e·te· consacre·s aux compensations financie‘res dans le cadre du re·gime de retrait communautaire. (1) JO L 331 du 20. 12. 1996. (98/C 82/197) QUESTION E· CRITE E-2645/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (1er septembre 1997) Objet: Incidences, aupre‘s de la Commission europe·enne, des activite·s du Centre de pre·vention des conflits Les membres de la pre·sidence de la commission parlementaire mixte UE-Chypre ont e·te· invite·s a‘ participer, le 16 juillet 1997, a‘ Bruxelles, a‘ une journe·e d(cid:146)information sur la situation a‘ Chypre, organise·e par le Centre de pre·vention des conflits (CFC), organisme finance· par la Commission europe·enne dont le nom figure d(cid:146)ailleurs, avec le drapeau de l(cid:146)Union, sur le logo de l(cid:146)organisation. Le texte accompagnant l(cid:146)invitation indique que «suite aux pressions exerce·es par la Gre‘ce sur l(cid:146)UE, l(cid:146)adhe·sion de la seule partie grecque de l(cid:146)(cid:14)(cid:136)le conduirait, a‘ long terme, a‘ une e·volution dramatique des donne·es ge·ostrate·giques dans le Sud-Est de la Me·diterrane·e». L(cid:146)inexactitude des termes employe·s, ainsi que l(cid:146)esprit de l(cid:146)ensemble du commentaire sur l(cid:146)adhe·sion future de Chypre, pre·sentent la situation de Chypre sous un jour absolument de·nature· et trompeur. La pre·sidence de la commission parlementaire mixte ayant re·agi en temps utile, cette journe·e d(cid:146)information a e·te· annule·e. La question n(cid:146)en demeure pas moins extre(cid:136)mement pre·occupante, dans la mesure ou‘ la Commission europe·enne semble financer un organisme qui s(cid:146)aligne, au fond, sur la position officielle de la Turquie, laquelle occupe depuis maintenant 23 ans 37 % du territoire de Chypre


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2627/97 do Deputado Gianni TAMINO à Comissão. Programa de Marrocos em matéria de produção de energia nuclear

eurovoc_concepts:
France
Morocco
energy distribution
energy production
financial cooperation
nuclear energy
nuclear industry
nuclear safety
research body
technical cooperation